sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — företagarkontot innebär kan därför antas öka intresset för att ta upp- drag som kan beskattas genom kontot också vid en neutral beskatt- ning. Förenklingen kan också förväntas medföra att de som redan tar uppdrag redovisar inkomsterna korrekt i högre utsträckning. En minskad administrativ börda riskerar inte heller att snedvrida kon- kurrensen mellan företag på samma sätt som en selektiv skattesänk- ning för vissa verksamheter kan göra. Vidare har mindre företag rela- tivt sett högre administrativa kostnader än större företag. En minskad administrativ börda för de minsta verksamheterna bidrar därför snarare till att jämna ut konkurrensen mellan företag av olika storlek. Detta talar för att de önskade effekterna på nystart av verksamheter eller ökat arbetsutbud kan uppnås också vid en neutral beskattning av mikro- företagarkontot. Kontot bör därför som utgångspunkt medföra en neutral beskattning relativt konventionellt beskattad verksamhet. Proportionell eller progressiv beskattning Beskattningen av inbetalningar till mikroföretagarkonto kan vara antingen proportionell (dvs. lika i hela inkomstintervallet) eller pro- gressiv (dvs. högre vid högre inkomstnivåer). I det kontosystem som finns i är beskattningen progressiv. Skattesatsen är initialt och ökar till för inkomster som överstiger . Syftet med mikroföretagarkontot är både att göra det enklare för kontoinnehavaren att förstå hur stor skatten blir och att förenkla själva skatteuttaget. En rak skattesats är därför att föredra. En rak skattesats som är lika för alla kontoinnehavare och som kalibreras utifrån ett genomsnitt av kontoinnehavare riskerar dock att medföra en hög beskattning av personer med låga inkomster och en låg be- skattning av personer med högre inkomster jämfört med om verksam- heten hade bedrivits i konventionellt beskattad form. Ett progressivt skatteuttag kan därför införas för att uppnå en större skattemässig neutralitet gentemot konventionellt beskattad verksamhet, eller av fördelningspolitiska skäl. Progressivitet i skatteskalan för källskatten ökar dock också komplexiteten i kontosystemet. Om en progressiv skattesats på kontot motiveras av fördelningsskäl bör beskattningen också ta hänsyn till inkomster i andra inkomstslag, vilket ytterligare komplicerar modellen. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning En progressiv beskattning av inbetalningar till kontot skulle kunna åstadkommas genom att kontoinkomsten läggs till individens övriga förvärvsinkomster i förhållande till gränsen för statlig inkomstskatt, så att en större del av andra inkomster skulle beskattas med statlig skatt. En sådan reglering medför dock att kontoinkomsten inte blir ”skattad och klar”, såsom var avsikten med källskattemodellen. Ett lägre skatteuttag för personer med lägre inkomster kan lösas genom ett grundavdrag som kopplas till inkomster i andra inkomstslag. Med hänsyn till att omsättningsgränsen för mikroföretagarkontot före- slås sättas relativt lågt, till , är bedömningen dock att det inte är motiverat att införa komplicerade regler i syfte att åstadkomma en progressiv beskattning av kontoinkomsterna. Om det är önskvärt att kontoinkomsten ska beskattas med en progressiv skattesats, eller att skatteuttaget ska avvika mindre från beskattningen enligt konventionella regler, bör inte källskattemodellen väljas. I så fall är det mer lämpligt att välja en beskattningsmodell där den som administrerar skatten i stället för en källskatt drar prelimi- närskatt och lämnar kontrolluppgifter till . Inkomsten kan därefter automatiskt hänföras till något inkomstslag och för- tryckas i individens inkomstdeklaration. En sådan modell kan också medföra att kontolösningen blir mer attraktiv för kontoinnehavare med mycket låga inkomster. En proportionell skattesats på kontot som kalibrerats utifrån en generell nivå på beskattningen bland en- skilda näringsidkare kan medföra att skatteuttaget blir så högt att personer med mycket låga inkomster väljer bort kontot som beskatt- ningsmodell. Förenklingen för kontoinnehavaren blir dock mindre i en preli- minärskattemodell än i den nu föreslagna, och effekten är i princip begränsad till att de skattemässiga justeringar som görs på blankett NE utgår. Inkomsten blir inte heller ”skattad och klar” i en sådan modell. För köparen av tjänsten bedöms dock förenklingen vara ungefär lika stor, eftersom undantaget från skyldigheten att betala sociala avgifter är kopplad till att betalningen går till en viss typ av konto. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning 6.7.2Grundskattesats kalibrerad utifrån målsättningen om neutralitet Förslag: Skattesatsen för källskatt på inbetalningar till mikroföre- tagarkonto bestäms till på inbetalningar till och med . I föregående avsnitt gör jag bedömningen att skattesatsen på mikro- företagarkonto bör vara proportionell, dvs. lika i hela omsättnings- intervallet, och att skatteuttaget i möjligaste mån ska medföra en neutral beskattning av kontot relativt konventionellt beskattad verk- samhet. Skattesatsen på inkomst av aktiv näringsverksamhet inklu- sive egenavgifter är dock progressiv och varierar mellan noll och . Det förhållande att den konventionella inkomst- beskattningen är progressiv gör det svårt att rakt av översätta skatte- skalan till en proportionell skattesats för kontot. Progressiviteten beror bland annat på att storleken på grund- avdrag och jobbskatteavdrag varierar i olika delar av inkomstfördel- ningen, som statlig inkomstskatt tas ut på inkomster över en viss nivå. Detta medför att andelen skatter respektive avgifter i det totala skatte- och avgiftsuttaget också skiljer sig åt mellan per- soner med olika inkomstnivå. Vid en lägre inkomstnivå utgör för- månsgrundande egenavgifter en större andel av det totala uttaget av skatt och avgifter, medan skatter utgör en större andel vid högre inkomster. Valet av nivån på källskatten påverkar således också av- giftsuttaget, se vidare avsnitt 6.9. En neutral beskattning kan uppnås genom att källskattesatsen bestäms till samma nivå som den genomsnittliga effektiva beskatt- ningen för motsvarande inkomster i en aktiv enskild näringsverk- samhet. Kalibreringen av källskatten beaktar då effekterna av alla de parametrar som avgör skatteuttaget i det konventionella systemet såsom egenavgifter, och statlig inkomstskatt men även grundavdrag, jobbskatteavdrag och allmän nedsättning av egenavgif- ter. Däremot bör inte individuella nedsättningar på grund av exem- pelvis hemvist ges någon betydelse vid bestämmande av den genom- snittliga skattesatsen. Viss hänsyn bör dock tas till ålder, eftersom skillnaderna i beskattning enligt konventionella regler är så pass stora mellan de som har nedsatta skatter och avgifter på grund av ålder och de som inte har det, se avsnitt 6.7.3. Utan att beakta ålder kan be- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning skattningen på kontot bli så hög relativt konventionell beskattning att personer som har nedsatta skatter och avgifter på grund av ålder inte använder kontot. Det är dock inte självklart hur jämförelsen av effektiv beskattning ska göras eller om kalibreringen ska göras utifrån genomsnittlig skatt eller marginalskatt. Källskatten på kontot är proportionell, och ge- nomsnittlig skatt och marginalskatt är därför densamma. I konven- tionell beskattning skiljer de sig dock åt. En kalibrering utifrån ge- nomsnittlig skatt är relevant om de belopp som ska beskattas genom kontot är betydande i förhållande till kontoinnehavarens övriga in- komster. Marginalskatten är mer relevant om det är fråga om små inkomster som läggs till inkomster från andra källor. En stor del av kontoinnehavarna bedöms vara personer som är aktiva inom gigekonomin, medan kostnadsstrukturen bland befint- liga enskilda näringsidkare medför att modellen bara kommer att vara relevant för ett fåtal. Undersökningar av gigekonomin (se av- snitt 11.4.1) visar att gig för de allra flesta är en bisyssla till annan sysselsättning på hel- eller deltid, och att giggarna är överrepresen- terade bland låginkomsttagare. Genomsnittlig omsättning bland de giggare som bedöms kunna använda kontot uppskattas till , medan medianomsättningen uppskattas till . Det är således fråga om relativt stora belopp i förhål- lande till personernas övriga inkomster. I offentligfinansiella effekt- beräkningar jämförs därför genomsnittsskatten i de båda systemen. Skattesatsen för källskatten utgår ifrån vilken marginalskatt inkoms- ten hade beskattats med om den i stället hade beskattats som inkomst av näringsverksamhet. Underlaget är dock inte tillräckligt detaljerat för att det ska gå att beräkna en neutral skattesats bland personer som är aktiva inom gig- ekonomin. Beräkningen utgår därför från förhållandena bland en- skilda näringsidkare, och justeras därefter utifrån bedömningar av hur aktiva inom gigekonomin skiljer sig från dessa. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Skattesats kalibrerad utifrån förhållandena bland kombinatörer I beräkningskonventioner anges den genom- snittliga vägda marginalskatten för inkomst av aktiv näringsverksam- het till , medan genomsnittlig vägd marginalskatt för kombinatörer med inkomst av tjänst och näringsverksamhet be- räknas till 37,00 procent.6 Marginalskatten för kombinatörer är högre än för de som enbart har inkomst av aktiv näringsverksamhet efter- som kombinatörerna har högre totala inkomster än heltidsföretagarna. Eftersom skatteskalan för inkomst av tjänst och näringsverksamhet är progressiv möter kombinatörer därför högre marginalskatter än heltidsföretagare som driver enskild näringsverksamhet. Skillnaden beror också på att delar av kombinatörernas inkomst utgörs av in- komster som ligger till grund för arbetsgivaravgifter, vilka är högre än egenavgifterna. Vilken genomsnittsskatt som dessa marginalskatter motsvarar är också beroende av hur den totala inkomsten är fördelad mellan näringsverksamhet och tjänst. De angivna marginalskattenivåerna är beräknade utifrån förhål- landena bland samtliga näringsidkare, oavsett nivån på omsättningen i företaget eller företagarens ålder. De är inte nödvändigtvis represen- tativa för marginalskatterna bland de näringsidkare som kan tänkas använda mikroföretagarkontot. Kontot förväntas användas av kom- binatörer med låg omsättning som har överskott i verksamheten. I genomsnitten ingår också näringsidkare med underskott samt när- ingsidkare med mycket hög inkomst av näringsverksamhet och om- sättning på en betydligt högre nivå än vad som kan komma i fråga för schablonbeskattning. Jag har därför använt databasen för att särskilt studera förhållandena bland enskilda näringsidkare med låg omsättning och med låga kostnader i verksamheten. Gruppen näringsidkare med låg omsättning består till mycket stor del av kombinatörer. Medelvärde och median av sammanräknad förvärvsinkomst bland dessa ligger nära medelvärde och median för enskilda näringsidkare generellt. En lägre omsättningsgräns förskjuter däremot urvalet mot kombinatörer med en större andel inkomster från andra källor än enskild näringsverksamhet. En något högre an- del av näringsidkarna i gruppen med låg omsättning har mycket låg sammanräknad förvärvsinkomst. Bland dessa finns näringsidkare som 6Beräkningskonventioner 2021, s. 46, . Marginalskatterna vägs efter hur stora inkomster som beskattas med varje marginalskattesats. Skattesatserna beräknas med FASIT-modellen. Till detta tillkommer förmånsgrundande egenavgifter. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning haft sjukpenning under hela eller delar av året, vilket kan vara anled- ningen till att de har låg omsättning i företaget. En något högre andel i gruppen har också mycket hög inkomst av tjänst. Eftersom grup- pen med låg omsättning generellt sett har inkomster på samma nivå som andra enskilda näringsidkare bedömer jag att den genomsnitt- liga vägda marginalskatten för kombinatörer i allmänhet är represen- tativ även för näringsidkare med låg omsättning. En jämförelse kan därför göras med de generella förhållandena bland kombinatörer. I jämförelsegruppen ingår också personer som har nedsatta egen- avgifter på grund av ålder. En genomsnittlig vägd marginalskatt för personer utan nedsatta avgifter på grund av ålder kan beräknas till , baserat på data ut FRIDA-databasen. Till detta ska även förmånsgrundande egenavgifter läggas. Genomsnittligt uttag av skatt och förmånsgrundande egenavgifter vid denna marginalskatt beror också på hur inkomsten är fördelad mellan tjänst och näringsverk- samhet. En utgångspunkt för schablonbeskattningen är att jämförel- sen ska göras mot beskattningen i inkomstslaget näringsverksamhet. Om inkomsten utgörs av inkomst av aktiv näringsverksamhet uppgår uttaget av skatter och förmånsgrundande avgifter till cirka 44 pro- cent. För att uppnå en neutral beskattning av kombinatörer bör käll- skatten därför sättas till denna nivå. Figur 6.1 visar genomsnittsskatt och marginalskatt för inkomst av aktiv näringsverksamhet inklusive förmånsgrundande egenavgifter enligt skatteregler, samt antalet enskilda näringsidkare som hade en sammanräknad förvärvsinkomst vid respektive inkomstnivå . Figuren visar att en stor del av näringsidkarna har inkomster mellan och . Marginalskatten inklusive förmånsgrundande avgifter är 40–i detta intervall. Det genomsnittliga uttaget av skatter och förmånsgrundande avgifter ut- gör av en inkomst av aktiv näringsverksamhet i detta intervall, givet en kommunalskatt på . Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Marginalskatt, genomsnittsskatt och förmånsgrundande egenavgifter, regler Antal enskilda näringsidkare per inkomstnivå 2018 Inkomstskatt och egenavgifter inkl förmåner, marginal Inkomstskatt och egenavgifter inkl förmåner, genomsnitt Källa: ; egna beräkningar. Avser inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som inte har nedsatta skatter och avgifter på grund av ålder eller hemvist, vid en kommunalskatt om . Även förmånsgrundande egenavgifter ingår i uttaget av skatter och avgifter. I skatteuttaget ingår inte begravningsavgift och public service-avgift. Neutral skattesats för aktiva inom gigekonomin Aktiva inom gigekonomin är överrepresenterade bland fysiska per- soner som har lägre inkomster. Undersökningen Global entrepre- neurship monitor 2020 (Braunerhjelm m.fl 2020) visar exempelvis att knappt hälften av de aktiva finns i den nedersta tredjedelen i inkomst- fördelningen. SCB:s undersökning Befolkningens IT-användning 2019 visar att ungefär hälften av de som är aktiva har en årsinkomst under 300 000 kronor.7 Vid låga inkomster har gränsen för skyldigheten att lämna inkomst- deklaration (0,42 prisbasbelopp, ) och gränsen för den generella nedsättningen av egenavgifter (i av- giftsunderlag) mycket stora effekter på genomsnittsskatten enligt konventionella regler.8 Skatten kan därmed vara noll eller mycket låg 7En beskrivning av de två undersökningarna finns i avsnitt 11.4.1. 8Detta gäller dock endast i förhållande till aktiv näringsverksamhet. För en fysisk person som är anställd betalas arbetsgivaravgifter om även på mycket låga inkomster. Be- talade avgifter krediteras varken arbetsgivaren eller den anställde om den sammanlagda in- komsten skulle understiga gränsen för skyldighet att lämna inkomstdeklaration. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning vid låga inkomster i inkomstslaget näringsverksamhet. Figuren visar att få enskilda näringsidkare har en sammanräknad förvärvsinkomst kring dessa låga nivåer. Jag bedömer därför att det inte är möjligt att fullt ut beakta förhållandena bland de personer med lägst inkomster när skattesatsen bestäms. En kalibrering av skatteuttaget för samtliga utifrån förhållandena bland de individer som har allra lägst inkoms- ter skulle medföra ett mycket lågt skatteuttag relativt konventionellt beskattad verksamhet för det stora flertalet. Viss hänsyn till individer med lägre inkomster bör dock tas, i syfte att anpassa skatteuttaget efter den tänkta målgruppen. Vid en inkomst av aktiv näringsverksamhet kring decil 3–4 i inkomstfördel- ningen motsvarar ett neutralt skatteuttag en grundskattesats kring , givet en kommunalskatt på . Denna nivå be- döms kunna motsvara en medelinkomst bland giggare. Figur 6.1 visar att det är relativt vanligt även bland enskilda näringsidkare att ha inkomster kring denna nivå. Skattesats med hänsyn till utgående mervärdesskatt En näringsidkare som har en omsättning exklusive mervärdesskatt som uppgår till högst är befriad från att ta ut mer- värdesskatt såvida denne inte frivilligt väljer att redovisa och betala mervärdesskatt. I avsnitt 6.5 föreslår jag att inbetalningar till ett mikroföretagarkonto ska begränsas till . Det naturliga hade varit att föreslå att omsättningsgränsen för mer- värdesskatt höjs till samma nivå som för kontot. Enligt mina direktiv är jag dock förhindrad att lämna ett förslag med denna innebörd. I kapitel 9 utvecklar jag varför det inte heller är möjligt att schablo- nisera mervärdesskatten inom ramen för mikroföretagarkontot. Om omsättningen exklusive mervärdesskatt överstiger 30 000 kro- nor men understiger kan verksamheten således fort- farande beskattas genom mikroföretagarkonto, men inte längre vara befriad från skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt. Redovisning av mervärdesskatt ska enligt huvudregeln ske i takt med den löpande bokföringen enligt god redovisningssed. Eftersom verk- samheterna uppfyller kraven för att få upprätta förenklat årsbokslut får de också använda kontantmetoden för mervärdesskatten. Även om mervärdesskatt kan redovisas en gång och enligt kontant- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning principen, innebär skyldigheten att redovisa och betala mervärdes- skatt att en stor del av förenklingstanken bakom kontot går förlorad. Vid utformningen av källskattereglerna behöver hänsyn tas till att inbetalningarna till kontot kan inkludera mervärdesskatt. Skattesat- sen för mervärdesskatt varierar dock beroende på vilken verksamhet som bedrivs och vad omsättningen avser. Det är omöjligt för den som administrerar kontot att veta vilken mervärdesskattesats som ska tillämpas, särskilt när kontoinnehavaren bedriver verksamhet som är föremål för olika skattesatser. Den som administrerar kontot bedöms därför inte ha möjlighet att hantera betalningar av mervärdes- skatt för kontoinnehavarens räkning. Kontoinnehavaren kommer därför att behöva redovisa mervärdesskatt åtminstone årsvis i efter- hand. Det medför emellertid att utgående skatt ska betalas in i efter- hand, vilket i sin tur innebär att behållningen på kontot inte blir ”skattad och klar”. För att hantera att omsättningen och inkluderar mervärdesskatt föreslår jag att källskatte- satsen kvoteras ned, på samma sätt som görs för att beakta utgifter i verksamheten. Eftersom det inte bedöms vara möjligt för den som administrerar kontot att avgöra vilken skattesats som ska tillämpas behöver samma skattesats tillämpas för all omsättning. För att bedöma vilken mervärdesskattesats som kan vara aktuell bland de som kommer att använda mikroföretagarkonto utgår jag från förhållandena bland de enskilda näringsidkare som skulle kunna använda systemet baserat på data ur FRIDA.9 Bland de befintliga näringsidkare som kan tänkas välja kontot är regi- strerade för mervärdesskatt. De av näringsidkarna som inte är registrerade har låg omsättning. Av de företag som lämnat mer- värdesskattedeklaration har redovisat utgående mervärdesskatt . har redovisat utgående mervärdesskatt (bland annat restaurang- tjänster, livsmedel och hotellverksamhet) medan har redo- visat med 6 procents skatt (till exempel böcker och tidningar, omsätt- ning av rättigheter till konstnärliga och litterära verk samt inträden 9Denna jämförelsegrupp utgörs av de näringsidkare som utgör grunden för beräkningen av offentligfinansiella effekter bland befintliga enskilda näringsidkare, se avsnitt 11.6. Gruppen består av näringsidkare med en omsättning som skattemässigt tjänar på att använda entreprenörskontot. Fördelningen av mervärdesskattesatser ser dock liknande ut om även företag med högre omsättning ingår i gruppen (omsättning och kostnader understigande av intäkterna). Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning till föreställningar). av omsättningen finns inom områden med 25 procents utgående mervärdesskatt och inom områden med 6 procents skatt. Näringsidkare med omsättning som beskattas med olika mervärdesskattesatser förekommer också i gruppen, liksom näringsidkare som endast redovisat ingående mer- värdesskatt. Ingående mervärdesskatt är låg i förhållande till utgående, och gruppen är nettoinbetalare av mervärdesskatt. Fördelningen av verksamheterna på olika mervärdesskattesatser hänger samman med att ungefär hälften av företagen med låg omsätt- ning och låga kostnader är verksamma inom branscher där 6 procents mervärdesskatt är vanligt förekommande, exempelvis information och kommunikation eller kulturella näringar. Utifrån förhållandena i denna jämförelsegrupp bedömer jag att den största delen av om- sättningen på mikroföretagarkontot kommer att finnas bland de som tillämpar 25 procents mervärdesskattesats, även om en viss andel av verksamheterna finns inom områden med nedsatt skattesats eller där omsättningen är helt undantagen från mervärdesskatt. Jag föreslår att källskattesatsen kvoteras för att ta höjd för 25 pro- cents utgående mervärdesskatt. Enligt förslaget i avsnitt 6.6 ska hän- syn också tas till ett schabloniserat avdrag för utgifter i verksamheten på genom att skattesatsen kvoteras ned. Källskattesatsen som ska tillämpas på bruttoomsättningen uppgår efter dessa juster- ingar till 30 procent.10 Den skattskyldige behöver därefter själv lämna mervärdesskattedeklaration och betala in mervärdesskatten. Eftersom alla som använder kontot inte kommer att tillämpa 25 pro- cents mervärdesskattesats på hela sin omsättning gynnar denna modell dem som har verksamhet inom områden som omfattas av nedsatt mervärdesskatt. Den som redovisar 12 eller 6 procents mervärdesskatt eller som bedriver verksamhet som är undantagen från mervärdes- skatt kommer att gynnas genom att skattebasen för inkomstskatt minskar mer än vad som är motiverat utifrån mervärdesskatten.11 Efter- som jag bedömer att 25 procents mervärdesskattesats kommer att tillämpas på den klart övervägande delen av omsättningen på mikro- 10Källskatten beräknas som 0,42 × (1 − 0,1) × (1 − 0,2) = 0,3024. 11Källskatten som motsvarar inkomstskatt och egenavgifter uppgår till vid en mervärdesskatt om (0,3 / (1 − 0,2). Den maximala skattesänkning som kan erhållas vid en omsättning på till följd av att kvoteringen görs för 25 procents mer- värdesskatt i stället för är ((0,20 − 0,05) × 120 000 × 0,375). För en person vars omsättning är befriad från mervärdesskatt blir skattefördelen större. Med hänsyn till vilka verksamheter som är undantagna från mervärdesskatt är dock bedömningen att sådana inkomster inte kommer att betalas in till entreprenörskonto i någon nämnvärd omfattning. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning företagarkonton bedömer jag att det inte är lämpligt att göra en mindre kvotering av underlaget för inkomstskatt. Detta skulle medföra ett högre skatteuttag av de som tillämpar 25 procents mervärdesskatte- sats på sin omsättning. Jag bedömer därför att det inte går att undvika att verksamhet som bedrivs inom områden med nedsatt mervärdes- skatt gynnas av förslaget. Det får sägas ligga i schabloniseringens natur att vissa grupper gynnas och andra missgynnas av olika delar av förslaget. Differentierat skatteuttag för mervärdesskattebefriad verksamhet Befrielse från mervärdesskatt kan enligt 9 d kap. mervärdesskatte- lagen (1994:200) beviljas om kontoinnehavarens omsättning uppgår till högst exklusive mervärdesskatt för innevarande och de två föregående beskattningsåren.