sou · H9B373 · 2021-09-02 00:00:00 — (25a) It is necessary to allow Member States to finance the construction, operation, maintenance, and development of installations for energy or fuel to low- and zero-emission vehicles, with a view to facilitate road electrification. In particular, where a intends to finance these electrical installations independent of the financing of road infra- structure, this Directive should not prevent that from levying charges for the use of such installations. Article 9 is amended as follows: (a) paragraph 1a is amended as follows: "1a. This Directive shall not prevent Member States from applying on a non-discriminatory basis: (b)charges specifically designed to finance the construction, operation, maintenance and development of installations, embedded in or deployed along or over roads, providing energy to low- and zero-emission vehicles in motion and levied on such vehicles. Efter ytterligare arbete på teknisk nivå för att färdigställa texten kommer resultatet av förhandlingarna av det reviderade Eurovinjett- direktivet att överlämnas till rådet och som ska anta direktivet.14 14EU:s regler för vägavgifter (Eurovinjett) – ordförandeskapet når informell överenskommelse med parlamentet – (europa.eu), pdf (europa.eu). EETS-beslutet och lagen om elektroniska vägtullssystem Det anses önskvärt med betalningssystem som är driftskompatibla mellan EU:s medlemsstater och som kan underlätta gränsöver- skridande informationsutbyte mellan medlemsstaterna. EETS-beslutet15 har implementerats i svensk rätt genom lagen (2013:1164) om elektroniska vägtullssystem (). Syftet med lagen är att skapa förutsättningar för att använda standardiserad fordonsutrustning i elektroniska vägtullssystem enligt Europaparla- mentets och rådets direktiv /52/EG av om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullssystem i gemen- skapen och kommissionens beslut /750/EG av om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta (EETS-beslutet). EETS-direktivet och svensk implementering Direktivet 2019/520/EU om driftskompabilitet mellan elektroniska vägtullssystem och underlättande av gränsöverskridande informa- tionsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (EETS-direktivet)16 ska ersätta EETS-beslutet. Direktivet syftar till att skapa ett europeiskt system för elektroniska vägtullar där en väg- användare ska kunna betala samtliga sina vägtullar för färd i alla elektroniska vägtullsystem inom EU via en enda betalningsför- medlare. Ett elektroniskt vägtullsystem definieras i direktivet som ett system för uttag av vägtullar i vilket användarens skyldighet att betala vägtullen enbart utlöses av och är kopplad till automatisk upp- täckt av att fordonet befinner sig på en viss plats genom fjärrkom- munikation med fordonsutrustning i fordonet eller automatisk num- merplåtsavläsning. 15Kommissionens beslut (EG) nr 750/2009 av om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta. 16EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2019/ 520 – av den 19mars 2019 – om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen. Enligt direktivet definieras en vägtull eller vägavgift som en avgift som en väganvändare måste betala för att få trafikera en viss väg, ett vägnät, en konstruktion, såsom en bro eller en tunnel, eller en färja. Definitionen av vägtull och vägavgift är således bredare än motsva- rande definition enligt Eurovinjettdirektivet, men brukaravgifter för elvägar omnämns inte. I en Promemoria av upprättad av Infrastruktur- departementet föreslås författningsändringar som genomför EETS- direktivet. I Promemorian föreslås ändringar i bl.a. enligt följande. Lagen kommer att gälla elektroniska vägtullssystem där ett fordons passager registreras antingen genom utrustning som finns i fordonet, t.ex. en transponder, eller genom automatisk avläsning av ett fordons registreringsskylt. Vissa skyldigheter för aktörerna i det europeiska elektroniska vägtullssystemet (EETS), dvs. avgiftsupp- tagare, EETS-betalningsförmedlare och EETS-väganvändare, tillkom- mer eller ändras. Även kravet på en EETS-betalningsförmedlares täckning av vägtullsområden ändras. Det införs vidare bestämmelser som syftar till att underlätta gränsöverskridande informationsutbyte av uppgifter om fordon och ägare eller innehavare av fordon när det behövs för att kunna ta ut eller driva in en vägtull. Transportsty- relsen föreslås bli avgiftsupptagare på allmän väg, gemensamt kon- taktställe för EETS-betalningsförmedlare och svensk kontaktpunkt för informationsutbyte med andra länder. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . EETS-direktivet ska imple- menteras i svensk rätt 2021. Syftet med ska vara att säkerställa driftskompatibilitet mel- lan elektroniska vägtullssystem och att underlätta gränsöverskri- dande utbyte av information om fordon och ägare eller innehavare av fordon för att främja betalningen av vägtullar. syftar enligt 1 § till att skapa förutsättningar för att använda standardiserad for- donsutrustning i elektroniska vägtullssystem. Ett elektroniskt väg- tullssystem enligt EETS-direktivet innefattar, till skillnad från mot- svarande definition i EFC-direktivet, även system för uttag av väg- tullar genom automatisk avläsning av ett fordons registreringsskylt. Det är alltså inte längre ett krav att en särskild fordonsutrustning används i ett elektroniskt vägtullssystem. I enlighet med artikel 1.1 a i EETS-direktivet ändras därför syftet med lagen till att säkerställa driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullssystem. EETS- direktivet har enligt artikel 1.1 b ytterligare ett syfte. När en vägtull inte har betalats syftar direktivet till att underlätta gränsöver- skridande utbyte av registrerade uppgifter om det aktuella fordonet och dess ägare eller innehavare. Av artikel 1.5 framgår att infor- mationsutbytet även ska kunna användas för att underrätta ägaren eller innehavaren av ett fordon om en skyldighet att betala en vägtull. Även syftet att underlätta informationsutbyte ska komma till uttryck i . Promemorian har skickats på remiss med svarstid den 30 juni 2021.17 I finns inget etablerat system med betalningsförmedlare enligt EETS. Som redovisats ska EETS-direktivet implementeras i svensk rätt 2021. Om elvägar blir en etablerad företeelse med omfattande användning ser utredningen fördelar med systemet med betalningsförmedlare även för upptag av brukaravgifter. I ett uppbyggnadsskede torde ett elvägssystem ha en begränsad omfattning. Den administration som är förenad med ett elektroniskt vägtullssystem skulle troligen bli kostsam i förhållande till intäk- terna. Enligt utredningens bedömning är det vidare tveksamt om brukaravgifter för elväg kan anses inkluderas i definitionen av de avgifter som omfattas av direktivet. För det fall att elvägar upp- rättas i någon omfattning inom EU torde, som redovisats ovan, EU- gemensamma bestämmelser som underlättar interoperabilitet och driftskompabilitet mellan medlemsstaterna införas. EETS-direktivet skulle således, om elvägar introduceras i EU, också kunna justeras så att det inkluderar också brukaravgifter för elvägar. Utredningen föreslår att man, vid en eventuell mera omfattande utbyggnad av elvägar i EU, överväger om elvägar bör omfattas av EETS-direktivet och . 17Genomförande av EETS-direktivet om elektroniska vägtullssystem (). AFI-direktivet och utbyggnad av infrastruktur Elförsörjningen från en elväg till elfordon kan också liknas vid ett alternativt drivmedel. Detta innebär att direktivet 2014/94 om ut- byggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (AFI-direktivet) är av intresse. Som framgår nedan kommer tekniska standarder för elvägar troligen att regleras under direktivet. IAFI-direktivet fastställs en gemensam åtgärdsram för utbygg- naden av infrastrukturen för alternativa bränslen i unionen. Syftet är att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. I direktivet fastställs minimikrav för uppbyggnaden av en infrastruktur för alternativa bränslen, inklusive laddningsstationer för elfordon och tankstationer för naturgas (LNG och CNG) och väte, samt gemensamma tekniska specifikationer för sådana ladd- nings- och tankstationer samt krav beträffande användarinformation. I direktivet framhålls att man bör undvika att den inre marknaden splittras på grund av icke-samordnade marknadsintroduktioner av alternativa bränslen enligt följande. Samordnade handlingsprogram i alla medlemsstater bör därför ge den långsiktiga trygghet som krävs för privata och offentliga investeringar i fordons- och bränsleteknik, liksom för infrastrukturens uppbyggnad, för att tjäna det dubbla ändamålet att minimera oljeberoendet och minska transporternas inverkan på miljön. Medlemsstaterna bör därför upprätta nationella handlingsprogram som beskriver deras nationella syften, mål och stödåtgärder med avseende på marknadsutvecklingen av alternativa bränslen, inklusive inrättandet av den infrastruktur som behövs, i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter och med den berörda industrin, som hänsyn tas till små och medelstora företags behov. Om så krävs bör medlemsstaterna samarbeta med andra angränsande medlemsstater på regional eller makroregional nivå, med hjälp av samråd eller gemensamma handlingsprogram, särskilt när det krävs kontinuitet för infrastruktur för alternativa bränslen över nations- gränserna eller när det behövs ny infrastruktur i närheten av en nations- gräns, inbegripet olika alternativ för icke-diskriminerande tillgång till laddnings- och tankstationer. Samordningen av dessa nationella hand- lingsprogram och deras samstämmighet på unionsnivå bör stödjas genom samarbetet medlemsstaterna emellan och genom kommissionens utvär- dering och rapportering.18 18Direktiv /94/EU, skäl (10) OCH RÅDETS DIREK- TIV 2014/•94/•EU – av – om utbyggnad av infrastrukturen för alter- bränslen. Direktivet rekommenderar laddpunkter för personbilar som en infrastruktur för energiförsörjning av elfordon. Det noteras att tunga batterier har negativa effekter. I dess nuvarande utformning tar direktivet sikte på elektrifiering av personbilar, men förutser inte en elektrifiering av tunga godsfordon.19 AFI-direktivet har implementerats i svensk rätt genom lagen (2016:915) om krav på installationer för alternativa drivmedel som beskrivs in avsnitt 7.4 nedan.20 Förslag till ny AFI-förordning och skärpta regler Direktivet är under översyn. I EU Kommissionens klimatpaket Fit for 55 ingår bland annat ett förslag som innebär att AFI-direktivet ersätts med en förordning (AFI-förordningen) samt vissa skärp- ningar av regelverket.21 Kommissionen noterar att det krävs en kombination av åtgärder för att hantera de stigande utsläppen från transportsektorn som komplement till utsläppshandeln. Förslagen innefattar strängare koldioxidstandarder för fordon och ett fossilbilsförbud. Nya bilars utsläpp ska, jämfört med , minska till till 2035. Detta innebär att samtliga registrerade nya bilar kommer att ha noll-utsläpp. El- och vätgasbilar räknas som nollutsläpp. 2050 ska hela vägtransportsektorn vara utsläppsfri. Ett viktigt förslag är kravet i AFI-direktivet på utbyggnad av ladd- infrastrukturen och infrastrukturen för vätgas i medlemsländerna. För att säkerställa att användarna ska ha möjlighet att ladda/tanka sina fordon på ett tillförlitligt sätt inom det europeiska vägnätverket kommer det att krävas att medlemsländerna bygger ut laddinfra- strukturen i takt med försäljningen av elbilar, med laddplatser var 60:e kilometer för el och var 150:e kilometer för vätgas, längs det större vägnätet. 19Artikel 4(9) i direktivet. 20Proposition 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel – . 21EU economy and society to meet climate ambitions (europa.eu) , COM(2021) 559 final 2021/0223 (COD) Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the deployment of alternative fuels infrastructure, and repealing Directive 2014/94/EU of Parliament and of the Council revision_of_the_directive_on_deployment_of_the_alternative_fuels_infrastructure _with_annex_0.pdf (europa.eu). Förslagen berör också elvägar. I Kommissionens förslag (Artikel 2) föreslås bland annat att en definition av “electric road systems” införs enligt följande ‘electric road system’ means a physical installation along a road that allows for the transfer of electricity to an electric vehicle while the vehicle is in motion; Defintionen överensstämmer i stort med utredningens förslag till definition av ”elvägsanläggning” (se kapitel 7). Vidare nämns elvägar även i till förslaget bland potentiella områden för tekniska standarder som kommissionen kan besluta om i delegerade akter enligt följande. 1.14.Technical specifications for electric road system (ERS) for dynamic overhead power supply via a pantograph for heavy-duty vehicles. 1.15.Technical specifications for electric road system (ERS) for dynamic ground level power supply through conductive rails for passenger cars, light-duty vehicles and heavy-duty vehicles. Elvägar behandlas också i som anger vad medlemsstaternas rapportering till Kommissionen ska innehålla: level of achievement of the infrastructure deployment targets as referred to in point 1(b) for all transport modes, in particular for electric recharging stations, electric road system (if applicable), hydrogen refuelling stations, shore-side electricity supply in and inland waterway ports, LNG bunkering at TEN-T core ports, other alternative fuels infrastructure in ports, electricity supply to stationary aircrafts, as well as for hydrogen refuelling points and electric recharging points for trains; (vår kursivering) Sammanfattningsvis är det troligt att elvägar kommer att omfattas av regleringen i AFI-förordningen, i vart fall vad avser defi- nitioner och standarder. Stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida kon- kurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.22 Detta gäller om inte annat före- skrivs i fördragen. Fördragen innehåller vidare bestämmelser om anmälningsskyldighet av sådana åtgärder till Kommissionen.23 Gällande finansieringen av infrastruktur har Kommissionen anfört bland annat följande.24 Den offentliga finansieringen av infra- struktur har traditionellt ansetts falla utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd eftersom byggandet och driften av infrastrukturen ansetts utgöra allmänna åtgärder inom ramen för den offentliga politiken och inte en ekonomisk verksamhet. har flera faktorer, såsom liberalisering, privatisering, marknadsinte- gration och tekniska framsteg emellertid ökat utrymmet för kom- mersiellt utnyttjande av infrastruktur. Å andra sidan är offentlig finansiering av infrastruktur som inte är tänkt att drivas kommersi- ellt i princip undantagen från tillämpningen av reglerna om statligt stöd. Detta gäller till exempel infrastruktur som används för verk- samhet som staten vanligtvis driver i samband med myndighets- utövning (till exempel militäranläggningar, flygkontrolltjänst på flygplatser, fyrar och annan utrustning för allmän navigering, inbe- gripet på inre vattenvägar, översvämningsskydd och lågvattenhan- tering i allmänhetens intresse, polis och tull) eller som inte används för att tillhandahålla varor eller tjänster på en marknad (till exempel vägar som kostnadsfritt ställs till allmänhetens förfogande). Sådan verksamhet är inte av ekonomisk art och faller således utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd, vilket följaktligen även gäller för offentlig finansiering av tillhörande infrastruktur.25 En utgångspunkt för utredningen ska vara att utbyggnad, vidare- utveckling, drift och underhåll av statliga elvägar är ett statligt åta- gande på samma sätt som ansvaret för annan statlig transportinfra- struktur. En ytterligare utgångspunkt ska vara att brukaravgifter ska tas ut för de fordon som använder el på en elväg. 22Artikel 107.3 c i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördragen) https://eur- lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=SV. 23Artikel 108 i fördragen. 24Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i för- draget om Europeiska unionens funktionssätt INNEHÅLLSFÖRTECKNING (europa.eu). Utredningens förslag innebär följande. Staten står för infrastruk- turinvesteringen, medan användarna betalar en brukaravgift som innebär kostnadstäckning för drift och underhåll för elvägen (med tillhörande användarbehörighets- och avgiftssystem), och som inkluderar ersättning för den el som används enligt vad som anges i direktiven. Brukaravgiften inkluderar kostnadstäckning för drift och underhåll av elvägsanläggningen, inklusive användarbehörighets- och avgiftssystemet, samt ersättning för el, men ingen vinst. Trafik- verket upphandlar el på motsvarande sätt som inom järnvägsverk- samheten och levererar den vidare till brukaren. Prissättningen av brukaravgiften kommer att vara icke-diskriminerande och transparent. För att ställa om till fossilfria transporter behöver åtgärder vidtas på flera plan. Regeringen bedömer att elektrifieringen av vägtrans- porter är en viktig del för att sektorns klimatmål ska kunna nås. I den nationella godstransportstrategin ”Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi” fram- går att regeringen bedömer att elvägar kan bidra till att effektivisera godstransporterna och minska utsläppen av växthusgaser och luft- föroreningar.26 Syftet med utredningens förslag är att möjliggöra en utbyggnad av elvägar för att underlätta den elektrifiering av transportsystemet som krävs för att ska uppnå de klimatmål som uppställts för transportsektorn. För att en utbyggnad av elvägar ska komma till stånd krävs att staten står för infrastrukturinvesteringen. Tanken är att elvägar ska utgöra ett komplement till annan laddinfrastruktur. Statens tillhandahållande av elvägar avser ett statligt åtagande på samma sätt som ansvaret för annan transportinfrastruktur. Utbygg- naden avser statliga vägar där staten är väghållare som ska finansieras från statsbudgeten och utgör ett offentligt monopol, och bör enligt utredningens bedömning falla under begreppet ”myndighetsut- övning”. Utredningen ska inte ta ställning till i vilken omfattning eller var elvägar ska byggas. Det är dock troligt att antalet elvägsväg- avsnitt inledningsvis kommer att vara få och avse kortare sträckor. Prissättningen av brukaravgiften bedöms utgöra ett komplement till 26Dnr N2018/03939/TS. annan laddinfrastruktur och bedöms inte, i vart fall inte med den begränsade utbyggnad som kan förutses , konkurrera ut annan laddinfrastruktur. Det är inte möjligt att be- döma hur en eventuell framtida mera betydande utbyggnad och användning av elvägar skulle påverka annan laddinfrastruktur (såväl prismässigt som geografiskt). Frågan om beräkningen av brukaravgiften för elväg har inte prövats inom ramen för om statligt stöd. Utred- ningen föreslår därför att förslaget om finansiering av elvägar anmäls till Kommissionen för rättslig säkerhet. Det kan noteras att Gruppundantagsförordningen27 och Kom- missionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –202028 är under översyn. Kommissionen har pre- senterat ett förslag till nya riktlinjer innefattar en utvidgning av riktlinjernas tillämpningsområde till att omfatta nya områden, bland annat ren mobilitet, där även stödet till laddinfrastruktur ingår.29 De nya riktlinjerna är tänkta att träda i kraft . Utredningen noterar vidare att Kommissionen vid en mera betydande utbyggnad av elvägar kan komma att införa EU-rättslig reglering som påverkar dessa. EU har ett starkt intresse att främja de nationella vägnätens sam- trafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till sådana nät, och har antagit flera rättsakter för att säkerställa ett främjande av att målen för det transeuropeiska vägnätet upprätthålls och utvecklas. Vidare är en snabbare omställning till hållbar och smart mobilitet, däribland transportområdet, en viktig del av den europeiska gröna given. Som framgår av förslagen i klimatpaketet Fit for 55 föreslår Kom- missionen en utfasning av fossilfordon. Detta skulle kräva en kraftigt ökad tillgång till alternativa drivmedel såsom el och vätgas, inklusive en utbyggd infrastruktur för att tillhandahålla dessa drivmedel. 27KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107och 108 i fördraget. 28MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2010 (2014/C 200/01) Meddelande från Kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2010 (europa.eu. 29State aid: Climate, Energy and Environmental Guidelines (europa.eu). Elvägar och elvägssystem är en ny företeelse som inte är reglerad på EU- eller nationell nivå. Om det sker en utbyggnad av elvägar kan det förväntas att EU kommer att anta rättsakter som rör elvägar och elvägssystem. Ett arbete rörande standardisering av elvägar har också påbörjats (se vidare under avsnitt 3.4). Som redovisats är det oklart i vilken omfattning elvägar eller elvägssystem kan anses omfattas av de EU-direktiv som rör transporter. I en utredning gjord för tyska närings- och (Bundesminsiterium für Wirtschaft und Energie) av , Energie und Mobilität e.V. (IKEM) förordas ett Europa-täckande inter- operabelt system med ett enda mät- och faktureringssystem som möjliggör för leverantörer av transporttjänster att sälja elkraft till elvägsbrukare på en marknad med konkurrens över hela kontinen- ten. Tanken är att de deltagande transportföretagen med ett sådant system skulle ha möjlighet att välja de mest gynnsamma elpriserna.30 Flera direktiv som rör transportsektorn, liksom EU-bestäm- melser som rör statligt stöd, är föremål för omförhandling eller översyn. Det är därför inte möjligt att med bestämdhet säga huruvida utredningens förslag kommer att vara förenliga med de tolkningar som EU gör av nuvarande reglering och med de rättsakter som kan komma att antas. Utredningen måste dock basera förslagen på vissa antaganden enligt följande. Utredningens utgångspunkt är att elvägar och elvägssystem kom- mer att ligga utanför Eurovinjettdirektivets tillämpningsområde. Brukaravgifter för elvägar uppvisar ändå likheter med infrastruktur- avgifter på väg. Det är möjligt att brukaravgifter kommer att omfattas av EETS-direktivet, särskilt om det sker en större ut- byggnad av elvägar inom EU. Driftskompabilitet över gränserna bör uppmuntras och utredningen ser positivt på att inkludera brukaravgifter för elväg i EETS-systemet. Enligt utredningen skulle det dock innebära en för stor administrativ och ekonomisk börda att inuläget inkludera brukaravgifter i EETS-systemet. Det är vidare troligt att tekniska krav och standarder för elvägar och elvägssystem kommer att regleras inom ramen för AFI-direktivet. Med beaktande av de skillnader som brukaravgifter för elvägar uppvisar i förhållande till infrastrukturavgifter på väg och de skillnader som elvägar upp- 30IKEM, Working Paper No. 4 Models for the development of electric road systems in Europe, 2020. Road-Systems_EN.pdf. visar i förhållande till laddningsstationer, föreslår utredningen att villkor för användarna i elvägssystem regleras särskilt. Energimarknaden är på motsvarande sätt föremål för omfattande reglering på EU-nivå. Som redovisas nedan i avsnitt 7.1 utreder Energi- marknadsinspektionen (Ei) förenligheten av vissa svenska bestämmelser i ellagen med Elmarknadsdirektivet. Utgången av denna utredning kan komma att påverka utredningens förslag.