sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — En viktig del i Miljömålsberedningens uppdrag är att analysera beho- vet av och om nödvändigt lägga fram förslag för att få ett effektivt åtgärdsarbete inom alla delar av havsförvaltningen och på alla nivåer i samhället. Enligt regeringen är de nationella åtgärdsprogrammen enligt EU:s vattendirektiv och EU:s havsmiljödirektiv av stor bety- delse för att nå de havsrelaterade miljökvalitetsmålen samt mål 14 i Agenda . Regeringen anför även att det behövs ett brett och starkt engagemang från berörda myndigheter, länsstyrelser och kom- muner för att genomföra åtgärdsprogrammen. Åtgärdsprogrammen som används både inom vattenförvaltningen enligt EU:s vattendirektiv och inom havsmiljöförvaltningen enligt EU:s havsmiljödirektiv syftar till att följa de miljökvalitetsnormer som har beslutats samt i förlängningen nå miljömålen. Åtgärdsprogram är ett av flera verktyg för att uppfylla de miljö- kvalitetsnormer som är beslutade. Andra verktyg som används och som påverkas av gällande miljökvalitetsnormer är den regionala och kommunala miljötillsynen, den kommunala fysiska planeringen, till- ståndsprövning av olika verksamheter i domstol m.m. Begreppet åtgärd kan avse både administrativa och fysiska åt- gärder och kan förklaras på följande sätt1: 1Vattenmyndigheternas åtgärdsprogram, se t.ex. Förvaltningsplan (2016–2021) samt SOU 2019:66, s. 316. –Administrativa åtgärder: Detta handlar om myndigheters och kommuners åtgärder, t.ex. nya eller ändrade föreskrifter, vägled- ningar och strategidokument, förstärkt tillsyn, eller utvecklad till- ståndsprövning, fysisk planering och rådgivning. –Fysiska åtgärder i miljön: Detta handlar om verksamhetsutövares genomförande av fysiska åtgärder i miljön, t.ex. att anlägga våt- marker, att bygga fiskvägar eller att minska belastningen från ut- släppskällor. Åtgärdsarbete i meningen fysiska åtgärder i miljön tas upp i flera kapitel i betänkandet, främst i kapitlen om övergödning, förvaltning av fisk och kusthavet. Fysiska åtgärder kan genomföras inom ramen för de nationella åtgärdsprogrammen för vatten- och havsmiljöför- valtningen, men är ofta frikopplade från dessa, och utförs inom ramen för andra typer av åtgärdsprogram, åtgärdsplaner eller pro- jekt. Detta kapitel fokuserar på de åtgärdsprogram som följer av EU:s direktiv och som regleras i 5 kap. , havsmiljöförordningen och vattenförvaltningsförordningen, men redovisar även andra åtgärds- program och åtgärdsplaner. omfattar förvaltning av kustvatten och hav runt och utgår från EU:s havsmiljödirektiv. Nuvarande åt- gärdsprogram för havsmiljöarbetet beslutades av Havs- och vatten- myndigheten och syftar till att god miljöstatus ska nås i och . 13.1.1Havsmiljödirektivets bestämmelser om åtgärdsprogram EU:s havsmiljödirektiv2 ska enligt artikel 1 fastställa en ram inom vilken medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå eller upprätthålla god miljöstatus i den miljön till 2020. Se vidare om direktivet i kapitlet EU och havsmiljöarbetet. 2Europaparlamentets och Rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). Direktivets tredje kapitel (art. 13–16) behandlar åtgärdsprogram. Medlemsstaterna ska för varje berörd region eller delregion identi- fiera de åtgärder som behöver vidtas för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus. Åtgärderna ska samlas i ett åtgärdsprogram. Medlemsstaterna ska ta hänsyn till hållbar utveckling och sociala och ekonomiska effekter. Åtgärderna ska vara kostnadseffektiva och tek- niskt genomförbara och medlemsstaterna ska göra konsekvensanaly- ser innan nya åtgärder vidtas. Artikel 13 i havsmiljödirektivet handlar om åtgärdsprogram: •Medlemsstaterna ska, för varje berörd marin region eller del- region, identifiera de åtgärder som behöver vidtas för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus, fastställd i enlighet med arti- kel 9.1, i sina vatten. Åtgärderna ska utformas på grundval av den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 och med hänvisning till de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1 samt med beaktande av de åtgärdstyper som anges i bilaga VI. •Medlemsstaterna ska samla de åtgärder som utformats i enlighet med punkt 1 i ett åtgärdsprogram, med beaktande av tillämpliga åtgärder som krävs enligt gemenskapslagstiftning, särskilt direk- tiv 2000/60/EG, rådets direktiv /271/EEG av om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (1) och Europa- parlamentets och rådets direktiv /7/EG av om förvaltning av badvattenkvaliteten (2) samt kommande lagstiftning om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens om- råde, eller internationella avtal. •Medlemsstaterna ska, vid utarbetandet av åtgärdsprogrammet enligt punkt 2, ta hänsyn till hållbar utveckling och särskilt till de planerade åtgärdernas sociala och ekonomiska effekter. För att bistå den behöriga myndighet eller de behöriga myndigheter som avses i artikel 7 i arbetet med att nå målen på ett enhetligt sätt får medlemsstaterna fastställa eller upprätta administrativa ramar för att dra nytta av sådan samverkan. Medlemsstaterna ska se till att åtgärderna är kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara, och de ska göra konsekvensanalyser, inbegripet kostnadsnyttoana- lyser, innan nya åtgärder vidtas. •De åtgärdsprogram som inrättas i enlighet med denna artikel ska omfatta geografiska skyddsåtgärder för att bidra till att skapa sammanhängande och representativa nätverk med skydds- områden som har tillräcklig mångfald i ekosystemen, exempelvis särskilda bevarandeområden i enlighet med livsmiljödirektivet, särskilda skyddsområden i enlighet med fågeldirektivet och skyddsområden som erkänts av gemenskapen eller berörda med- lemsstater inom ramen för internationella eller regionala avtal som de är parter i. •Medlemsstaterna ska i sina åtgärdsprogram ange hur åtgärderna ska genomföras och hur de bidrar till att uppnå de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1. •Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och berörda medlemsstater om sina åtgärdsprogram efter det att de fastställts. Havsmiljödirektivet har införlivats i svensk lagstiftning genom havs- miljöförordningen (2010:1341), som är meddelad med stöd av 5 kap. . är indelat i två förvaltningsområden, och . Havs- och vattenmyndigheten är ansvarig myndighet för havsmiljöförvaltningen.3 Havsmiljön förvaltas i sexårsperioder Enligt 9 § i havsmiljöförordningen ska havsmiljöförvaltningen bedri- vas i sexåriga förvaltningsperioder där man, dvs. Havs- och vatten- myndigheten, i varje period för ett havsområde 1.gör en inledande bedömning av miljötillståndet, 2.slår fast vad som kännetecknar en god miljöstatus, 3.tar fram miljökvalitetsnormer med de indikatorer som ska använ- das för att bedöma om den goda miljöstatusen upprätthålls eller nås, 38 § havsmiljöförordningen (2010:1341). 4.tar fram och genomför ett program för övervakning av att miljö- kvalitetsnormerna följs, och 5.tar fram och genomför ett program för de åtgärder som ska vidtas för att upprätthålla eller nå en god miljöstatus. Samarbete mellan flera olika myndigheter Havs- och vattenmyndigheten är ansvarig myndighet för genom- förande av alla de åtgärderna i 9 § ovan. Där ingår att ta fram ett åt- gärdsprogram för de båda förvaltningsområdena och Öster- sjön, för att nå god miljöstatus . Havs- och vattenmyndigheten ska samråda med berörda myndig- heter och kommuner samt med organisationer, verksamhetsutövare och andra enskilda bl.a. innan myndigheten fattar beslut om ett åtgärdsprogram.4 Myndigheten ska även samverka med andra myndigheter under regeringen som ansvarar för frågor som har betydelse för havsmiljön. Om Havs- och vattenmyndigheten begär det, ska de andra myndig- heterna ge in underlag som de har och som Havs- och vattenmyn- digheten behöver för att fullgöra sina uppgifter.5 I havsmiljöförordningen finns dessutom en särskild bestämmelse som gäller samarbete om frågor som berör både vattenmyndigheter- nas ansvarsområde med vattenförvaltningen och Havs- och vatten- myndighetens ansvar för frågor om havsmiljön. Enligt 12 § gäller att: Om en fråga rör ett vattenområde som omfattas av Havs- och vattenmyn- dighetens förvaltning enligt denna förordning och en vattenmyndighets förvaltning enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660), ska myn- digheterna samarbeta och hjälpa varandra så att insatserna fördelas på det sätt som är lämpligt med hänsyn till myndigheternas olika kom- petenser och en effektiv havs- och vattenmiljöförvaltning. Förslagen till åtgärder tar form Arbetet med att ta fram förslag till åtgärder inom åtgärdsprogram- met görs i flera steg. Havs- och vattenmyndigheten bedömer om miljö- kvalitetsnormerna följs, analyserar belastningarna och inventerar det 410 § havsmiljöförordningen (2010:1341). 511 § havsmiljöförordningen (2010:1341). Sammantaget resulterar detta i en s.k. gap- analys som visar var det kan finnas behov av nya åtgärder. Därefter startar arbetet med att identifiera möjliga åtgärder som ska ingå i åtgärdsprogrammet. Åtgärderna ska bidra till att miljö- kvalitetsnormerna nås. Med åtgärder avses i detta sammanhang inte forskning, övervakning eller indikatorutveckling. De åtgärder som ska ingå i åtgärdsprogrammet ska vara förvaltningsåtgärder, åtgärder för samordning av förvaltning, ekonomiska incitament, kommuni- kation eller åtgärder för förbättring och återställning. Inför arbetet med det nuvarande åtgärdsprogrammet för havs- miljön tillsatte Havs- och vattenmyndigheten en nationell referens- grupp bestående av myndigheter och länsstyrelser. Referensgruppen fick utifrån gap-analysen diskutera och lämna förslag på potentiella åtgärder till programmet. Därefter förde Havs- och vattenmyndig- heten dialog med bl.a. forskare och bransch- och intresseorganisa- tioner om lämpliga åtgärder. Myndigheten tog även del av olika policy- rapporter, forskningsresultat, granskningar osv. Även flera dialog- möten, seminarium och workshops genomfördes för att få fram ett så bra underlag till åtgärdsprogrammet som möjligt.7 Förslagen skickas ut på samråd Havs- och vattenmyndigheten ska göra förslaget till åtgärdsprogram tillgängligt och ta emot synpunkter på det. Förslaget ska göras till- gängligt för allmänheten hos myndigheten och hos länsstyrelserna och kommunerna inom det område som programmet omfattar. Samrådsperioden inför det kommande åtgärdsprogrammet som ska beslutas varar från till . Samrådsprocessen pågår med samrådsprocessen för åt- gärdsprogrammen för de fem vattendistrikten. Syftet är att samban- den mellan åtgärder på land och i haven ska bli tydliga. En särskild samordning av samråden om åtgärdsprogrammen för övergödning, farliga ämnen och fysisk påverkan på kustvattenområden genomförs samordnat.8 6Ramdirektiv om en marin strategi 2008/56/EG, Bilaga VI. 7Muntliga uppgifter från Havs- och vattenmyndigheten vid möte . 8Muntliga uppgifter från handläggare på Havs- och vattenmyndigheten. Havs- och vattenmyndigheten beslutar Efter att samrådstiden har löpt ut går Havs- och vattenmyndigheten igenom de synpunkter på förslaget som kommit in. Synpunkterna analyseras och förslaget omprövas och justeras. Därefter fastställer Havs- och vattenmyndigheten förslaget till åtgärdsprogram för havs- miljön. har detta bara skett , nämligen 2015, då det första och löpande åtgärdsprogrammet beslutades. I vissa fall ska dock Havs- och vattenmyndigheten överlåta till regeringen att fatta beslut om åtgärdsprogrammet. Ett sådant fall är om åtgärdsprogrammet rör ett annat allmänt intresse av synnerlig vikt än ett sådant som avses i 1 kap. 1 § . Ett annat exem- pel är att en annan myndighet eller en kommun senast vid samråds- tidens utgång har begärt att regeringen ges möjlighet att pröva för- slaget på grund av att det inte är förenligt med myndighetens eller kommunens verksamhet eller av annan anledning inte är rimligt för myndigheten eller kommunen, eller allvarligt avviker från bestäm- melserna om havsmiljöförvaltningen i denna förordning eller i havs- miljödirektivet.9 utgår ifrån två stora havsbassänger, och . Ur ett åtgärdsperspektiv kan dessa förvaltningsområ- den bli för geografiskt omfattande. Havs- och vattenmyndigheten har här ett utrymme att besluta om s.k. delområden som är lämpliga för havsmiljöförvaltningen.10 När åtgärdsprogrammet är beslutat är det myndigheter och kom- muner som ska genomföra de åtgärder som är specificerade i pro- grammet. Att myndigheter och kommuner har en skyldighet att genom- föra åtgärderna följer av 5 kap. 11 § . Det nuvarande åtgärdsprogrammet för havsmiljön innehåller 32 olika åtgärder. Åtgärderna är främst av administrativ karaktär. 927 § havsmiljöförordningen (2010:1341). 107 § havsmiljöförordningen (2010:1341). flesta åtgärderna ska genomföras av Havs- och vattenmyndigheten men även , , , länsstyrel- serna och kommunerna omfattas av programmet. Alla myndigheter och kommuner som omfattas av åtgärdspro- grammet ska rapportera vilka åtgärder som genomförts och hur dessa påverkar miljökvalitetsnormerna för havsmiljön.11 Rapporterings- skyldigheten följer direkt av åtgärdsprogrammet och det saknas be- stämmelser i författning om skyldigheten att återrapportera. Rap- porteringen görs till Havs- och vattenmyndigheten. När ett åtgärdsprogram tas fram ska det göras en konsekvensanalys av programmet med uppgift om hur åtgärderna i programmet ska finansieras.12 Av förarbetena till bestämmelserna om åtgärdsprogram framgår att kravet på att analysera hur åtgärderna ska finansieras gäller myndigheters och kommuners kostnader.13 De åtgärder som ingår i åtgärdsprogrammet för havsmiljön är främst riktade till Havs- och vattenmyndigheten som utförare. Uppgifter inom havsmiljöförvaltning ingår i Havs- och vattenmyndighetens ordinarie förvaltningsuppgifter och finansieras genom huvudsakligen genom förvaltningsanslaget. Länsstyrelserna, särskilt kustlänsstyrelserna, omfattas också av flera åtgärder i åtgärdsprogrammet. Länsstyrelsernas arbete med havs- och vattenförvaltning finansieras främst genom bidragsmedel från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö, vilket fördelas till länsstyrelserna av Havs- och vattenmyndigheten enligt en för- delningsnyckel. Kommunernas verksamhet finansieras främst via skatter och till en mindre del av statsbidrag från statsbudgeten. Åtgärderna i åtgärdsprogrammet för havsmiljön förväntas finan- sieras av antingen berörda verksamheter eller av de myndigheter och kommuner som åtgärderna riktats till. Havs- och vattenmyndigheten har bedömt att vissa åtgärder, men inte alla, bör kunna utföras inom 11Havs- och vattenmyndigheten , God havsmiljö 2020: strategi för och – Del 4: Åtgärdsprogram för havsmiljön, rapport 2015:30, åtgärd 32. 125 kap. 9 § andra stycket 6 p. . 2009/10:184 s. 52, bet. 2009/10:MJU24, s. 19. ramen för befintliga uppdrag och anslag men att hela det föreslagna åtgärdsprogrammet inte bedöms kunna genomföras inom befintliga ramar.14 Åtgärdsprogrammets samhällsekonomiska konsekvensanalys visar på en kostnad om för att genomföra alla åtgärder i åtgärdsprogrammet för havsmiljön , dvs. under inne- varande förvaltningscykel.15 I förarbetena påpekas också att åtgärder som är mer omfattande än vad som följer av myndigheters och kommuners ansvar kan vara för- enade med nya kostnader. Dessa överväganden bör finnas med redan i samrådsprocessen som föregår beslutet om åtgärdsprogrammet. Ska särskilda och mer omfattande åtgärder än vad som normalt omfattas av myndigheters och kommuners ansvar vidtas för att följa en miljö- kvalitetsnorm kan det vara förenat med nya kostnader. Om inte frågan om de ekonomiska konsekvenserna och finansieringen av styrmedlen tas upp redan i förslagen till åtgärdsprogram förloras en viktig del av sam- rådets funktion att bl.a. förankra programmet hos berörda myndigheter och kommuner. Vidare försvåras en nödvändig prioritering av åtgärderna utifrån deras kostnadseffektivitet och det finns en risk att åtgärderna aldrig kommer till stånd. Havs- och vattenmyndigheten rapporterar till EU Havs- och vattenmyndigheten ska utöver att ta fram och besluta om åtgärdsprogram genomföra de uppgifterna om information och rap- portering till Europeiska kommissionen som följer av havsmiljö- direktivet. Havs- och vattenmyndigheten ska även delta i det arbete som regeringen bedriver inom Europeiska unionen och internationellt och informera och rapportera de andra medlemsstaterna i Europeiska unio- nen och de behöriga organen enligt de regionala havskonventionerna och andra internationella avtal som följer av havsmiljödirektivet.16 Regeringen har således delegerat hela ansvaret för havsmiljö- arbetet till en nationell förvaltningsmyndighet. 14Havs- och vattenmyndigheten , God havsmiljö 2020, strategi för och , Del 4 Åtgärdsprogram för havsmiljön, rapport 2015:30, s. 131. 15Havs- och vattenmyndigheten , God havsmiljö 2020, strategi för och , Del 4 Åtgärdsprogram för havsmiljön, rapport 2015:30, s. 131. 1639 § havsmiljöförordningen (2010:1341). omfattar förvaltning av sjöar, vattendrag och kustvatten enligt EU:s vattendirektiv.17 I bedrivs vattenför- valtningen organisatoriskt i fem vattendistrikt. I varje vattendistrikt är en länsstyrelse vattenmyndighet och har ansvar för förvaltningen.18 Vattenmyndigheterna har beslutat om nuvarande åtgärdsprogram inom vattenmiljöförvaltningen, vilka gäller –2021. 13.2.1Vattendirektivets bestämmelser om åtgärdsprogram Enligt artikel 11 i vattendirektivet ska varje medlemsstat för varje avrinningsdistrikt eller för den del av ett internationellt avrinnings- distrikt som ligger på dess territorium se till att ett åtgärdsprogram upprättas och då ta hänsyn till resultaten av de analyser av vad som krävs för att uppnå miljömålen. Åtgärdsprogrammen kan hänvisa till åtgärder som är reglerade i nationell lagstiftning. När det är lämpligt kan en medlemsstat besluta om åtgärder för alla avrinningsdistrikt och/eller de delar av internationella avrinningsdistrikt som ligger på dess territorium. Varje åtgärdsprogram ska innehålla grundläggande åtgärder samt vid behov kompletterande åtgärder. Med grund- läggande åtgärder menas de minimikrav som ska uppfyllas, bl.a.: –åtgärder som krävs för att genomföra gemenskapslagstiftningen för skydd av vatten, –åtgärder för att främja en effektiv och hållbar vattenanvändning för att undvika att miljömålen äventyras, och –åtgärder för att hindra eller reglera utsläpp av förorenande ämnen från punktkällor och diffusa källor. 17Europaparlamentets och Rådets direktiv /60/EG av om upprät- tande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 18De fem vattenmyndigheterna är i för vatten- distrikt, i för vattendistrikt, i för Norra vattendistrikt, i län för Södra vattendistrikt och i för vatten- distrikt. Med kompletterande åtgärder menas åtgärder som utformas och genomförs utöver de grundläggande åtgärderna för att nå miljömålen. I en bilaga till vattendirektivet finns en lista med exempel på sådana åtgärder. Enligt vattendirektivet ska åtgärdsprogrammen ses över, och om det behövs uppdateras, . Vattendirektivet har genomförts i svensk lagstiftning genom bl.a. vattenförvaltningsförordningen (2004:660), som är meddelad med stöd av 5 kap. . Enligt 6 kapitlet i vattenförvaltningsförordningen ska vattenmyn- digheterna upprätta förslag till och fastställa ett åtgärdsprogram för vattendistriktet. Åtgärdsprogrammet ska slå fast de åtgärder som behöver vidtas för att miljökvalitetsnormerna ska kunna följas. Om det behövs får en vattenmyndighet fastställa delåtgärdsprogram för delar av vatten- distriktet. Ett delåtgärdsprogram ska tas in i åtgärdsprogrammet för distriktet. ska ge regeringen möjlighet att pröva ett för- slag till åtgärdsprogram i vissa fall, t.ex. om det rör ett annat allmänt intresse av synnerlig vikt än ett sådant som avses i 1 kap. 1 miljö- balken. Vattenförvaltningsförordningen innehåller uppgifter om vad ett åtgärdsprogram ska innehålla. Enligt 6 kap. 5 § ska ett åtgärdspro- gram för ett vattendistrikt bl.a. innehålla –åtgärder för inrättande av vattenskyddsområden eller för att på annat sätt skydda dricksvatten, –åtgärder för att i den mån det behövs åstadkomma omprövning av tillstånd till eller villkor för miljöfarlig verksamhet och vatten- verksamhet, –åtgärder för att upptäcka och beivra brott mot bestämmelser till skydd för vatten, –åtgärder för att hindra eller reglera diffusa utsläpp av förorenande ämnen, –åtgärder för att förebygga eller begränsa att föroreningar indirekt tillförs grundvatten, –åtgärder för att motverka alla andra betydande negativa konse- kvenser för vattenmiljön, särskilt de åtgärder som behövs för att nödvändig ekologisk status eller god ekologisk potential ska kunna nås när det gäller vattenförekomsters hydromorfologiska förhållanden, och –de föreskrifter eller förslag till föreskrifter som behövs för att övriga åtgärder ska kunna genomföras. Även inom vattenförvaltningen är det Havs- och vattenmyndigheten som ansvarar för att informera och rapportera till EU-kommis- sionen om hur arbetet enligt vattendirektivet genomförs. Det är de fem vattenmyndigheterna som hämtar in underlag från myndigheter och kommuner så som exempelvis förvaltningsplaner, åtgärdspro- gram och andra uppgifter, som sedan skickas vidare till Havs- och vattenmyndigheten. Havs- och vattenmyndigheten får därmed ett underlag för sin rapportering till EU. I åtgärdsprogrammen för vattendistrikten framgår att alla myndig- heter och kommuner, en gång , ska rapportera till vattenmyndig- heterna vilka åtgärder som genomförts under föregående kalenderår. Om det finns ett behov kan vattenmyndigheterna upprätta delåtgärds- program.19 Det kan ses som en administrativ lösning för att underlätta hanteringen av åtgärdsarbetet. Ett delåtgärdsprogram kan upprättas för att behandla en särskild sektor (t.ex. energi, jordbruk), en särskild fråga (t.ex. utsläpp av vissa farliga ämnen) eller en viss vattentyp, dvs. en grupp vattenförekomster med samma eller likartade referensförhål- landen av morfologisk och vattenkemisk karaktär. En annan utgångs- punkt för ett delåtgärdsprogram kan vara den geografi ska skala som bäst lämpar sig för samverkans- och samrådsprocesserna och som re- presenterar vattnets naturliga väg genom landskapet. Det kan t.ex. röra sig om ett huvudavrinningsområde eller en del därav.20 196 kap. 3 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660). 20Naturvårdsverkets handbok 2008:6, om åtgärdsprogram inom vattenförvaltning enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljö, s. 29. Någon motsvarande bestämmelse om delåtgärdsprogram finns inte i havsmiljöförordningen. Det finns dock en möjlighet för Havs- och vat- tenmyndigheten enligt 7 § havsmiljöförordningen att besluta om delom- råden som är lämpliga för havsmiljöförvaltningen, dvs. en möjlighet att tex. begränsa vissa förvaltningsåtgärder till vissa (mindre) delområden. Arbetet med åtgärdsprogram inom vattenförvaltningen är indelat i fem vattendistrikt som förvaltar vattenkvaliteten inom landområden och kustvattenområden, ut till en nautisk mil i havet. De fem vattendistrikten är , , Norra , Södra och vattendistrikt. För varje vattendistrikt är en länsstyrelse utsedd att vara vattenmyndighet. Vid varje vattenmyndighet finns ett särskilt beslutsorgan, en s.k. vattendelegation, med uppgift att besluta om bl.a. åtgärdsprogram för distriktet. Vattendelegationen beslutar även om miljökvalitets- normer för distriktets vattenförekomster och förvaltningsplaner. Av 15 § förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion framgår att det inom de länsstyrelser som är vattenmyndigheter ska finnas en vattendelegation, som är ett särskilt beslutsorgan. Det är vattenmyndigheternas uppgift att både upprätta förslag och besluta om åtgärdsprogram. beslutsorgan, vattendelegationen, kan dock överlåta till att arbeta fram ett förslag till åtgärdsprogram men det är alltid vattendelega- tionen som beslutar om dem.