sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — •allmänheten ska kunna rapportera klagomål, synpunkter och ge förslag på förbättringar. Tydligare regler när väljare skickar in ett överklagande Om du tycker att något har gått fel till vid röstningen eller räkningen av röster kan du överklaga valet. Att överklaga valet betyder att du vill att valet ska göras om, eller att rösterna ska räknas en gång till. Om du vill överklaga ett val skickar du in en anmälan till . undersöker om något har blivit fel vid ett val. Du behöver ha rösträtt för att göra en anmälan till . Efter riksdagsvalet kom det totalt in 504 anmälningar. Det är en stor ökning från tidigare val. Det var svårt för att undersöka flera av dessa anmälningar. Det berodde på att anmälningarna saknade viktiga uppgifter. Därför behöver det finnas tydligare regler för hur anmälningar ska gå till. behöver också kunna kontakta de personer som har gjort en anmälan. •att det ska finnas tydligare information för hur väljare kan göra en anmälan •att väljaren alltid ska skriva sitt personnummer i anmälan •att väljaren ska skriva sina kontaktuppgifter i anmälan, så att kan kontakta väljaren om det behövs. Särskilda regler för valobservatörer I är alla val offentliga. Det betyder att vem som helst kan bevaka röstmottagningen och rösträkningen utan att behöva tillstånd för det. Både personer i och från andra länder kan bevaka valen. Dessa personer kallas för valobservatörer. Valobservatörer bevakar ett val för att se om valreglerna följs. Det finns inga särskilda regler för valobservatörer. Det vill vi ändra på. Därför föreslår vi att •det ska finnas regler för valobservatörer i vallagen. •Valmyndigheten ska ge valobservatörerna ett särskilt tillstånd att observera svenska val. Vi föreslår också att valadministrationen måste se till att valobservatörer kan bevaka ett val. Våra förslag om tillgänglighet Tillgängligheten är ibland ett problem vid val. Det betyder att en del väljare har svårt att rösta. Det kan till exempel vara svårare att rösta för personer som •har en funktionsnedsättning, till exempel sämre syn •bor i ett annat land än i •sitter i polisarrest eller på ungdomshem. har godkänt en konvention som ska se till att personer med funktionsnedsättning ska ha samma förutsättningar att kunna rösta. En konvention är internationella regler som gäller i de länder som godkänt konventionen. Det finns också regler i vallagen om tillgängliga vallokaler. Det betyder att det finns regler som säger att vallokalerna ska vara anpassade för alla väljare, även personer med en funktionsnedsättning. Med vallokal menar vi en lokal där väljare röstar. Här kan du läsa om våra olika förslag som handlar om tillgänglighet vid våra val. Så kan tillgängligheten bli bättre Vi kan göra tillgängligheten bättre vid val. Det betyder att göra det lättare för personer som har svårt att rösta. Här kan du läsa om några av våra förslag som handlar om att göra det lättare att kunna rösta. Det ska bli tydligare regler om tillgänglighet Vi tycker att reglerna i vallagen som handlar om tillgänglighet ska bli tydligare. Därför föreslår vi att dessa regler ska gälla för •och informationen om val. ska samla ihop regler och rekommendationer Varje kommun ansvarar för att valen är tillgängliga. Därför är det viktigt att kommunerna känner till alla regler och rekommendationer. är reglerna utspridda på många lagar. Det finns också rekommendationer från många olika myndigheter. Det kan göra det svårt för kommunerna att hitta all information. Därför föreslår vi att ska samla ihop reglerna och rekommendationerna på ett ställe. Ge fler personer rätt till ambulerande röstmottagare Om en väljare inte kan ta sig till en vallokal för att rösta, ska kommunen ordna två personer som hämtar rösten. De personerna kallas för ambulerande röstmottagare. Men alla kan inte be om ambulerande röstmottagare. Det är bara för personer som är sjuka, gamla eller har en funktionsnedsättning. Vi föreslår att fler personer som inte kan ta sig till en vallokal ska kunna be om ambulerande röstmottagare. Det gäller personer som •sitter på särskilt ungdomshem •sitter på LVM-hem eller annan liknande inrättning. LVM står för Lagen om Vård av Missbrukare •personer som får sin post av en lantbrevbärare. ska ge mer information till väljarna Det är viktigt att väljarna får tillräckligt med information om tillgängligheten inför ett val. Därför tycker vi att väljarna ska få mer information redan när de får sina röstkort. Röstkorten är ett slags bevis på att du får rösta. Det visar också i vilken lokal du ska rösta. Varje väljare får sitt röstkort på posten inför ett val. Vi föreslår att väljarna ska få information på röstkortet om •att de kan kontakta kommunen om vallokalernas tillgänglighet. •när och hur de kan be om en ambulerande röstmottagare. Vi föreslår också att •varje kommun ska informera var och när väljarna kan rösta. •att varje kommun ska informera om vallokalernas tillgänglighet. •Valmyndigheten ska publicera informationen på sin hemsida. Ge mer information till gode män och förvaltare Personer som är sjuka, gamla eller har en funktionsnedsättning kan få hjälp av en god man eller förvaltare. En god man och förvaltare kan till exempel hjälpa till med att betala räkningar. Men om personen i fråga behöver hjälp med att rösta ska den gode mannen eller förvaltaren också se till att personen får hjälp att kunna rösta. Vi tycker att ska informera gode män och förvaltare om deras uppgift vid ett val. I ska alla kunna rösta hemligt. Det betyder att du ska kunna rösta utan att någon får reda på vilket parti eller vilken kandidat du har röstat på. Detta är inte möjligt för personer som är blinda eller har en allvarlig synnedsättning. Det beror på att de behöver hjälp med att markera på valsedeln vilken kandidat de vill rösta på. Här kan du läsa om våra förslag för att göra det lättare för personer med synnedsättning att kunna rösta. Ta fram hjälpmedel för väljare med synnedsättning Vi tycker det är ett stort problem att alla synskadade inte har möjlighet att hålla sin röst hemlig. Därför har vi bett forskningsinstitutet att ta fram förslag på olika hjälpmedel. har tagit fram tre olika hjälpmedel. Dessa ska hjälpa personer med synnedsättning att rösta utan hjälp från en annan person. De tre hjälpmedlen är än så länge prototyper. Det betyder att de inte är färdiga . Vi vill att synskadade ska kunna använda hjälpmedlen . Därför vill vi att prototyperna utvecklas klart. Det finns också personer som är synsvaga, vilket betyder att de har sämre syn. Dessa personer behöver oftast inte hjälp av en annan person för att rösta. Men de kan behöva hjälp av andra hjälpmedel. Till exempel att göra texten på valsedeln större. Vi föreslår därför att varje kommun ska erbjuda hjälpmedel som •förstorar texten på valsedeln •ger bättre belysning när väljarna röstar. att väljarna skriver med punktskrift på valsedlarna. är en särskild typ av skrift som personer med synnedsättning eller som är blinda använder. Om en väljare som har använt punktskrift röstar i sin vallokal på valdagen finns det risk att röstmottagaren förstår vem det är som röstat. Det tycker vi är ett problem, eftersom väljarens röst då inte är hemlig. Därför föreslår vi att valsedlar med punktskrift inte ska räknas i vallokalen. Vi tycker istället att dessa valsedlar ska räknas vid den sista rösträkningen som sker hos länsstyrelserna. Vi föreslår också att ska informera kommunerna och länsstyrelserna om hur de ska hantera valsedlar med punktskrift. Väljare som bor i ett annat land Personer som är medborgare i , men bor i ett annat land kallas för utlandssvenskar. Utlandssvenskar röstar inte i lika ofta som personer som bor i . Utlandssvenskar har rätt att rösta i val till och val till . Det finns särskilda regler för utlandssvenskars rösträtt. De måste till exempel anmäla att de vill fortsätta rösta i svenska val. Det är som tar emot anmälan. Det betyder att de fortsätter finnas på listan över alla som har rätt att rösta. En sådan lista kallas för röstlängd. Utlandssvenskar kan rösta från utlandet även om de inte finns med i röstlängden. Då är rösten både en röst i valet och en anmälan till röstlängden. som inte finns med i röstlängden kan inte rösta i . Det vill vi ändra på. Vi föreslår att utlandssvenskar som inte finns med i röstlängden ska kunna rösta i . Den rösten blir i sådana fall både en röst i valet och en anmälan till röstlängden. Vi föreslår också att •Valmyndigheten ska ge mer information till utlandssvenskar om hur de ska rösta •Skatteverket ska informera utlandssvenskar att de tagit emot deras anmälan till röstlängden •en anmälan från en utlandssvensk om ny adress i utlandet ska också räknas som en anmälan till röstlängden. får alla väljare sina röstkort med vanlig post. På röstkortet finns det information om var din vallokal ligger och när den är öppen på valdagen. Många har en digital brevlåda. Det betyder att de kan få sin post digitalt, istället för hem. Vi föreslår att personer som har en digital brevlåda ska kunna få sitt röstkort digitalt. Det skulle göra att •dessa väljare får sina röstkort och information snabbare •fler utlandssvenskar får sina röstkort, eftersom deras adresser i utlandet ibland är fel. Rekrytering och utbildning av röstmottagare Personer som arbetar i vallokalerna vid val kallas för röstmottagare. Det är viktigt att röstmottagarna kan alla regler som gäller vid ett val. Det är också viktigt att det finns tillräckligt många röstmottagare som arbetar i varje vallokal. Det är kommunerna som ansvarar för att det finns tillräckligt många röstmottagare. Kommunerna ansvarar också för att röstmottagarna får utbildning om reglerna vid ett val. Vår rapport visar att det ibland kan vara svårt att hitta personer som kan vara röstmottagare. Därför tycker vi att kommunerna ska samarbeta mer med varandra. Det innebär att de ska lära av varandra hur de hittar personer som kan arbeta som röstmottagare. Val vid extraordinära händelser I är det inte bestämt hur vi ska göra om en extraordinär händelse skulle hända som ett val. Med extraordinär händelse menar vi väldigt allvarliga händelser. Det kan till exempel vara Det kan vara svårt för väljare att besöka en vallokal om en extraordinär händelse har hänt. Många personer kan också välja att inte besöka en vallokal, eftersom det kan innebära en risk. Därför föreslår vi att regeringen ger ett uppdrag till någon att göra en utredning. Utredningen ska ta reda på vilka regler som behövs om en extraordinär händelse skulle hända när det är val. När våra förslag ska börja gälla Vi föreslår att våra förslag ska börja gälla vid EU-valet som är 2024. Det ska finnas en central val- myndighet som har det övergri- pande ansvaret för frågor om val. I det ansvaret ingår att samordna säkerhetsfrågor inom valadmini- strationen. 1.1Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (2005:837) dels att 3 kap. 7 § ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 7 kap. 1–3 §§ ska betecknas 2–4 och nuvarande 3 a–15 §§ ska betecknas 5–17, dels att den nya 7 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att 3 kap. 1 och 3 §§, 4 kap. 23 §, 5 kap. 2 och 8 §§, 7 kap. 5, 6, 7 och 10 §§, 10 kap. 3 och 4 §§ och 15 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 16 kap., av följande lydelse. Det ska finnas en central val- myndighet som har det övergri- pande ansvaret för frågor om val. I varje kommun ska det finnas en valnämnd, som är lokal val- myndighet med ansvar för frågor om val. Att kommunerna ska se till Att kommunerna ska se till att det finns lokaler för röstmot- att det finns lokaler för röstmot- 1Senaste lydelse 2014:301. Därefter ska de, i sänder, tas med i röst- längden om de skriftligen hos har anmält detta. En anmälan om ny utlandsadress ska också räknas som en anmälan om att tas upp i röstlängd.Om den centrala valmyndig- heten vid val till eller senast dagen tagning framgår av 4 kap. 20, 22 tagning och ambulerande röstmot- och 23 §§. tagare framgår av 4 kap. 20, 22 och 23 §§ och 7 kap. 5 §. Varje kommun ska senast den centrala valmyndigheten var och när röstmottagningen kan ske inom kommunen samt uppgift om Vid omval ska det i de kommuner som valet gäller finnas röst- ningslokaler enligt 22 §. I övriga kommuner ska det finnas minst en röstningslokal enligt 22 § som ger väljarna goda möjligheter att rösta. Varje kommun ska senast före valdagen meddela den centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen kan ske. Svenska medborgare som är folkbokförda här i landet skall tas upp i röstlängd från den dag folkbokföringen upphörde. Därefter skall de, i sänder, tas med i röst- längden endast om de skriftligen hos har anmält sin adress. Om den centrala valmyndig- heten vid val till eller senast dagen 2Senaste lydelse 2018:28. Sådana röst- kort ska, om de är på papper, skickas till väljarna senast före valdagen. Är röstkorten digi- tala ska de skickas till väljarna före valdagen. före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, skall myndigheten lägga till väljaren i röstlängden. Rösten skall alltid anses som en anmälan enligt första stycket, även om den tagits emot senare än dagen före valdagen. före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, ska myndigheten lägga till väljaren i röstlängden. Rösten ska alltid anses som en anmälan enligt första stycket, även om den tagits emot senare än dagen före valdagen. Om en kommun vid val till eller i en röstningslokal tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd ska valnämnden i kom- munen lägga till väljaren i röst- längden. Den centrala valmyndigheten ska upprätta ett röstkort för varje väljare. För väljare som inte har någon känd adress eller som inte är folk- bokförda här i landet ska det upprättas röstkort bara om de begär det. Röstkort som avses i första stycket ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda dagar före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i stället skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda dagar före val- dagen. För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska den centrala valmyndigheten upprätta ett utlandsröstkort. Sådana röst- kort ska skickas till väljarna senast före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i stället skickas så snart det är möj- 3Senaste lydelse 2018:28. ligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. val och omval ska röstkorten istället skickas så snart det är möj- ligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. Röstningen ska vara tillgänglig för alla väljare. ler för röstmottagning, röstnings- förfarandet och information till Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får om de begär det lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare. Dessutom får följande väljare lämna sina valsedlar till ambu- a) väljare som betjänas av Post- nord Group AB:s lantbrevbärare, b) väljare som är placerade i c) väljare som är placerade på särskilt ungdomshem eller LVM- hem eller annan vårdinrättning som begränsar väjarens möjlig- heter att rösta i en röstningslokal. första stycket gäller i tillämpliga första och andra styckena gäller i delar bestämmelserna om röst- ning och röstmottagning i detta om röstning och röstmottagning kapitel och 8 kap. och bestäm- i detta kapitel och 8 kap. och röstningslokal i 10 kap. ning i röstningslokal i 10 kap. 4Senaste lydelse 2014:301. Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. Dessutom får följande väljare budrösta: 1. väljare som betjänas av Postnord Group AB:s lantbrev- bärare, i den utsträckning som följer av 3 kap. 7 §, 2. väljare som är intagna i häkte, 1. väljare som är intagna i häkte, 3. väljare som är intagna i kri- 2. väljare som är intagna i kri- minalvårdsanstalt och av säker- minalvårdsanstalt och av säker- hetsskäl inte kan rösta i samma hetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra intagna röstningslokal som andra intagna Budröster ska lämnas i ytterkuvert för budröst. Följande personer får vara bud: 1.väljarens make eller sambo och väljarens, makens eller sambons barn, barnbarn, föräldrar eller syskon, 2.de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, 4. anställda vid ett häkte eller 3. anställda vid ett häkte eller Ett bud ska ha fyllt . I stället för 7 § första och andra styckena gäller att bud som är lantbrevbärare inte behöver vara närvarande när väljaren gör i ord- ning ett ytterkuvert för budröst. Ett sådant bud får på ytterkuvertet 5Senaste lydelse 2018:28. 6Senaste lydelse 2018:28. 7Senaste lydelse 2014:301. I de anteckningar som förs en- ligt 7 § ska det anges hur välj- arens eller budets identitet har kontrollerats.De valkuvert och ytterkuvert för budröst som röstmottagarna tar emot ska, i väljarens eller budets närvaro, läggas i fönster- kuvert tillsammans med väljarens röstkort eller, om röstmottag- ningen sker hos en utlandsmyn- dighet eller en kommun enligt 3 § 1 och 3 ett adresskort. Fönster- kuvertet ska därefter klistras igen. i stället för personnummer ange sitt tjänstgöringsnummer. Budet ska intyga att kuvertet har tagits emot från väljaren själv. I stället för 7 § andra stycket gäller att ett bud som är anställd vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt i stället för personnummer får ange sitt tjänstgöringsnummer. Den som inte har något personnummer eller tjänstgöringsnummer ska i stället ange någon motsvarande identifikationsuppgift. Väljare eller bud skall till röst- Väljare eller bud ska till röst- mottagarna lämna väljarens röst- mottagarna lämna väljarens röst- Detta behövs dock inte Detta behövs dock inte 1. om den information som 1. om den information som röstkortet innehåller ändå är till- röstkortet innehåller ändå är till- gänglig för röstmottagarna, eller gänglig för röstmottagarna, 2. om röstmottagningen sker 2. om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet. hos en utlandsmyndighet, eller 3. om en kommun tar emot en röst enligt 5 kap. 2 § tredje stycket. I de anteckningar som förs en- ligt 7 § skall det anges hur välj- arens eller budets identitet har kontrollerats. De valkuvert och ytterkuvert för budröst som röstmottagarna tar emot skall, i väljarens eller budets närvaro, läggas i fönster- kuvert tillsammans med väljarens röstkort eller, om röstmottag- ningen sker hos en utlandsmyn- dighet, ett adresskort. Fönster- kuvertet skall därefter klistras igen. Ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 ska ges in till . Överklagandet ska innehålla uppgift om den klagandens person- nummer och den information som behövs för att Valprövningsnämn- den ska kunna komma i kontakt med klaganden. Ett överklagande av beslut i andra fall ska ges in till den myndig- het som har meddelat det överklagade beslutet (beslutsmyndigheten). Den centrala valmyndigheten ska stödja och samordna arbetet med skydd av val, samt analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom området. Rapportering av incidenter i samband med val Till stöd för skydd av val ska länsstyrelserna, de kommunala val- nämnderna och de utlandsmyndig- heter som anordnar förtidsröstning till den centrala valmyndigheten skyndsamt rapportera incidenter som kan påverka genomförandet av val. 8Senaste lydelse 2018:28. 1. om det vid förberedande och genomförande av val som en myn- dighet svarar för har förekommit någon avvikelse från föreskriven ordning, oavsett om avvikelsen är resultat av mänsklig påverkan, sy- stemfel eller naturhändelse, 2. om någon har hindrat röst- ningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligt verkat vid val på något annat sätt, och 3. andra omständigheter av be- tydelse för allmänhetens förtro- ende för valens genomföranden. Den centrala valmyndigheten får ackreditera nationella och inter- nationella valobservatörer från in- stitutioner eller organisationer för att granska genomförandet av valen till respektive region- och kommunfullmäktige samt Europa- parlamentet. Kommunerna och länsstyrelser- na och de utlandsmyndigheter som anordnar förtidsröstning är skyldiga att ta emot ackrediterade valobser- vatörer och vidta de åtgärder som behövs för att de ska kunna genom- föra sina valobservationer. Denna lag träder i kraft … Personuppgifter ur val- och folkomröstningsdatabasen får lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad be- handling för tillhandahållande av röstkort enligt 5 kap. 8 § vallagen (2005:837) och dubblettröstkort enligt 5 kap. 10 § samma lag. 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:61) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val Härigenom föreskrivs att 2 a § förordningen (2002:61) om behand- ling av personuppgifter i verksamhet vid val ska ha följande lydelse. Personuppgifter ur val- och folkomröstningsdatabasen får lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad be- handling för tillhandahållande av dubblettröstkort enligt 5 kap. 10 § vallagen (2005:837). Denna förordning träder i kraft … 1Senaste lydelse 2018:392. 1.3Förslag till förordning om ändring i valförordningen (2005:874) Härigenom föreskrivs att 16 § valförordningen (2005:874) ska ha följande lydelse. får meddela närmare föreskrifter om 1.avgifter vid beställning av valsedlar och kuvert, 2.papperskvalitet och färgnyanser för valsedlar samt vilken admi- nistrativ information som ska finnas på dessa, 3. utformningen av röstkort, 3. utformningen av röstkort, kuvert och omslag, kuvert, omslag och adresskort, 4.blanketter för röstlängd, protokoll och väljarförteckningar, och 5.vilken administrativ information som ska finnas i protokoll som förs av valnämnderna och länsstyrelserna. Denna förordning träder i kraft … 1Senaste lydelse 2008:1279. Utredningens uppgift enligt direktiven är att göra en översyn av och överväga förändringar i delar av valsystemet. I uppgiften ingår bland annat att 1.analysera behovet av ett utpekat ansvar för samordning av säker- hetsfrågor vid val samt behovet av ett system för rapportering av incidenter vid röstmottagning i syfte att stärka allmänhetens till- tro till valsystemet, 2.bedöma om skyddet mot olika former av påverkan på väljarna vid röstningen är tillräckligt eller om det kan stärkas och särskilt före- slå metoder för att motverka förekomsten av gruppröstning1, 3.utvärdera reformen med avskärmningar av valsedelställ, 4.föreslå åtgärder som kan förbättra möjligheten för väljargrupper med svårighet att med nuvarande röstningsförfarande utnyttja sin rösträtt, och 5.på samtliga områden lämna de författningsförslag eller andra för- slag på åtgärder som utredningen bedömer är motiverade. Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . Genom tilläggsdirektiv beslutades att uppdraget i stället ska redo- visas . Regeringens direktiv (dir. 2020:30) och (dir. 2021:75) återges i sin helhet i bilagorna 1 och 2. 1I direktiven kallad familjeröstning. Det första sammanträdet hölls och i slutet av samma månad gjorde utredningen bedömningen att i en första etapp behandla skilda aspekter rörande skyddet för fria och hemliga val. Uppläggningen av det arbetet redo- visas närmare i utredningens delbetänkande Förstärkt skydd för välj- arna vid röstmottagningen (SOU 2021:7 s. 27 f.). I delbetänkandet som överlämnades lade ut- redningen fram förslag som rör otillbörlig påverkan på väljarna vid röstningen, gruppröstning och reformen med avskärmningar av val- sedelställ (punkterna 2 och 3 i uppställning ovan). I detta betänkande, som också är utredningens slutbetänkande, behandlas valsystemets motståndskraft mot manipulationer och röst- ningsförfarandets tillgänglighet för vissa väljargrupper.