sou · H9B325 · 2021-04-09 00:00:00 — Lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Socialtjänstlag (2001:453). Lag (2003:778) om skydd mot olyckor. Smittskyddslag (2004:168). Lag (2006:544) om kommuner och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och vid höjd beredskap. Offentlighets- och sekretesslag (2009:400). (2010:900). Lag (2014:812) om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten. Hälso- och sjukvårdslag (2017:30). Kommunallag (2017:725). Förvaltningslag (2017:900). Säkerhetsskyddslag (2018:585). Lag (2020:148) om tillfällig stängning av verksamheter på skolområdet vid extraordinära händelser i fredstid. EU-lagstiftning och internationella rättskällor och rådets beslut nr 1313/2013/EU av om en civilskyddsmekanism för unionen. och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen. Instruktion (1951:429) för civilbefälhavare [upphävd]. Kommunala beredskapskungörelse (1964:722) [upphävd]. Förordning (1975:1004) med krigsinstruktion för länsstyrelserna [upphävd]. Förordning (1982:517) om beredskapsersättning, beredskapslån och beredskapsgaranti. Förordning (1982:1005) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i planeringen av totalförsvaret. Förordning (1988:1121) med instruktion för civilbefälhavarna [upphävd]. Förordningen (1988:1122) med instruktion för [upphävd]. Förordning (1988:1215) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Totalförsvarets folkrättsförordning (1990:12). Förordning (1991:1195) om skolväsendet under krig och vid krigsfara. Beredskapsförordning (1993:242) [upphävd]. Förordning (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Förordning (1994:642) med instruktion för Försvarsmakten [upphävd]. Förordning (1995:238) om totalförsvarsplikt. Förordning (1996:1475) om skyldighet att lämna upplysningar m.m. rörande krigsfångar och andra skyddade personer. Förordning (1996:1515) med instruktion för . Förordning (2002:864) med länsstyrelseinstruktion [upphävd]. Förordning (2003:396) om elektronisk kommunikation. Förordning (2003:789) om skydd mot olyckor. Förordning (2006:637) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap [upphävd]. Myndighetsförordning (2007:515). Förordning (2007:951) med instruktion för . Förordning (2007:1119) med instruktion för . Förordning (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. Förordning (2007:1205) med instruktion för . Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Förordning (2008:452) med instruktion för Strålsäkerhets- myndigheten. Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Offentlighets- och sekretessförordning (2009:641). Förordning (2009:946) med instruktion för Lantmäteriet. Förordning (2009:1243) med instruktion för . Förordning (2010:185) med instruktion för . Förordning (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. Förordning (2013:1020) med instruktion för . Förordning (2013:1031) med instruktion för . Förordning (2014:520) med instruktion för . Förordning (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen. Förordning (2015:284) med instruktion för . Förordning (2015:527) med instruktion för . Förordning (2015:1047) med instruktion för . Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Förordning (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap. Förordning (2016:742) med instruktion för . Förordning (2017:154) med instruktion för . Förordning (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. Förordning (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap. Förordning (2017:1114) med instruktion för Centrala studiestöds- nämnden. Förordning (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning. Försvarsmaktens interna bestämmelser med arbetsordning för Försvarsmakten (FMArbO) (FIB 2020:5). Försvarsmakten, Doktrin för gemensamma operationer (M7739-354030). –Vägledning, 2019 (Dnr 7701-17). Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om landstings risk- och sårbarhetsanalyser (MSBFS 2015:4). Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om kommuners risk- och sårbarhetsanalyser (MSBFS 2015:5). Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om statliga myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser (MSBFS 2016:7). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Vägledning för Risk- och sårbarhetsanalyser, 2011 (MSB245). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Vägledning för arbetet i samverkansområdena, 2015 (MSB891). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar, 2018 (MSB777). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Vägledning till statliga myndigheters RSA-redovisning 2020, 2019 (MSB1457). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Juridisk vägledning –Kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser, 2020 (2020-02881). föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2013:22) om katastrofmedicinsk beredskap. Säkerhetspolisens föreskrifter om säkerhetsskydd (PMFS 2019:2). Säkerhetspolisen, Vägledning Introduktion till säkerhetsskydd, 2019. Säkerhetspolisen, Vägledning i säkerhetsskydd Säkerhetsskyddsanalys, 2019. föreskrifter och allmänna råd för informationsförsörjningen inom totalförsvarets civila del (FARIT-C). betänkande 2018/19:FiU44 Statens roll på betalningsmarknaden (rskr. 2018/19:293–294). betänkande 2019/20:UbU25 Lag om tillfällig stängning av verksamheter på skolområdet vid extraordinära händelser i fredstid (rskr. 2019/20:189). betänkande 2020/21:FöU4 Totalförsvaret 2021– 2025 (rskr. 2020/21:135–136). Propositioner och skrivelser m.m. Maj:ts proposition till med förslag till lag om beredskap m. m.; given . Maj:ts proposition till med förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. given . Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m.; given . 1975/76:112 om kungörande av lagar och andra författningar. 1980/81:57 om hälso- och sjukvård i krig m.m. 1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling. 1984/85:160 om ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m.m. 1987/88:6 om de offentliga organens verksamhet vid krig eller krigsfara. 1988/89:80 om verksamhet och anslag för det militära försvaret m. m. under /90. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse – etapp 2. Prop.2000/01:113 Vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret m.m. Prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap. 2005/06:133 Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle. 2007/08:92 Stärkt krisberedskap – för säkerhets skull. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag. 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och Trygghet. 2012/13:1 Budgetpropositionen (utg.omr. 2013/14:144 Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling. 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning –ny förvaltningslag. 2017/18:1 Budgetpropositionen (utg.omr. 2017/18:205 Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. 2019/20:132 Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset. 2019/20:176 En effektivare . 2020/21:1 Budgetpropositionen (utg.omr. 2 och 6). 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025. SOU 1972:15 Ny regeringsform, ny riksdagsordning. SOU 1978:77 Högre regional ledning. SOU 1983:73 Ny förvaltningslag. SOU 1989:42 Det civila försvaret. SOU 1992:106 Civilbefälhavarna. SOU 2001:41 Säkerhet i en ny tid. SOU 2001:86 Förordning om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. SOU 2003:32 Vår beredskap efter . SOU 2004:134 Krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting. SOU 2005:104 och – granskning och förslag. SOU 2007:31 Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser. SOU 2008:61 Krisberedskapen i grundlagen. SOU 2015:25 En ny säkerhetsskyddslag. SOU 2017:12 Att ta emot människor på flykt . SOU 2018:10 Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. SOU 2018:82 Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen. SOU 2018:125 En reformerad grundlag. SOU 2019:34 Förbättrat skydd för totalförsvaret. SOU 2019:46 En ny riksbankslag. SOU 2019:51 Näringslivets roll inom totalförsvaret. SOU 2020:23 Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. SOU 2020:29 En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Ds Fö 1981:11 Civilbefälhavarens planläggningsuppgifter i fred. Ds Fö 1983:10 Kommunerna och civilförsvaret. Ds 2006:1 En strategi för säkerhet. Ds 2013:33 Vägval i en globaliserad värld. Ds 2014:20 Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid. Ds 2017:66 Motståndskraft. Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Dir. 2006:81 Utformningen av ett system med en krisledande myndighet. Dir. 2006:124 Tilläggsdirektiv till utredningen av ett system med krisledande myndighet (Fö 2006:02). Dir. 2018:79 Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar. Dir. 2019:64 Säker och kostnadseffektiv it-drift för den offentliga förvaltningen. Dir. 2019:98 Tilläggsdirektiv till Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05). Dir. 2020:73 Tilläggsdirektiv till . CB Bergslagen (1979/1980), Civilbefälhavarnas roll i totalförsvarets krigsplanering. , Försvarets rationaliserings- institut, Ledningen av det civila försvaret, 1984 (rapport nr 3.84). Försvarsmakten och MSB, kommer att möta utmaningarna –Gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret, 2016 (FM2016-13584:3, MSB 2016-25). Försvarsmakten och MSB, Öppen sammanfattning av Försvarsmaktens och MSB:s redovisning av regeringsbeslut , 2019 (FM2019-4316:4, MSB2017-03498-4). , i samhällsbärande verksamhet – risker, lämplighet och vägen framåt, 2019. , Så vill vi utveckla krisberedskapen, 2005 (dnr 0418/2005). Myndigheten för digital förvaltning m.fl., Uppdrag om säker och effektiv tillgång till grunddata Slutrapport för regeringsuppdragen, 2019 (Fi2018/02149/DF, Fi2018/03036/DF och I2019/01060/DF). Myndigheten för delaktighet, Uppföljning av funktionshinderspolitiken 2019 (2020:4). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Handlingsplan för skydd av samhällsviktig verksamhet, 2013 (MSB597). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Utveckling av arbetet i samverkansområdena – för helhetssyn och samordnad planering Slutrapport (Dnr 2016-2258). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Årlig redogörelse och bedömning av samverkansområdenas arbete 2017, 2018 (Dnr 2017-00257). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Redogörelse för och bedömning av arbetet i samverkansområdena , 2019 (Dnr 2018-13913). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Planering och förberedelser pågår, Redovisning hur planeringsarbetet fortskrider och vilka resultat som har uppnåtts 2018 vad avser civilt försvar, 2019 (2019-00901). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Introduktion till samhällsviktig verksamhet, 2020 (MSB-1515). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Uppdaterad definition samhällsviktig verksamhet, 2020 (dnr 2020-11275). Statskontoret, Myndighetsanalys av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2012 (2012:1). Statskontoret, Förvaltningsmodellen under coronapandemin, Om offentlig sektor 2020. , Spindeln i nätet – länsstyrelsernas arbete med civilt försvar och krisberedskap, 2017 (FOI-R--4414--SE). , Civilt försvar och höjd beredskap. Utgångspunkter för fortsatt utveckling, 2011 (FOI-R--3252--SE). , Civil ledning ur ett historiskt perspektiv – principer för organisering, 2001 (FOI-F-0175-SE). , Civilbefälhavare – en övergripande historisk belysning, 2019 (Dnr FOI-R--4795--SE). , Kommunerna och det lokala geografiska områdesansvaret, 2019 (FOI-R--4800--SE). , Sektorsansvar och energiberedskap. Förslag till arbetsmodell för att utforma ett sektorsansvar med förmågor i fokus, 2019 (FOI-R--4819--SE). , Kunskap för beredskap Vad har risk- och sårbarhetsanalys gett för effekt och hur kan nyttan öka?, 2020 (FOI-R--4804--SE). , Svar på uppdrag till att analysera frågor avseende nationell försörjningsberedskap, 2020 (F01-2020-1155). , Fredens illusioner: det svenska nationella försvarets nedgång och fall 1988–2009, Bokförlaget , 2011. , Självständighet och pluralism – om vertikal maktdelning i , i till , 1999. , Remiss av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps rapport om ändring i bilagan till förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap, 2019 (dnr 19EV2769). , När totalförsvaret föll samman i Kungl Krigsvetenskapsakademiens Handlingar och , Bihäfte . Försvarshögskolan, Krisberedskaps- och totalförsvarslagstiftning –En bilaga till Förutsättningar för krisberedskap och totalförsvar i , 2019. Försvarsmakten, Försvarsmaktens yttrande över slutbetänkande Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå (SOU 2018:10), 2018 (FM 2018-15393:1). , Mänskliga rättigheter och andra konstitutionella kärnvärden när krisen slår till, i Mänskliga rättigheter i det offentliga ([red. ]), 2017. , Svensk krishantering i fredstid – de konstitutionella aspekterna och en framåtblick, SvJT 2020, s. 1148. m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., juridik, 2012. Kriminalvården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB:s) rapporter om ändring i bilagan till förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap, 2019 (dnr 2919-9472). , föredrag för den Svenska Militärhistoriska kommissionen, . , Plan inför eventuella nya utbrott av covid-19, (450-5582-2020). , Totalförsvarets ledning under , Försvaret och det , 2014 (FoKK nr 39). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Budgetunderlag Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2012–2014 (dnr 2011-891). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och kommuner och regioner, Överenskommelse om landstingens arbete med krisberedskap och civilt försvar (MSB 2018-0568). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och kommuner och regioner, Överenskommelse om kommunernas arbete med civilt försvar 2018–2020 (MSB 2018-05681, SKL 18/01807). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2009–2019, (MSB dnr 2019- 11138). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2020–2022, reviderad (dnr MSB 2019-14935). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och kommuner och regioner, Förlängd och justerad överenskommelse om kommunernas arbete med civilt försvar 2021 (MSB 2020- 151116 och SKR 20/01540). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Årsredovisning 2019. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Inriktning och ram- verk, /sv/amnesomraden/krisberedskap--civilt- forsvar/inriktning-och-ramverk/ (läst ). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB:s operativa uppdrag, /sv/om-msb/var-roll-i- samhallet/operativa-uppdrag/ (läst ). , Hemställan om ändring av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation (PTS dnr 18-13218). (), Handledning för myndigheternas instruktioner, 2011. (), Planeringsanvisningar för det civila försvaret, 2015 (Ju2015/09669/SSK). (Försvarsdepartementet), Uppdrag till Försvars- makten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret, 2017 (Fö2017/00688/MFI). (), Uppdrag till Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap att öka människors kunskap om förberedelser inför kriser och höjd beredskap, 2017 (Ju2017/01534/SSK). (), Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. (Försvarsdepartementet), Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. (Försvarsdepartementet), Uppdrag till Försvars- makten och i om samverkan och organisation inom totalförsvaret i , 2017 (2017/01726/MFI). (Försvarsdepartementet), Uppdrag till Försvars- makten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avseende totalförsvarsplanering, 2015 (Fö 2015/0916/MFI). (), till kommuner, landsting och länsstyrelsers arbete med civilt försvar, Pressmeddelande . (), Uppdrag till bevaknings- ansvariga myndigheter att inkomma med underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret, 2019 (Ju2019/02477/SSK). (), Raminstruktion för det svenska civila beredskapsarbetet inom ramen för Nato/PFF, 2017 (Ju2017/05646/SSK). (), Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. () och kommuner och regioner, Överenskommelse mellan staten och SKR om Patientsäkerhet, m.m. 2020 (S2019/05298/FS). (inträdesanförande), Civilbefälhavare – regeringens regionala operativa ledningsorgan, myndighet med förändrad roll i fred och krig, Kungl. Handlingar och , 1986. Samverkan , Överenskommelse om gemensam funktion för regional samverkan inom ramen för avsikts- förklaringen – En trygg, säker och störningsfri region 2.0. , Beredskap i under , , 2010. m.fl., I skuggan av kriget: svenskt civilförsvar 1937–1996, Instant , 2014. , Normgivningsmakten enligt regerings- form, 3 uppl., Juristförlaget i , 1999. Styrelsen för psykologiskt försvar, SPF Förföras ej – med det psykologiska försvaret, 2003. kommuner och regioner, Underlag om säkerhet och krisberedskap i förskola och skola (). /Försvarsdepartementet, Information om den humanitära rätten, En skrift i Totalförsvarets folkrättsråds skriftserie, 2017. , Förfäras ej – med psykologiska försvaret – en biografi om en svensk myndighet, Styrelsen för psykologiskt försvar (2003). Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om ytterligare åtgärder för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret (). Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar behöver en förbättrad förmåga att hantera situationer med höjd beredskap och då ytterst i krig. Det finns behov av tydligare ansvars- och ledningsförhållanden samt en stärkt samordning inom civilt försvar inom ramen för totalförsvaret. En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. •analysera och lämna förslag på en struktur med statliga myndig- heter indelade i sektorer och sektorsansvariga myndigheter •analysera och lämna förslag på en ändamålsenlig geografisk indel- ning för civil ledning och samordning på regional nivå och på hur dessa områden ska ledas •analysera och lämna förslag på en förtydligad ledningsförmåga för kommuner och landsting •analysera och lämna förslag på hur Myndigheten för samhälls- skydd och beredskaps (MSB) roll att verka för samordning kan utvecklas •lämna nödvändiga författningsförslag. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport kraft – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Uppdraget ska redovisas . Uppbyggnad av ett civilt försvar och en fortsatt utveckling av krisberedskapen Regeringen har i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (2014/15:109) bedömt att totalförsvarets förmåga inför och vid ett angrepp behöver stärkas och att planeringen för totalförsvaret behö- ver återupptas. Det enskilt viktigaste under försvarsinriktnings- perioden –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförban- den och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Enligt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap är totalför- svar den verksamhet som behövs för att förbereda för krig. För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas. Höjd beredskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då ska bedrivas. Totalförsvar består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Planeringen för såväl militärt försvar som civilt försvar har åter- upptagits och genomförs utifrån de anvisningar regeringen har be- slutat. Civilt försvar utgörs i fredstid av beredskapsplanering, dvs. den verksamhet som myndigheter, kommuner och landsting samt enskilda, företag och organisationer m.fl. bedriver för att förbereda för krig. Det är även nödvändigt att samhället har en fredstida krisbered- skap. Fredstida krissituationer kännetecknas av att de avviker från det normala och är svåra att förutse, drabbar många människor och stora delar av samhället, hotar grundläggande värden, innebär en all- varlig störning eller en överhängande risk för en allvarlig störning av viktiga samhällsfunktioner, inte kan hanteras enskilt av ordinarie or- ganisation och kräver samordnade och skyndsamma åtgärder från flera aktörer. Försvarsberedningen lämnar i sin rapport – inrikt- ningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret (Ds 2017:66) förslag till planeringsförutsättningar för totalförsvaret. I rapporten bedömer Försvarsberedningen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det kan heller inte uteslutas att mili- tära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. Totalförsvaret ska därför utformas och dimensioneras för att kunna möta väpnat angrepp mot inklusive stridshandlingar på svenskt territorium. Försvarsberedningen bedömer att ett väpnat angrepp mot , inför eller vid krig i vårt närområde, kan syfta till att besätta svenskt territorium för egna militära syften eller förneka annan part tillgång till svenskt territorium för motåtgärder. En större konflikt kan också inledas med ett angrepp på . Ett angrepp kan också syfta till att förhindra att direkt eller indirekt bistå en annan part i konflikten. behöver i sig alltså inte vara huvudmålet för an- griparen. Om utsätts för ett väpnat angrepp och hamnar i krig bedömer Försvarsberedningen att delar av det svenska territo- riet kommer att drabbas av intensiv stridsverksamhet med stora kon- sekvenser lokalt och regionalt. Gränslandet mellan fred och krig Den osäkerhet som kan uppstå i gränslandet mellan fred och krig kallas ofta för gråzonsproblematik. Försvarsberedningen konstaterar att en angripare medvetet kan skapa denna problematik genom att agera så nära gränsen för upptäckt som möjligt för att därmed över- raska och vilseleda försvararen och undvika beredskapshöjning och andra motåtgärder. Angriparen drar sig inte för att använda olagliga medel. Det kan t.ex. handla om att utnyttja kriminell verksamhet, sabotage, skadegörelse eller medveten påverkan i syfte att uppnå politiska och militära målsättningar. Gråzonsproblematik måste där- för kunna hanteras av samhällets befintliga fredstida strukturer, bland annat av de rättsvårdande myndigheterna samt inom krisberedska- pen och utrikes- och säkerhetspolitiken. Möjligheterna för en angri- pare att skapa en gråzonsproblematik behöver begränsas och anta- gonistiska hot behöver kunna hanteras. Här har bl.a. Polismyndig- heten en viktig roll. Arbetet med säkerhet behöver därför beakta ett brett perspektiv på hot, risker och förmågor och omfatta många aktörer. Strukturer och processer som används inom krisberedskapen bör så långt som möjligt även användas i planeringen för civilt försvar Det som är väl inarbetat i vardagen har också förutsättningar för att kunna fungera även under ansträngda förhållanden. I den svåra situa- tion som uppstår om samhället ska ställas om för kris eller krig måste man därför så långt som möjligt undvika ändringar i ledningsförhål- landen, organisation och arbetssätt.