sou · H8B324 · 2021-01-01 00:00:00 — Statskontoret betonar i en rapport behovet av att regeringen utvecklar en mer samman- hållen styrning som tar utgångspunkt i system snarare än enskilda myndigheter.22 Behovet kan tillgodoses av gemensamma uppdrag, samordning av mål och av gemensamma dialoger mellan de departe- ment och myndigheter som ingår i systemet.23 , föreslog statskontoret att regeringen ser över hur en utveckling av sammanhållen styrning inom kan främjas.24 20Statskontoret (2006), Effektiv styrning? Om resultatstyrning och sektoriseringsproblem, s. 10. 21Fransson, M., et al., (2019), Politisk handlingskraft i en regeringsnära utvecklingsmiljö, , , s. 26. 22Med system avses här ett område, till exempel en värdeskapande process, där flera olika delar (aktörer eller aktörers uppdrag) funktionellt binds samman till en helhet. 23Statskontoret (2014), Att effektivisera system. Om förutsättningar och möjligheter att använda systemperspektivet för att effektivisera statlig kärnverksamhet, s. 79 f. 24Statskontoret (2016), Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen, s. 8. Samverkan i teori och form 4.3Former för samverkan inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Bedömning: Överenskommelser och samverkansgrupper bidrar till bättre förutsättningar och struktur för samverkan. Samverkan på nationell nivå riktas mot avgränsade områden i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och omfattar oftast bara två aktörer. Det finns inget uppdrag till aktörerna att samverka med varandra för att sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen som helhet ska fungera. Avsnittet beskriver former för samverkan mellan aktörerna i sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Flera av de former som tas upp i den teoretiska genomgången om samverkan ovan återfinns också inom ramen för sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen, exempel- vis överenskommelser och finansiell samordning. Här beskrivs också en del av de befintliga kontaktvägarna mellan aktörerna och vikten av att de fungerar. 4.3.1Samverkan i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen regleras på olika sätt En del samverkan inom ramen för sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocessen regleras i lag, i förordningar, i förskrifter, i regler- ingsbrev och i regeringsuppdrag. Av förvaltningslagen framgår att en myndighet inom sitt verksamhetsområde ska samverka med andra myndigheter.25 Myndigheters skyldighet att samverka styrs också genom myndighetsförordningen, av vilken det framgår att: Myndigheten skall verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet.26 258 § förvaltningslag (2017:900). 266 § andra stycket myndighetsförordning (2007:515). Samverkan i teori och form I instruktionerna för , , Arbetsför- medlingen och framgår att myndigheterna: ska samverka med varandra i syfte att uppnå en effektiv användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet.27 och Arbetsförmedlingen ska med samma syfte: träffa överenskommelse med kommun, landsting eller Arbetsförmed- lingen samt bedriva finansiell samordning enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Förordning (2016:11).28 ska också samverka med: berörda myndigheter, kommuner och landsting samt andra berörda parter för att bedriva en effektiv och rättssäker verksamhet och därvid särskilt verka för att felaktiga utbetalningar inte görs.29 Enligt 8 § AFS 1994:1 Arbetsanpassning och rehabilitering ska arbets- givares verksamhet med arbetsanpassning och rehabilitering orga- niseras så att den kan bedrivas i samarbete med och myndigheter som är berörda.30 När det gäller samverkan i individärenden ska enligt socialförsäkringsbalken (SFB), om individen medger det, i arbetet med rehabilitering samverka med den försäkrades arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, , Arbetsförmedlingen, och andra myndigheter som berörs av rehabi- literingen av den försäkrade.31 Regionerna har i och med den nya lag om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter som trädde i kraft , en skyldighet att samverka med andra aktörer när det gäller sjukskrivna patienter som erbjuds koordineringsinsatser för att främja deras återgång till eller inträde i arbetslivet.32 Utifrån lagen om finansiell samordning kan kommuner, regioner, Arbetsförmedlingen och samverka finansiellt inom rehabiliteringsområdet och de fyra parterna kan 2714 § förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen, 7 § förordning (2007:913) med instruktion för , 3 § tredje stycket förordning (2009:1174) med instruktion för och 12 § förordning (2015:284) med instruktion för . 285 § tredje stycket förordning (2009:1174) med instruktion för och 14 § förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 295 § förordning (2009:1174) med instruktion för . 30Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 1994:1) om arbetsanpassning och rehabilitering. 3130 kap. 10 § SFB. 32Lag (2019:1297) om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter. Samverkan i teori och form Syftet med lagen är att uppnå effektiv användning av resurser inom rehabiliteringsområdet. Insatserna inom den finansiella samordningen ska enligt lagen avse individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser och ska syfta till att dessa individer ska uppnå eller förbättra sin förmåga att utföra förvärvsarbete. finns 83 samordningsförbund i och dessa inkluderar 260 av kommuner.33 För kommuner och regioner är det frivilligt att samverka genom samordningsförbund. Av Finsamlagen framgår att verksamheten med finansiell samordning ska bedrivas av ett samordningsförbund i vilket de samverkande parterna är medlemmar. Ett samordningsförbund har i uppgift att: •besluta om mål och riktlinjer för den finansiella samordningen, •stödja samverkan mellan samverkansparterna, •finansiera sådana insatser som avses i 2 § och som ligger inom de samverkande parternas samlade ansvarsområde, •besluta på vilket sätt de medel som står till förfogande för finansi- ell samordning skall användas, •svara för uppföljning och utvärdering av rehabiliteringsinsats- erna, •upprätta budget och årsredovisning för den finansiella samord- ningen.34 Myndigheterna ges också regeringsuppdrag och uppdrag i regler- ingsbrev i vilka samverkan ingår. Ett exempel på aktuella sådana uppdrag, är det så kallade dialoguppdraget som har syftat till att skapa en bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården och det förstärkta samarbetet mellan och Arbets- förmedlingen.35, 33Inspektionen för socialförsäkringen (2019), Samordningsförbundens organisering och verk- samhet. En granskning av samordning av rehabiliteringsinsatser. 34Lag (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Uppdrag angående bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. S2018/00530/SF S2018/00530/SF (delvis) och och Arbetsförmedlingens regleringsbrev . Samverkan i teori och form Överenskommelsen om en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess För att stimulera regionerna att ge arbetet med sjukskrivningar högre prioritet, och för att utveckla sjukskrivnings- och rehabiliteringspro- cessen, har staten och Kommuner och Regioner (SKR) ingått överenskommelser om den så kallade sjukskrivnings- miljarden.36 Det är svårt att uttala sig om effekterna av insatserna inom ramen för överenskommelserna, med anledning av det generellt inte ingått krav på att insatserna ska utvärderas. I SOU 2018:80 Samspel för hälsa konstateras dock att: Det finns å andra sidan en hel del som talar för att den här typen av stimulans riktad mot att utveckla strukturer och kompetens samt att stimulera utveckling av metoder har haft, och har, ett betydande värde. Det finns skäl att anta att det finns en kompetens, kunskapsbyggnad och medvetenhet kring de utmaningar som sjukskrivningsrelaterad ohälsa innebär, som inte funnits utan arbetet med överenskommelserna inom ”sjukskrivningsmiljarden”.37 Det får förmodas att överenskommelserna har haft betydelse för utvecklingen av regionernas arbete inom sjukskrivnings- och rehabi- literingsprocessen inom olika områden, bland annat gällande försäk- ringsmedicinsk kompetensutveckling inom hälso- och sjukvården och gällande utveckling av elektronisk informationsöverföring mellan aktörerna i processen. Även och är genom de delar i överenskommelsen som handlar om elektronisk informationsöverföring del av det arbete som bedrivits och bedrivs inom ramen för överenskommelserna.38 Att utveckla hälso- och sjuk- vårdens samverkan med andra aktörer i sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocessen har varit ett av de områden överenskommelserna syftat till att stimulera. I överenskommelsen handlade vill- kor 3 om tidig samverkan mellan hälso- och sjukvården och andra aktörer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Av överens- kommelsen framgår att regeringen och SKR anser att hälso- och sjukvården kan skapa möjligheter att vid behov tidigt samverka kring 36SOU 2018:80 Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjuk- försäkring, s. 74. 37SOU 2018:80 Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjuk- försäkring, s. 110. 38Staten, genom , och kommuner och regioner, SKR (2020), En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner 2020. s. 10–13. Samverkan i teori och form individer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Detta genom att hitta former för samverkan med andra aktörer till exempel För- säkringskassan, arbetsgivare, och kommun, och att det kan ske genom att hälso- och sjukvården har en funktion för samverkan. Som en sådan funktion nämns funktion för koordi- nering, som flera landsting hade infört.39 Villkor 3 i över- enskommelsen –2015 handlade om att landstingen skulle vidareutveckla en organisatorisk struktur för samverkan på regional och lokal nivå och arbeta utifrån en sådan struktur. Av överens- kommelsen framgår också att landstingen 2015 skulle ha en funktion för koordinering på plats.40 Från och med överenskommelsen 2016 har hälso- och sjukvårdens samverkan med andra aktörer i sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocessen i överenskommelserna handlat om att vidmakthålla och vidareutveckla funktion för koordinering. I över- enskommelsen 2016 anges också att funktion för koordinering, om patienten gett sitt medgivande, ska ta direktkontakt med arbetsgivare eller Arbetsförmedlingen för att möjliggöra eventuell anpassning av arbetsplatsen, arbetsuppgifter och/eller arbetslivsinriktad rehabiliter- ing.41 Även i överenskommelsen betonades att det var särskilt viktigt att kontakterna mellan funktion för koordi- nering och arbetsgivare utvecklades.42 trädde den nya lagen om funktion för koordi- nering i kraft och genom den nya lagstiftningen har hälso- och sjuk- vårdens samverkan i individärenden med andra aktörer i sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocessen permanentats. 39Staten, genom , och kommuner och landsting, SKL (2013), En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2013, s. 8. 40Staten, genom , och kommuner och landsting, SKL (2013), Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess 2014–2015, s. 11–12. 41Staten, genom , och kommuner och landsting, SKL (2015), Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2016, s. 14. 42Staten, genom , och kommuner och Landsting, SKL (2016), Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2017–2018. Samverkan i teori och form 4.3.2Nationella samverkansgrupper inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Det finns ett flertal samverkansgrupper på nationell nivå vars upp- drag syftar till att skapa förutsättningar att hantera områden inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen där flera aktörer möts. En del av dessa grupper har satts samman för att hantera gemen- samma regeringsuppdrag och andra grupper har satts samman av aktörerna på eget initiativ. Nedan presenteras ett antal av grupperna och syftet med dem. är den aktör som finns representerad i samtliga grupper. Samverkansgrupper som bildats med anledning av regeringsuppdrag Den Nationella samverkansgruppen (NSG) utgör stöd till myndig- heternas respektive ledning och styrning av Arbetsförmedlingens och förstärkta samarbete. NSG består av chefer i respektive myndigheter. NSG ansvarar för att fastställa konkreta mål för samarbetet. Gruppen ansvarar också för att upprätta årlig natio- nell överenskommelse för det förstärkta samarbetet. Överenskom- melsen ger i sin tur de övergripande förutsättningarna och ramarna för samverkan på regional och lokal nivå i det förstärkta samarbetet. Gruppen fastställer hur anslagna medel ska användas och fördelas, samt utvecklar samarbetet på strategisk nivå. NSG ansvarar också för de gemensamma återrapporteringar som ska lämnas till regeringen. Vidare ger NSG verksamhetsuppdrag som handlar om att utveckla samarbetet genom metoder och arbetssätt och samordnar intern och extern kommunikation i frågor om förstärkt samarbete i de båda myndigheterna. Frågor som behandlas i NSG bereds av en arbets- grupp och NSG sammanträder cirka fyra gånger per år.43 43Arbetsförmedlingen och (2019), Nationell överenskommelse för det för- stärkta samarbetet och uppdraget om övergångar mellan Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassan 2019. Dnr Af-2019/0000 2419, Dnr FK-019941-2018. Samverkan i teori och form Nationell styrgrupp för samverkan mellan Till och överenskommelse om samverkan åren 2017-202044, som utgår från myndigheternas uppdrag i Åtgärdsprogrammet för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro45 och En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet46, är en nationell styr- grupp kopplad. Överenskommelsen utgår också från skrivningen i respektive myndighets instruktion om att myndigheterna ska sam- verka med varandra i syfte att uppnå en effektiv användning av till- gängliga resurser inom rehabiliteringsområdet. Den nationella styrgruppen beslutar om inriktningen på myndig- heternas samverkan och följer även upp samverkansarbetet. Styr- gruppen består av chefsrepresentanter från respektive myndighet nationellt och regionalt och träffas minst . upprättas en myndighetsgemensam handlingsplan, plan för aktiv sam- verkan och utifrån den beslutar styrgruppen inriktningen för myndig- heternas samverkan. En nationell samverkansgrupp tar fram förslag om inriktning på samverkan, skapar förutsättningar för samverkan och följer upp arbetet.47 Utöver regionala insatser så genomförs en nationell myndighetsgemensam insats på strukturell nivå. Av bilagan till överenskommelsen mellan myndigheterna framgår kom- munikationsvägar mellan myndigheterna och vilka forum som finns i samverkan. Av bilagan framgår också att det finns regionala samverk- ansforum/nätverksträffar för samverkan mellan myndigheterna och att samverkansforum/nätverksträffar organiseras med utgångspunkt från fem verksamhetsområden. Syftet med de regionala träffarna är att skapa en arena för att planera insatser regio- nalt/lokalt, följa upp dessa, samt utbyta erfarenheter och aktuell information.48 44Arbetsmiljöverket och (2017), Överenskommelse om samverkan mellan . Dnr Av - 2017/015577. Dnr FK - 021404 - 2017. 45Socialdepartementet ((2015) Åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro Diarienummer: S2012/00963/SF, S2012/01809/SF, S2014/07998/SF, S2015/06106/SF. 46Regeringens skrivelse 2015/16:80 En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. 47Arbetsmiljöverket och (2017), Överenskommelse om samverkan mellan . Dnr Av - 2017/015577. Dnr FK - 021404 - 2017. 48Arbetsmiljöverket och (2017), Bilaga till överenskommelse om samverkan mellan . Dnr Av - 2017/015577. FK Dnr - 021404 - 2017. Samverkan i teori och form Nationella rådet för finansiell samordning Nationella rådet för finansiell samordning bildades mot bak- grund av att Statskontoret i en rapport identifierade ett behov av ett formaliserat nationellt stöd till samordningsförbunden.49 I rap- porten skrev Statskontoret att regeringen borde ge myndigheterna ett utökat och tydligt uppdrag att stödja utvecklingen av finansiell samordning. Regeringen skrev i budgetpropositionen att myndigheterna själva skulle avgöra om det krävdes ett mer forma- liserat samarbete, och utifrån detta bildades Nationella rådet.50 I rådet ingår tjänstemän från , Arbetsförmed- lingen, och . är ordförande i rådet. Nationella rådet är en samverkansgrupp vars syfte är att skapa samsyn i strategiska frågor vad gäller finansiell samordning, vara ett nationellt stöd i övergripande förbundsgemensamma frågor, erbjuda stöd för kunskap, kompetens och utveckling, och stärka den finansi- ella samordningen.51 Samverkansgrupper som bildats på initiativ av aktörerna Strategiska samverkansgruppen mellan , kommuner och regioner, och Arbetsförmedlingen Företrädare för , , , och Arbetsförmedlingen medverkar i gruppen. Sjukskrivnings- och rehabiliteringsfrågor diskuteras, framför allt utifrån överenskom- melsen mellan regeringen och SKR om en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess, men gruppen bildades redan innan den första överenskommelsen och bestod då av Försäk- ringskassan och dåvarande . Gruppen består av chefer och medarbetare hos medverkande aktörer och gruppen kan vid behov lyfta frågor till högre ledningsnivåer hos de medverkande aktörerna.52 49Statskontoret (2008), Uppdrag att följa upp och utvärdera finansiell samordning inom rehabi- literingsområdet. 50Inspektionen för socialförsäkringen (2019), Samordningsförbundens organisering och verk- samhet. En granskning av samordning av rehabiliteringsinsatser. ISF Rapport 2019:1, s. 14. 51www.finsam.se/nationellaradet. 52Försäkringskassan (2019), Stöd för strukturell samverkan, s. 12. Samverkan i teori och form NFF är ett nätverk som består av personer från myndigheter och organisationer verksamma inom det försäkringsmedicinska området. ingår företrädare för , , , Arbetsförmedlingen, , , SBU och en representant från , från . Forumets syfte är att samla aktörerna kring försäkrings- medicin för dialog, kunskapsutbyte och samarbete för att bidra till en högre kunskapsnivå hos samtliga inblandade aktörer och nå ökad samsyn. Forumet har bland annat bidragit till tillkomsten av försäk- ringsmedicinskt beslutsstöd och överenskommelsen mellan reger- ingen och SKR om en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess.53 Nationella nätverket för samordningsförbund (NNS) NNS bildades och blev formellt en förening 2012. är 75 av 83 samordningsförbund medlemmar i nätverket. NNS syfte är att vara: språkrör för samt, i nätverksform, stödja och bidra till utveckling av samordningsförbunden.54 NNS vill också ge en samlad bild av förbundens verksamhet, resultat och betydelse. De förbund som är medlemmar kan genom föreningen kommunicera med Nationella rådet och med andra aktörer.55 och arbetsmarknadens parter träffas regelbundet för informationsutbyte om sådant som är aktuellt inom sjukför- säkringen. Det så kallade består av företrädare för , , , Företagarna och Små- 53Nationellt försäkringsmedicinskt forum (2017), Inriktningsdokument. 55Inspektionen för socialförsäkringen (2019), Samordningsförbundens organisering och verk- samhet. En granskning av samordning av rehabiliteringsinsatser. ISF Rapport 2019:1, s. 54. Samverkan i teori och form Det fackliga nätverket består av före- trädare för , och 4.3.3Försäkringskassans inriktning för samverkan beslutade om en inriktning för sam- verkan inom sjukförsäkringen som, enligt uppgift från Försäkrings- kassan, togs fram med anledning av att man såg behov av en uttalad och samlad strategi för myndighetens samverkan med aktörerna inom sjukförsäkringen. Inriktningen beskriver grunden för Försäkrings- kassans samverkansuppdrag inom sjukförsäkringen och hur Försäk- ringskassan vill agera i samverkan. I inriktningen anges att Försäk- ringskassan har som uppdrag att administrera sjukförsäkringen med god kvalitet och ge rätt ersättning till rätt person, samt ett effektivt stöd för att individen ska få eller återfå arbetsförmåga och inträda eller återgå i arbete eller studier. I det uppdraget är Försäkrings- kassan beroende av andra aktörer som hälso- och sjukvård, arbets- givare, Arbetsförmedling, kommuner, med flera. Här anges vidare att samordningsuppdrag enligt SFB har två perspektiv; utöver att samordna och utöva tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten för de som har nedsatt arbetsoförmåga på grund av sjukdom ska Försäkrings- kassan också skapa förutsättningar för effektiv samverkan mellan flera aktörer för att arbetet på individnivå ska fungera smidigt. Syftet med samverkan med andra aktörer anges vara att: åstadkomma en välfungerande hantering av sjukförsäkringen och att i samverkan med andra bidra till en låg och stabil sjukfrånvaro.57 I inriktningen anges elva utgångspunkter för samverkan inom sjuk- försäkringen, bland annat att en väl fungerande samverkan är nödvändig för att skapa rätt förväntningar på sjukförsäkringen hos aktör och individ och att samverkan handlar både om att skapa goda förutsättningar och gemensamt ansvarstagande för att rätt ersätt- ning ska ges till rätt person. Vidare anges att samverkan är viktig för att processen för inträde eller återgång i arbete, eller studier, ska vara effektiv. Här framgår också att det är hälso- och sjukvården, arbets- givarna, kommunen och Arbetsförmedlingen som är Försäkrings- 56Försäkringskassan (2019). Stöd för strukturell samverkan. 57Försäkringskassan (2019) Inriktning för samverkan inom sjukförsäkringen. Samverkan i teori och form kassans huvudsakliga samverkanspartners. Av inriktningen framgår även vad som är övergripande tillvägagångssätt när samverkan inom ramen för sjukförsäkringen är aktuell. De över- gripande tillvägagångssätten inkluderar bland annat att Försäkrings- kassan ska bygga relationer och vid behov upprätta överenskommelser med de aktörer som krävs för att ska kunna åstad- komma goda förutsättningar för en välfungerande sjukförsäkring, att systematiskt ska följa upp och värdera effekter och värdet av genomförd samverkan, och att till- sammans med de andra aktörerna ska identifiera sådant som kan utvecklas för att möjliggöra en mer välfungerande hantering av sjuk- försäkringen. stöd för strukturell samverkan Kopplat till inriktningen om samverkan har tagit fram ett praktiskt verksamhetsstöd för strukturell samverkan. Av stödet framgår att samverkan ska vara behovs- anpassad och att det behöver göras systematiska kartläggningar och behovsanalyser för att bedömningar av samverkansbehov ska kunna göras. I stödet finns en beskrivning av hur analys av samverkans- behov ska gå till och här anges syftet med de överenskommelser som kan träffa med andra aktörer. ser att överenskommelser skapar förutsättningar för att de underteck- nande aktörerna ska vara överens om syfte och mål med samverkan och kan fungera som ett verktyg att för att tydliggöra ansvar och roller. Överenskommelserna som träffas ska vara tidsbegränsade för att möjliggöra kontinuerliga ställningstaganden om det finns ett behov av att fortsätta samverkan utifrån överenskommelser. Över- enskommelser ska enligt stödet undertecknas av ansvariga chefer med mandat på motsvarande organisatorisk nivå. I stödet finns också exempel på hur samverkan kan följas upp med kvantitativa mätetal och kvalitativa indikatorer.58 58Försäkringskassan (2019). Stöd för strukturell samverkan. Samverkan i teori och form 4.3.4Överenskommelser som medel för samverkan mellan och övriga aktörer på regional och lokal nivå För att få en uppfattning om hur arbetar med överenskommelser med aktörer inom sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocessen på regional och lokal nivå har utredningen ställt frågor till regionalt samverkansansvariga vid .