sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — 10, bd 2, riksdagsskrivelse nr 239; se även riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 3, statsutskottets bet. nr 324 s. 4-7. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom anslås till reparationer och byggnaders underhåll samt slottsstatens avlöning.1483 Detta belopp sattes dock vid riksdag ned till 1 500 rdr tillsammans med ”vissa förmåner” och avskrivning av förskotterade 4 000 rdr1484 men höjdes till 1 633 rdr1485 och sänktes år 1834-35 till 1470 rdr.1486 Ett begärt anslag för reparationer på avslogs vid 1817- riksdag, eftersom statens medel inte räckte,1487 men 3 000 rdr beviljades vid riksdag.1488 Anslaget för var från 1817-18 års budget knappt 5 500 rdr.1489 Beträf- fande de övriga lustslotten höll sig anslagen mera stabila. Vid riksdag begärde ko- nungen inte bara höjt anslag för vård av statens möbler utan också ökade anslag till underhåll av de olika slotten.1490 Dessa anslag höjdes något.1491 Anslaget för livdrabantkåren flyttades vid riksdag till riksstatens tredje hu- vudtitel,1492 och lades kåren ned och anslaget användes för livbeväringsregementet.1493 Livdrabanter förekom sedan åter vid kröning. Vid kröning återuppstod livdrabantkåren i form av och drabanter, och sådana drabanter före- kommer fortfarande i vissa ceremoniella sammanhang.1494 Maj:t föreslog vid riksdag att kostnaden för underhållet av lustslotten, vilken togs upp under första huvudtiteln med 29 796 rdr, skulle flyttas till åttonde huvudti- teln, där underhållet av Kungl. i togs upp. Å ena sidan fann statsutskottet att det vore lämpligt att sammanföra dessa anslag under åttonde huvudtiteln, men då å andra sidan anslag på den huvudtiteln skulle hanteras av ett särskilt ämbetsverk och bli föremål för entreprenadauktioner, något som var olämpligt och opraktiskt beträffande lustslotten, fick underhållet av lustslotten kvarstå på första huvudtiteln.1495 Det angavs särskilt i skrivelse till konungen att funnit det ”vara lämpligare, att det ankomme på E. M:s Nådiga förordnande, huru de för Lust-Slotten anvisade underhållssummor skola för de 1483 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , statsutskottets mem- orial , s. 1237-1238; bd 5:2, , statsutskottets memorial , s. 560; bd 6:2, , riksdagsskrivelse, s. 269. 1484 riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 115, s. 459-469, bd 10, riksdagsskrivelse nr 78, s. 160-163. Ett begärt belopp för reparationer beviljades inte, se riksdag, Bihang, bd 3, statsut- skottets bet. nr 161 s. 742-744; bd 10, riksdagsskrivelse nr 107, s. 220-225. 1485 riksdag, Bihang, saml. 4, bd 2, statsutskottets bet. nr 238, s. 1281-1284; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 94, s. 217-231. 1486 riksdag, Bihang; saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 155, s. 246-247. 1487 riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 107, s. 224-225. 1488 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 94, s. 217-231. 1489 riksdag, bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 85, s. 186. 1490 riksdag, Bihang, saml. 1, proposition om statsverkets tillstånd och behov, s. 789-790. 1491 riksdag, Bihang, saml. 4, bd 2, statsutskottets bet. nr 238, s. 1277-1287 på s. 1278-1281. Se angående underhållsarbeten på , ”Ett kungligt lantställe i periferin. på ” i dens. (red.) Ett kungligt kulturarv, : Votum, 2009, s. 252-259. 1492 riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 161, s. 740-742; bd 10, riksdagsskrivelse nr 107, s. 223. 1493 Se riksdag, Bihang, saml. 4, bd 2, statsutskottets bet. nr 244, s. 1384-1387. 1494 , ”Drabantromantik. Deras mundering och beväpning” i Svenska vapenhistoriska sällskapets skrifter, Nya serien I, 1951, s. 1-24 ; hovstadga 10 §, hov- stadga, bilaga 1, 5 §. 1495 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, bd 1, proposition om statsverkets tillstånd och behov, s. 3; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 79; saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 155, s. 246-247. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom afsedda ändamålen tjenligast användas”.1496 Vid denna riksdag avrundades beloppen i stats- budgeten till jämna tiotal riksdaler.1497 Det finns nu anledning att stanna upp och sammanfatta hur anslaget under första hu- vudtiteln såg ut . Först anges här första huvudtiteln i relation till statsbudgeten som helhet:1498 (avrundat till helt tal) 4 824 769:41. 9 136 200: . 719 250: . 9 698 190: . Första huvudtiteln i relation till statsbudgeten som helhet . Första huvudtiteln fördelades på följande delposter vid 1809-10, 1823, 1828-30 och 270 000: . 420 000: . 420 000: . 28 990:5.4(1503) (med barn) 24 000: . 150 000: . 170 000: . 20 000: . 20 000: . Vård av statens möbler 8 000: . 8 000: . 1496 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 155, s. 246-247 på s. 246. 1497 riksdag, Bihang, Saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 150, s. 239. 1498 Sakregister 1809-66 bd 2 s. 708-709; jfr även riksdag, Tabeller, till statsutskottets betänkande Bihang bd 4:2, s. 1507. 1499 Se avsnitt 6.3.2 för källa. 1500 riksdag, Bihang, saml 10, bd 1, riksdagsskrivelse nr 94, s. 217-231. 1501 riksdag, Bihang, saml. 10, bd 2, riksdagsskrivelse nr 278, s. 165-167. 1502 riksdag, Bihang; saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 155, s. 247. 1503 Hon fick i denna budget inte ersättning för förlorade inkomster av stiftet Quedlinburg, se riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 6:2, , riksdagsskrivelse, s. 268. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 30 000: . polis- lys- och renhålln. 16 100: . Ved och kol för de kungl. 25 210: . 25 210: . 25 210: . slott (inkl. slottsstatsbetjäningen) 16 000: . 16 000: . 16 000: . 3 000: . 3 000: . 1 823:34.8(1505) 2 000: . 2 000: . Indelta räntor och spannmål in (Vid 1817-18 års 719 250: . Första huvudtitelns delposter . 6.5.3.Uppdelning av första huvudtiteln på hov- och slottsstat vid riksdag och andra förändringar fram till representationsreformen I budgetpropositionen till riksdag togs anslaget under första huvudtiteln upp till samma belopp som vid riksdag, 719 250 rdr, utan några närmare diskus- sioner.1506 Två motionärer ville sänka anslaget till konungens hovhållning med 100 000 rdr, men det avstyrkte statsutskottet.1507 Utskottet ville emellertid göra uppställningen av första huvudtitelns olika anslagsposter tydligare, och anförde: ”Utskottet har trott det vara ändamålsenligt att fördela de under Titeln förekom- mande, i närlagde tabell uppräknade, anslag i två afdelningar, af hvilka den ena borde innefatta sådana anslag, som äro ställde till H. Konungens och de öfrige Kongl. Personernes Egen höga disposition, för hvilka summor och deras användande icke någon redovisning, utan endast qvitto, såsom förr varit vanligt, erfordras; samt den andra afdelningen sådana anslag, hvilka utgå i och för vid- magthållande af någon Statens egendom och för hvilkas användande afgifves redovisning, underkastad granskning af Rikets Ständer och deras Revisorer samt Kongl. Kammar-Rätten.”1508 1504 Se betr. utvecklingen av detta anslag : Register 1809-66 bd 1 s. 740-742; riksdag, Bihang, saml 10, bd 1, riksdagsskrivelse nr 94, s. 220-224; riksdag, Bihang, saml. 10, bd 1, riksdagsskrivelse nr 117, s. 258-260. 1505 Se även betr. ett extra anslag för vissa reparationer riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 2, bet. nr 127, s. 48-50; saml 10, bd 1, riksdagsskrivelse nr 94, s. 229-231. 1506 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, statsverkspropositionen s. 13. 1507 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 31, s. 1; statsutskottets bet. nr 168, s. 8. 1508 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 31, s. 1-2. Se även saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162, s. 298. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Uppdelningen – som ersatte ett rättsläge där hela anslaget under första huvudtiteln var undantaget från revision1509 – kom i sina grunder att gälla och har fortfarande betydelse för revisionen av hov- och slottsstatsanslaget. Uppdelningen inne- bar att den ena delen av anslaget disponeras av konungen och de andra medlemmarna av kungahuset utan annan redovisning än ett kvitto på utbetalningen. Denna del som dispone- rades fritt skulle benämnas ”Kongl. Hof-Staterne”, och dit fördes posterna Kungl. Maj:ts hovhållning, kronprinsens hovhållning inklusive kostnaderna för kronprinsens barn, kron- prinsessans handpenningar, kostnader för möblers underhållande på de kungl. slotten, hov- stallets utfordring, ved och kol för de kungl. hoven samt polis-, lys- och renhållning på Kungl. Posten utfodring blev ett ordinarie anslag i stället för ett för- slagsanslag,1510 och posten polis-, lys- och renhållning på Kungl. i borde enligt statsutskottet delas upp inför nästa riksdag, så att brandväsendet och den yttre lyshåll- ningen fördes till slottsstaten medan den övriga delen borde vara fri från revision av stän- derna och höra till hovstaten. Den andra delen av anslaget, kallat ”Kongl. Slotten”, omfattade anslagen för underhåll av Kungl. i samt andra hus och byggnader i som endast använ- des av hovet (en post som flyttades från åttonde huvudtiteln)1511 samt underhåll av Drott- ningholms och , , , och park, och . Utskottet ansåg också att underhållet av samtliga slott borde ställas under ”en enda, redan befintlig, ”.1512 Detta sistnämnda förslag förföll emellertid. Det anfördes att slotten redan enligt kungl. brev var ställda under överinseende. Däremot gjordes ett undantag för och kungsgård, som hade ställts till egen dispo- sition på livstid och utan krav på revision från sida. Anslaget till underhåll av detta slott skulle därför tas upp under hovstaten och inte under slotten.1513 Beträffande underhåll av möbler anförde statsutskottet att det egentligen var inkonse- kvent att det anslaget hänfördes till hovstaten och inte slottsstaten, eftersom det ”utgår väl egentligen till underhållande af en Staten tillhörig egendom, och skulle således, i följd af hvad här förut blifvit yttradt, ej vara att hänföra till den 1:sta afdelningen af Titelns anslagsbe- hof”.1514 Utskottet ansåg ändå att anslaget borde vara fritaget från revision, men ständerna borde anhålla om att ”Kongl. Maj:t måtte låta upprätta och till vederbörande aflemna ett inventarium öfver de å Kongl. Slotten befintliga, Staten tillhöriga möbler, utvisande de förändringar, som kunnat inträffa.”1515 Visserligen 1509 Bramstång Hov och s. 266-267. Se till förfarandet fram till denna tidpunkt Bramstång Hov och s. 267-268 och riksmarskalken anförande, riksdag, Ridderskapet och adelns protokoll, bd 6, s. 8-12. 1510 skildes mellan 1) fasta eller allmänna anslag, som var bestämda till belopp, 2) förslags- anslag, som kunde få överskridas, och 3) reservationsanslag, som inte fick överskridas men kunde reserveras till följande år. Naumann 1879-84 bd 4 s. 50-51. 1511 Se till dessa byggnader avsnitt 6.4.8. ovan. 1512 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 31 s. 3. 1513 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 168 s. 10-1; bd 2, statsutskottets bet. nr 301 s. 4-5, statsutskottets bet. nr 345 s. 3. statsutskottets bet. nr 370 s. 4-5; saml. 10, avd. 1, riksdagsskri- velse nr 162 s. 299-301. 1514 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 31 s. 2. 1515 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 31 s. 2. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom gällde att skulle lämna en årlig förteckning till Handels- och finansexpeditionen över de möbler som inköpts och sålts, men statsutskottet ville att förteckningarna skulle lämnas till ett ämbetsverk – Kammarkollegiet eller Kammarrätten – där de kunde granskas.1516 Kammarkollegiet var det verk som valdes.1517 Bortsett från den del som gällde att slotten skulle ställas under en och samma myndighet bifölls således utskottets förslag.1518 Denna förändring vid riksdag har ett samband med striden mellan konung och riksdag om vilken frihet den styrande makten hade i förhållande till . Konungen hävdade en rätt till handlingsfrihet inom varje huvudtitel, medan ville kunna kon- trollera de enskilda anslagen. Detta hade främst att göra med hur besparingar inom en hu- vudtitel kunde användas, och resultatet blev att sådana besparingar kunde användas inom samma huvudtitel, dock bara till tillfälliga utgifter och inte exempelvis till löner som sedan skulle komma att utgå även följande år.1519 Den nya ordningen innebar också en förändring av överenskommelse på så sätt att den tidigare formuleringen ”äfwensom erfor- deliga medel anslås till [lustslottens] underhåll och förbättring, hwarwid på . Maj:ts Nådiga pröfning må bero, att de härtill anslagna summor, rätteligen anwändas” (se ovan avsnitt 6.3.3.) inte längre blev gällande. skulle i stället kostnaderna för underhåll av lustslotten omfattas av revision,1520 förutom avseende . I budgetpropostionen vid riksdag behandlades dels frågan om uppdelningen av anslaget för polis-, lys- och renhållningen på Kungl. i , dels frågan om vilka andra hus och byggnader i som endast användes av hovet. Anslaget för polis-, lys- och renhållningen om 16 100 rdr delades upp så att 5 800 rdr belöpte på brand- väsendet och yttre lyshållningen och hänfördes till slottsstaten, medan återstoden hänfördes till hovstaten. Till slottsstaten flyttades också 32 000 rdr från sjunde huvudtiteln, varav 25 000 rdr för byggnads- och reparationsarbeten på , 2 000 rdr för och 5 000 rdr för ett antal övriga byggnader som användes för hovhållningen (se ovan avsnitt 6.4.8.). instämde med detta; utskottet ansåg att omfördelningen mellan hov- och slottsstat medförde ordning och redighet i räkenskaperna.1521 1516 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 168 s. 8-9; bd 2, statsutskottets bet. nr 301 s. 1-3; saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162, s. 298-299. brev till i Bergfalk s. 49. 1518 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 297-301. 1519 1894 s. 24-27; se även , ”Finansmakten – centrum och periferi” i dens., Författning i utveckling. Tjugo studier kring författning, : Iustus, 2009, s. 279-308 på s. 281-282; , Ständerna, statsregleringen och förvaltningen, : , 1946, s. 187-216, , Studier rörande striden om finansmakten under , /: Akademiska bokhandeln/Harrassowitz, 1917, och Nau- mann 1879-84 bd 4 s. 53-57. Se till den pågående kontroversen om den s.k. kabinettskassan, som finansierade utrikesrepresentationen, samt och personliga betalningsåtagande för de underskott som hade uppstått , Regeringskris och riksdagspolitik 1840-1841, och : , 1951, ssk. 1520 Se till att detta var en förändring jämfört med vad som tidigare gällt Bramstång Hov och slott s. 264- 1521 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 6-9; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 34, s. 1-5; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 30, s. 50-52, bd 2, riksstat s. 10-11, riksdagsbeslutet 6 §. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Vid följande riksdagar fram till representationsreformen – 1847-48,1522 1850-51,1523 1853- 54,1524 1856-58,1525 1859-60,1526 1862-631527 och 1865-661528 – gjordes de beloppsjusteringar och förändringar av anslagsposter som föranleddes av dödsfall, trontillträden, penningvär- desförsämringar, ökade omkostnader samt att de yngre kungliga personerna kom i sådan ålder att de gifte sig och hade egna hovstater. Vid riksdag höjdes anslaget för ved och kol till de kungl. hoven till 50 000 rdr rmt, ett belopp som sedan gällde . Vid riksdag anförde konungen att hovförvaltningens omkostnader var större än an- slaget, och beviljade ett extra tillskott om 1 000 000 rdr för att täcka bristen.1529 Detta uppfattades ”icke utan anledning så, som kungen begärde förhöjningen såsom ett slags betalning för representationsförslaget och i förhoppning, att de eljest så nidska borgar- och bondestånden nu skulle i glädjen vara benägna att lossa på pungen”,1530 som justitiestatsmi- nistern uttryckte det i sina minnen. Vid riksdag höjdes hovhållningsanslaget från 630 000 rdr rmt, ett belopp som hade gällt (då i form av 420 000 rdr bco) till 800 000 rdr rmt. Å andra sidan försvann anslag för kungliga personer som avled. Det skedde också vissa mindre över- flyttningar av belopp mellan första huvudtiteln och andra delar av statsbudgeten, samt för- ändring av anslag i form av räntor och naturaprodukter till kontanta anslag. fördelades, när ett belopp höjdes, det tillkommande beloppet mellan och uti- från folkmängden. T.ex. när anslaget till hertigens av hovhållning höjdes vid 1859- riksdag, skulle fem sjuttondelar belöpa på och resten på Sverige.1531 Vid samma riksdag nekades ett begärt anslag till utfodring av hertigens av stall. 1522 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 5; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 38 s. 1-4 samt nr 147 s. 1; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 225, s. 562-563, bd 2, riksstat s. 10- 11, riksdagsbeslutet 2 §. 1523 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 17-19; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsut- skottets bet. nr 82, s. 1-5, bd 2, statsutskottets bet. nr 147, s. 1-2; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 117, s. 223-225, bd 2, riksstat s. 10-11, riksdagsbeslutet 3 §. 1524 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 11; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 66, s. 1; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 126, s. 260-261, bd 2, riksstat s. 12-13, riksdagsbeslutet 5 §. 1525 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 16-18; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsut- skottets bet. nr 40 s. 1-17; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 51, s. 83-86, bd 2, riksstat s. 10-11, riks- dagsbeslutet 3 §. 1526 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, bd 1, proposition nr 1, s. 10-12; saml. 4, bd 1, statsutskot- tets bet. nr 47, s. 1-7; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 122, s. 336-339, bd 3, riksstat s. 8-9, riksdags- beslutet 4 §. 1527 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 8-11; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskot- tets bet. nr 38 s. 1-10 samt bilagor; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 3-10, riksstat s. 8, riksdags- beslutet 5 §. 1528 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 9-10; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskot- tets bet. nr 8, s. 3-6; saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 2, s. 2-6, riksstat s. 8, riksdagsbeslutet 4 och 6 §§. 1529 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 8-11; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskot- tets bet. nr 38 s. 1-10 samt bilagor; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 6. 1530 De 1906 del 1 s. 242-243. 1531 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 122, s. 336, se även riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 16. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom kom sig av att hertigens hästar inte längre utfodrades genom , men förra hade höjt hertigens hertigens anslag, vilket fick räcka.1532 När det gäller kungahusets omfattning och graden av detaljrikedom i fördelning av hu- vudtitelns anslag på olika delposter, förekom en intressant diskussion vid riksdag. Två riksdagsledamöter hade föreslagit att anslaget till konungahusets medlemmar borde be- gränsas till – utöver eventuell änkedrottning – konungen och tronföljaren, som sedan skulle få fördela medel till hustru och barn. De olika hovstatsanslagen borde slås samman, utom anslagen för vården av möbler och , vilka borde föras över till slottsstaten. Utskottet menade att det fanns en fördel med att hovstatsanslaget var uppdelat på olika pos- ter, för det blev då tydligt vad som kunde dras in om ett behov försvann. De olika kungliga personerna borde ha sina egna anslag att disponera över. Utskottet fann inte heller i övrigt någon anledning att ändra uppställningen som hade bestämts riksdag.1533 Anslaget för vård och underhåll av möbler avsåg statens möbler, och även sådana möbler som ersattes med hjälp av detta anslag blev statens egendom. På samma sätt hanterades inköp med medel tillhandahållna genom några särskilda anslag. Vid riksdag begärde konungen ett anslag om 150 000 rdr för inredande av den våning som prins och prin- skulle bebo i Arvfurstens palats och för möbler och inventarier till våningen.1534 anmärkte att inte hade åberopat någon specifikation på kostnaderna men tillstyrkte ändå anslaget, ”dock med förbehåll dels att en specifik räkning öfver reparationskostnaden afgifves och varder för Rikets Ständers Revisorer till- gänglig, dels ock att förteckning å inventarierne, hvilka blifva Statens egendom, upprättas och till vederbörande aflemnas”.1535 Sådant blev också beslut.1536 Det framgår av formuleringarna att detta var egendom som behandlades på samma sätt som slottsstatsanslaget. Detsamma gäller ett engångsanslag vid riksdag till komplette- ring och omarbetning av staten tillhöriga inventarier av silver och koppar samt till inköp av porslin och glas om 60 000 rdr. ökades beloppet för vård och underhåll av inven- tarierna tillfälligt för de kommande tre åren med 44 000 rdr, och det preciserades att anslaget inte bara var för vård och underhåll av statens möbler, inklusive nyanskaffning och komplet- tering, utan också av statens inventarier i form av silver, koppar, porslin och glas.1537 Vid riksdag noterades att ”alla för statsmedel inköpta möbler upptagas i en särskild, i Kongl. förvarad liggare, hvarigenom undvikes sammanblandning af de Staten tillhöriga möbler med dem, som utgöra den Kongl. Familjens enskilda egendom”.1538 Om å andra sidan hovhållningsanslaget eller handpenningarna användes för vård och under- håll av möbler eller inköp av nya möbler blev det inköpta respektive kunglig persons enskilda egendom (se vidare nedan avsnitt 6.6.4. 1532 riksdag, Bihang, saml. 4, bd 1, statsutskottets bet. nr 47, s. 3-4; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 122, s. 337. 1533 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 40 s. 1-4. 1534 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 18. 1535 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 40, s. 9-10. 1536 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 51, s. 86. 1537 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 10; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 38, s. 5, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 4-6. 1538 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 8, s. 4. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Vid riksdag beviljades ett anslag för att skydda och mot eldfara.1539 riksdag motionerade en ledamot om att större anslag behövdes till , bl.a. mot bakgrund av att arrenden från och samt före 1809-10 års överenskom- melse hade kunnat användas för behov. Utskottet fäste dock vikt vid att konungen inte tagit upp något sådant förstärkningsbehov i sitt budgetförslag.1540 riksdag beviljades ett engångsanslag om 25 000 rdr för upprustning av och 26 650 rdr för anbringande av åskledare på och slott.1541 Vid särskilt stora ombyggnadsarbeten på Kungl. kunde extra anslag beviljas, som t.ex. vid riksdag, då ett anslag om 75 000 rdr beviljades till reparation av den våning som drottning hade bebott och som inte hade reparerats sedan tid. Väggar, tak, förgyllningar, fönster, dörrar, golv och eldstäder skulle sättas i skick.