sou · H9B369 · 2021-08-20 00:00:00 — Små förskjutningar har skett, före- trädesvis för kvinnor där andelen äldre 60–ökat svagt och an- delen minskat i motsvarande grad. För män syns en förändring i dessa åldersgrupper men an- delarna vänder sedan tillbaka till de nivåer som var . Rätten till sjukersättning – problemanalys Källa: , egna bearbetningar. Ett annat perspektiv på olika åldersgruppernas utveckling är hur andelen med sjukersättning i respektive åldersgrupp har utvecklats. Med detta perspektiv ser utvecklingen av olika åldersgrupper lite annorlunda ut. De äldsta åldersgrupperna 50–och 60–är fortfarande de åldersgrupper där andelarna av respektive ålderskate- gori är högst, även om de har minskat . När sjukersättningen infördes hade av alla i åldersgruppen 60–och av alla i åldersgruppen 50–sjukersättning. För båda dessa åldersgrupper har andelarna succesivt minskat och 2019 var det av respektive åldersgrupp som hade sjukersättning. Även för åldersgrupperna 40–och 30– har andelen personer med sjukersättning minskat . Minskningen är dock inte lika markant som hos de äldre ålders- grupperna. Rätten till sjukersättning – problemanalys Figur 7.3 Andelen av befolkningen med sjukersättning i olika åldersgrupper Hel eller partiell ersättning Två tredjedelar av alla personer med sjukersättning har hel sjuk- ersättning. Denna fördelning har med små förändringar gällt under hela den studerade perioden –2019. Andelen med hel ersättning är något högre bland män () än kvinnor (). Partiell ersättning kan ges som tre fjärdedels, två tredjedels, halv eller en fjärdedels ersättning av heltid.2 Den vanligaste partiella ersättningsandelen har sedan sjukersättningen introducerades varit halv ersättning. Andelen med halv ersättning har dock minskat med och utgjorde av samtliga partiella ersättningar. Den minskade andelen med halv ersättning har inneburit en ökad andel av andra partiella ersättningsandelar. Framför allt är det andelen med en fjärdedels ersättning som ökat. Denna andel har ökat med och utgjorde . 2Även två tredjedelars sjukersättning var tidigare möjligt att beviljas och antalet personer med denna förmånsnivå har succesivt minskat sedan inga nya fall tillkommit. är de färre än 50 personer. Rätten till sjukersättning – problemanalys Figur 7.4 Personer med hel respektive partiell ersättning Andel hel och dltid Heltid (Höger axel) Deltid (Höger axel) 1/1 omfattning 1/2 omfattning 1/4 omfattning 2/3 omfattning 3/4 omfattning Källa: , egna bearbetningar. var sjukdomar i rörelseorganen eller muskulo- skeletala sjukdomar den vanligaste diagnosen bland dem som hade sjukersättning. av dem med sjukersättning här- rörde från dessa typer av diagnoser. Tillsammans med psykiatriska diagnoser utgjorde de av det totala antalet med sjuk- ersättning. har andelen av de personer med sjukersätt- ning som har diagnoser inom det psykiatriska och muskuloskeletala diagnosspektret varit kring . En tydlig förändring har dock skett mellan dessa diagnosgrupper där andelen psykiatriska diagnoser vuxit och andelen med sjukdomar i rörelseorganen har minskat. svarade personer med psykiatriska diagnoser för nästan hälften av samtliga med sjukersättning och andelen med sjukdomar i rörelseorganen uppgick till . Rätten till sjukersättning – problemanalysSOU 2021:69 Olika diagnosers andel av antalet personer med sjukersättning Skador, förgiftningar mm. Källa: , egna bearbetningar. Den allmänna utvecklingstrenden för olika diagnosgrupper gäller även för kvinnor respektive män. Några intressanta skillnader mellan kvinnors och mäns diagnoser är dock värda att notera. Psykiatriska diagnoser är vanligare bland män med sjukersättning än bland kvin- nor medan förhållandet är det omvända för diagnoser i rörelseorga- nen.3 En större andel män än kvinnor har sjukersättning på grund av sjukdomar i cirkulationsorganen. Andelen har dock minskat för både kvinnor och män. Ungefär lika stor andel kvinnor som män har sjukdomsdiagnoser som härrör till nervsystemet. Det finns ett tydligt åldersmönster i hur vanliga de olika diagnos- grupperna är bland personer med sjukersättning. Psykiatriska diagno- ser är vanligast i de yngre åldersgrupperna och andelen avtar med stigande ålder. Dock kan man konstatera att andelen med psykia- triska diagnoser ökat i samtliga åldersgrupper. Tydligast är ökningen bland de allra äldsta 60–där andelen med psykiatriska diagnoser ökat från ett fåtal procent till . var psykiatriska diagnoser den enskilt största diagnosgruppen i samtliga ålderskategorier och utgjorde minst hälften 3Totalt sett är det dock fler kvinnor än män som har sjukersättning på grund av psykiska dia- gnoser och sjukdomar i rörelseorganen. Rätten till sjukersättning – problemanalys av alla med sjukersättning i alla ålderskategorier, förutom den äldsta 60–. Diagnoser fördelat efter ålder Skador, förgiftningar mm. Källa: , egna bearbetningar. Ett annat perspektiv på utvecklingen inom sjukersättningen är hur antalet nybeviljade ersättningar har utvecklats. En uppdelning av nybeviljandet görs på ålder, kön och diagnos. Vidare studeras om det beviljas hel eller partiell ersättning. Avslutningsvis redovisas utveck- lingen av olika typer av ärenden. Sjukersättning kan antingen initieras av som ett utbytesärende eller av individen själv genom en ansökan. I de fall individen själv ansöker om ersättning skiljer utredningen på de ansökningar som föregåtts av ett sjukpenningärende och övriga ansökningar. Antalet nybeviljade sjukersättningar minskade kraftigt under perio- den –2010. föll antalet nybeviljade fall från nästan 70 000 personer till 6 000 personer . I samband med att Rätten till sjukersättning – problemanalys de nya reglerna för rätt till sjukersättning infördes stannade utvecklingen kort upp men har fortsatt att minska i unge- fär samma takt. Minskningen har framför allt skett av dem med in- komstrelaterad ersättning men även nybeviljandet av dem med garanti- ersättning eller både garanti- och inkomstrelaterad ersättning avtog , om än i mindre omfattning. Som andel av samt- liga nybeviljade sjukersättningsärenden har de med garantiersättning ökat, medan andelen med båda ersättningstyperna varit och andelen med inkomstrelaterad ersättning minskat. Vid utgången av 2019 svarade gruppen med enbart garantiersättning för av de nybeviljade sjukersättningarna och de med inkomstrelaterad ersättning för . Det minskade inflödet i sjukersätt- ningen efter 2008 gällde i större utsträckning kvinnor än män. Andelen män med sjukersättning ökade därför under dessa år med . ökade nybeviljandet av sjukersättning och under perio- den –ökade nybeviljandet med drygt 5 000 personer. Ökningen var något större för kvinnor än för män, vilket ökade andelen kvinnor i med sjukersättning under dessa år. har utvecklingen återigen vänt nedåt för att öka svagt. Figur 7.7 Antal nybeviljade sjukersättningar Män Kvinnor Totalt Garantiersättning Både garanti- och inkomstrelaterad ersättninng Källa: , egna bearbetningar. Andel kvinnor och män Rätten till sjukersättning – problemanalys Trots de kraftiga förändringarna i nybeviljandet har åldersstrukturen på dem som beviljats sjukersättningen förändrats relativt lite. En liten förskjutning har dock skett från de äldre till yngre. Andelen personer som nybeviljats sjukersättning har minskat med . utgör de som är den största gruppen av de som nybeviljas sjukersättning och gruppen uppgick till strax . För kvinnor har fördelningen mellan de olika åldersgrupperna varit stabil över åren. De små förändringar som skett av åldersstruk- turen kan således förklaras av männen. Andelen män som nybeviljades sjukersättning minskade . sjönk andelen några procentenheter och upp- gick 2010 till . –2019 vände utveck- lingen och andelen män som nybeviljades sjukersättning uppgick till knapp . På det stora hela är åldersstrukturen mellan kvinnor och män som nybeviljas ersättning likartad. Några skillnader kan dock noteras. Bland kvinnor som nybeviljas sjukersättning är en något större andel medan det bland männen finns en lite större andel i åldersgruppen . Figur 7.8 Åldersstruktur nybeviljade sjukersättningsärenden Källa: , egna bearbetningar. Rätten till sjukersättning – problemanalys Psykiatriska diagnoser har varit den största diagnosgruppen bland nybeviljade sjukersättningar . har andelen av de nybeviljade ärenden som kan hänföras till psykiatriska sjukdomar succesivt ökat. som de psykiatriska diagnoserna ökat har sjukdom i rörelseorgan succesivt minskat. utgjorde psykia- triska sjukdomar och sjukdomar i rörelseorganen ungefär lika stora andelar av de nybeviljade sjukersättningsärendena, var. utgjorde psykiatriska sjukdomar av alla nybeviljade ärenden och sjukdomar i rörelseorganen omkring Utvecklingen och förskjutningen från sjukdomar i rörelse- organen till psykiatriska sjukdomar har varit likartad för både kvinnor och män. Några mindre skillnader finns dock vad gäller olika diagno- sers andel av de nybeviljade ärendena. Män har en lite större andel av sjukdom i cirkulationsorganen och kvinnor har en lite större andel av sjukdomar i rörelseorganen. I övrigt utgör de övriga diagnosgrup- perna ungefär lika stor andel hos kvinnor som hos män. Figur 7.9 Nybeviljade sjukersättningar utifrån diagnos, kvinnor och män 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2020 Skador, förgiftningar mm. Källa: , egna bearbetningar. Rätten till sjukersättning – problemanalys Psykiatriska sjukdomar är en vanligare orsak till nybeviljad sjukersätt- ning bland yngre än bland äldre. I åldersgrupperna under var andelen av de nybeviljade sjukersättningsärendena som har psykiatriska diagnoser ca 60–2019. Andelen sjunker sedan högre upp i åldrarna och utgör i åldersgruppen 60–. I alla åldersgrupper är dock psykiatriska diagnoser den vanligaste orsaken till att beviljas sjukersättning. Figur 7.10 Nybeviljade sjukersättningar utifrån diagnos, ålder Källa: , egna bearbetningar. Personer kan beviljas sjukersättning både efter att de själva har ansökt om ersättningen (ansökningsärenden), och genom att Försäkrings- kassan har initierat en prövning av ett eventuellt utbyte av sjukpen- ning till sjukersättning (utbytesärenden).4 Ansökningsärenden delas i sin tur upp i två grupper: ärenden där personen inte har haft sjukpenning (ansökan utan sjukfall) och ärenden där personen har haft sjukpenning (ansökan med sjukfall). Före regeländringarna 2008 var det oftast som tog initiativ till prövning av rätten till sjukersättning. Det handlade då i normalfallet om personer som hade sjukpenning som beviljades 4I nybeviljade ersättningar ingår ej personer som tidigare haft aktivitetsersättning. Dessa ären- den ingår således inte i utbytesärenden. Rätten till sjukersättning – problemanalys har det varit en jämnare fördelning mellan utbytesärenden och ansökningsärenden. Hel respektive partiell ersättning Hel sjukersättning är den absolut vanligaste ersättningsomfattningen inom sjukersättningen. har andelen som har ersättning på heltid ökat från 2003 till 2019. –2010, när antalet nybeviljade ersättningar minskade kraftig, ökade de partiella ersättningarna sin andel av det totala antalet nybeviljade sjukersättningsärenden. Därefter har den uppgång i nybeviljandet som skett varit kraftigare bland ersättningar på heltid än bland partiella ersättningar, vilket medfört att andelen med ersättning på heltid ökat kraftigt. Bland de nybeviljade partiella sjukersättningsärendena har andelen med trefjärdelsersättning ökat svagt medan utvecklingen för andelen med halv ersättning gått i motsatt riktning. Andelen med en fjärde- dels ersättning var ungefär lika stor 2019 som 2003 men andelen har varierat svagt. Figur 7.11 Nybeviljade sjukersättningar, hel- respektive partiell ersättning 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Antal 3/4 Antal 1/2 Källa: , egna bearbetningar. Rätten till sjukersättning – problemanalys Olika typer av ärenden De flesta av de nybeviljade sjukersättningsärendena är ansöknings- ärenden där individen själv ansöker om sjukersättning. av alla sjukersättningsärenden var ansökningsären- den. Ansökningsärendena med tidigare sjukfall utgjorde och ansökningsärende utan tidigare sjukfall svarade för . har antalet utbytesärenden minskat mer än de andra ärendena och minskningen har fortsatt . Figur 7.12 Nybeviljade ärenden fördelat efter respektive ärendeslags andel Det finns vissa skillnader mellan kvinnor och män avseende hur an- sökningarna fördelar sig mellan utbytesärenden och ansökningsären- den. Både för kvinnor och män har utbytesärenden kommit att utgöra en mindre andel av de nybeviljade sjukersättningarna. stod dessa ärenden för av både mäns och kvinnors nybeviljade sjukersättningar. Bland män var det vanligast att själv ansöka om sjukersättning utan pågående sjukfall (), medan det för kvinnor är vanligare att själv ansöka om sjukersättning under ett pågående sjukfall (). Rätten till sjukersättning – problemanalys Personer som tidigare haft långa sjukfall har kommit att utgöra en allt större andel av dem som går från att få sjukpenning till att nybeviljas sjukersättning. var det omkring 75 pro- cent av kvinnorna och av männen som utgjorde sådana ärenden. Det är en markant ökning i förhållande till 2015 då 30 pro- cent av kvinnorna och av männen kom från långa sjukfall. Borttagandet av den bortre parentesen i sjukpenningen 2016 har medfört en ökning av antalet långa sjukfall, vilket i sin tur påverkat sammansättningen av de sjukfall där personen senare får sjukersättning. Figur 7.13 Nybeviljade sjukersättningar uppdelat på ålder, kön och ärendeslag 2019 Källa: , egna bearbetningar. 7.1.3Ansökningar, bifall och avslag Antalet personer som nybeviljas sjukersättning beror både på antalet som ansöker om sjukersättning och på utred- ning av rätten till sjukersättning. Antalet ansökningar om sjukersätt- ning har –2020 har varierat kring 20 000 ärenden . Andelen personer som fått avslag på sin ansökan har varierat kraftigt. sjönk avslagsfrekvensen från . steg avslagsfrekvensen sedan kraftigt upp till . Den kraftiga ökningen av avslags- Rätten till sjukersättning – problemanalys frekvensen har ett tydligt samband med det arbete som Försäkrings- kassan bedrivit med att öka den rättsliga kvaliteten i ut- redningarna om rätten till sjukersättning (se avsnitt 7.2). och framför allt 2020 har avslagsfrekvensen återigen minskat och låg på . Andelen avslag på nya ansökningar om sjukersättning är något större för kvinnor än för män. Avslagsandelen för kvinnor ökade från , medan avslagsandelen för män ökade från . var andelen avslag för kvinnor och för män. Nya ansökningar, bifall och avslag Källa: , egna bearbetningar. Anm.: Utbytesärenden ingår ej. 7.1.4Inflöde till och utflöde från sjukersättningen Redovisningen ovan har enbart handlat om hur nybeviljandet utveck- lats. I definition av nybeviljade ärenden ingår inte inflödet från aktivitetsersättningen. I nedanstående figur sam- manfattas inflödet till och utflödet från sjukersättningen i ett antal olika kategorier. Till att börja med kan vi, som tidigare konstaterats, notera att inflödet till sjukersättningen har varit betydligt mindre än Rätten till sjukersättning – problemanalys utflödet, vilket utgör huvudförklaringen till att antalet ersättnings- tagare minskat. Trenden var som tydligast –2011 då antalet personer som lämnade sjukersättningen succesivt ökade. har utflödet minskat och lämnade knappt 25 000 personer sjuk- ersättningen. Det kan jämföras med 2010 då omkring 65 000 personer lämnade sjukersättningen. Den absolut vanligaste orsaken till att personer lämnar försäkringen är att de går i ålderspension. av dem som lämnade försäkringen 2019 gjorde det av detta skäl. lämnade försäkringen på grund av att de avled och resterande del av andra orsaker. Andelen som lämnade av andra orsaker ökade succesivt –2011 och uppgick som mest till , men har minskat och utgjorde av alla som lämnade försäkringen. Figur 7.15 Orsaker till in- och utflöde från sjukersättningen Inflöde från inget/ annat Utflöde till inget/ annat Källa: , egna bearbetningar. 7.1.5Sjukersättningens utveckling och regeländringar En sammanfattande bild av den utveckling som beskrivits ovan ges i figur 7.17. Här visas utvecklingen av både antalet ersatta och nybevil- jade sjukersättningstagare samt de viktigaste regeländringar som gjorts Rätten till sjukersättning – problemanalys En mer utförlig beskrivning av regelverket och dess förändringar finns i avsnittet 5.1.2. Figur 7.16 Utvecklingen av antalet ersättningstagare och nybeviljade sjukersättningar samt regeländringar 2003–2019 2004: Prövning av (FK), Regleringsbrev med mål för antalet 2016: Slopad bortre 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Antal med sjukersättning (Vänster axel) Nybeviljade sjukersättningar (Höger axel) Såväl antalet personer som har sjukersättning som antalet nybeviljade sjukersättningar har varierat kraftigt , se vidare avsnitt 7.1. Ingen annan socialförsäkringsersättning har haft så stora variationer i antalet beviljade ersättningar, relationen mellan bifall och avslag samt personer som har ersättningen som sjukersätt- ningen. beviljades totalt 5 478 personer sjukersättning. Det är den lägsta siffran sedan sjukersättningen infördes . var också det år då flest personer nybeviljades denna ersättningsform –73 000 personer. Därefter sjönk antalet för att nå en lägsta punkt (14 000 personer). En stor nedgång skedde efter regelförändringarna som trädde i kraft . Beviljandet av sjukersättning sjönk då kraftigt. fram till inledningen av 2015 skedde det sedan en svag ökning. Antalet steg åter till som mest Rätten till sjukersättning – problemanalys 21 500 personer . Efter denna tidpunkt har antalet återigen sjunkit kraftigt. I utgiftsprognos prognostiserar myndigheten att antalet personer med sjukersättning, som successivt har minskat , förväntas fortsätta att minska under aktuell prognosperiod med undantag då den övre åldersgränsen för att kunna ha sjukersättning föreslås höjas.5 minskade antalet personer med sjukersättning med ca 14 200 och uppgick till ungefär 235 000. förväntas an- talet uppgå till 221 000 personer, för att sedan fortsätta minska till 202 500 . Att antalet personer förväntas minska beror främst på att många som har sjukersättning kommer att lämna förmånen till följd av att de uppnår högsta tillåtna ålder samt att den nuvarande, förhållandevis låga, nivån av nybeviljanden förväntas bestå. Nedan går utredningen igenom ett antal faktorer som skulle kunna utgöra förklaringar till variationerna i försäkringen. För varje faktor görs en bedömning av i vilken utsträckning den kan förklara de variationer i beviljandegraden som kan observeras . Att beviljandegraden för förmåner i sjukförsäkringen kan påverkas av flera olika faktorer är också en slutsats som Inspektionen för socialförsäk- ringen dragit i en rapport om nivåer på beviljande av sjukpenning och sjukersättning där ISF framhöll att sjukfrånvaron och användandet av sjukförsäkringen i varierat på ett sätt som är svårt att förklara utifrån enbart förändrad hälsa, befolkningsstruktur eller regeländringar inom sjukförsäkringen. Sjukfrånvaronivån påverkas också av hur sjukvården fungerar, attityder till sjukskrivning, sociala interaktioner, arbetsmiljö och andra anställningsförhållanden, medi- cinsk utveckling, ekonomiska incitament till arbete, vilka som deltar i arbetskraften och hur sjukförsäkringen samspelar med andra social- försäkringar.6 5Försäkringskassan (2021), utgiftsprognos för budgetåren 2021–2024. Som konstaterar är prognoser emellertid osäkra. Dessutom ökar denna osäkerhet ju längre tids- horisont som prognosen avser. 6ISF, Rapport 2012:15, Stabilitet i sjukfrånvaron, s. 7. Rätten till sjukersättning – problemanalys 7.2.1Stora variationer i utvecklingen utan rimliga orsaker utgör problem för rättssäkerhet, förutsebarhet och tilliten till försäkringen En utgångspunkt enligt utredningsdirektiven är att stabilitet i tillämp- ningen är något eftersträvansvärt. Sjukersättningen har karaktär av rättighetslagstiftning och olikheter i framför allt bedömningar och be- viljandegrad som inte har en tydlig, rimlig förklaring får nega- tiva konsekvenser i form av bl.a. rättsosäkerhet, oförutsebarhet och ojämlikhet. Frågor om rättssäkerhet, förutsebarhet och tilliten till för- säkringen diskuteras mer utförligt i kapitel 3. Det finns således en rad problem som uppkommer till följd av stora variationer i tillämpningen av regelverket ifall variationerna inte har tydliga och rimliga orsaker. 7.2.2Förändrade hälsofaktorer i befolkningen Då syftet med sjukersättningen är att kompensera för inkomstbort- fall som orsakas av långvarig nedsättning av arbetsförmågan till följd av sjukdom är en möjlig förklaring till variationen i antalet försäkrade med sjukersättning förändringar i befolkningens hälsa. I en befolkning med överlag bättre hälsa borde färre ha behov att ta del av förmåner vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom. gör dock de skillnader i hälsa som finns mellan olika grupper i be- folkningen att det även i en situation där hälsan förbättras samman- taget för befolkningen kan vara fler som drabbas av så dålig hälsa att den leder till en långvarigt nedsatt arbetsförmåga. För att finna förklaringar till variationer i inflödet och utflödet i sjukersätt- ningen är det därför främst intressant att studera utvecklingen av hälsan hos de som mår sämst. I kapitel 4 finns en mer detaljerad redogörelse för hälsoutvecklingen i befolkningen i de delar som är av relevans för denna utredning. Där framgår att det har skett variationer av hälsoläget, mätt som själv- skattad hälsa, som gått sedan dagens regler för sjukersätt- ningen infördes . Andelen som uppger dålig eller mycket dålig fysisk hälsa har varierat mellan av befolkningen –2018. Äldre rapporterade sämre fysisk hälsa än yngre, men andelen minskade i åldersgrupperna 65–och 45–medan den ökade . För befolkningen som helhet fanns Rätten till sjukersättning – problemanalys dock ingen tydlig trend och andelen som uppgav dålig eller mycket dålig fysisk hälsa var i samma storleksordning 2018 som 2008. Vad gäller den psykiska ohälsan går det dock att se en tydlig trend med en ökning , bland såväl män som kvinnor och i samtliga utbildningsgrupper. Vad gäller åldersgrupper så är andelen som uppger nedsatt psykiskt välbefinnande störst bland de yngre och har ökat i alla åldersgrupper utom den äldsta. Som nämnts ovan har också andelen av de som får sjukersättningen till följd av psykiska diagnoser ökat. Det finns alltså variationer i såväl den fysiska som psykiska själv- rapporterade hälsan utredningen studerar. Det är dock svårt att knyta förändringar i beviljandegraden eller i antalet som har sjukersättning till dessa förändringar. Utvecklingen av den psykiska hälsan talar snarare för att inflödet till sjukersättningen torde ha kunnat öka medan utvecklingen dock har varit den motsatta. Även utvecklingen kring psykiatriska diagnoser skulle kunna tala för fler beviljade ansökningar om sjukersättning. Ökade sjukskrivningar på grund av psykiatriska diagnoser kan nämligen tänkas ha en viss påverkan på utvecklingen av antalet personer med beviljad sjukersättning, eftersom inflödet till sjukersättningen delvis beror på hur inflödet till kortare sjukskrivningsperioder ser ut.7 Ökningen av psykiska diagnoser avser dock inte de klassiska psykiska sjukdomarna såsom psykossjukdomar och schizofreni utan det handlar primärt om stressrelaterad psykisk ohälsa. Det rör sig således om diagnoser där det typiskt sett kan vara svårt att uppfylla villkoren för sjuk- ersättning. Det är inte orimligt att detta kan vara en delförklaring till de ökade avslagsandelarna. En förändrad sjuklighet skulle alltså kunna ha en viss påverkan på beviljandegraden.8 har dock bedömt att svängningarna i antalet bevil- janden inte speglar motsvarande variationer i hälsa och arbetsförmåga i arbetskraften.