sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Därmed var tiden som kungligt lustslott förbi, och nämns inte vidare i sammanhang som har med den kungl. dipositionsrätten att göra. År 1941- 47 genomgick en genomgripande restaurering.1072 räknades till län,1073 härad och och ligger numera i kommun. drottning byggde ett slott på plat- sen och kallade det . köpte riksänkedrottning det , och hon lade grunden till nuvarande slottsbyggnad.1074 1067 Bramstång Hov och slott s. 225. 1068 Art. 7 i äktenskapskontrakt , slutet mellan och , , Konungahusens urkunder 1562-1958, vol. 1069 memorial s. 545-548, supplerat med uppgifter från Nordisk familje- boks uggleupplaga bd 30 sp. 942-943 och bd 30 sp. 382. 1070 memorial s. 547. 1071 , och reduktionen, : studium, 1973, s. 31, 40 och 1072 memorial s. 548-549, supplerat med uppgifter från Nordisk Famil- jeboks uggleupplaga bd 13 sp. 1052-1055 och bd 15 sp. 888-889, bd 16 sp. 1113. 1073 Detta län omfattade härad och styrdes av en ståthållare; det existerade och ansågs åter kunna läggas samman med , se riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , statsutskottets memorial , s. 1233-1234; bd 6:2, , riksdagsskrivelse, s. 268. 1074 Se till . , Frälsegodsen i , del 1, och län, bd 1, : , 1931, s. 10-11. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom En vanligt förekommande uppgift är att skänktes till kronprin- ,1075 men Bramstång har i sin utredning visat att det var mer komplicerat än så och inte fråga om något överförande av egentlig äganderätt.1076 hade förklarat sig vilja överlämna till , och riksrådet hade, när frågan anmäldes där den 25 samma månad, inget att erinra mot att han fick ”öfwer- låta [], på samma sätt, som Hans Kongl. Maj:t sielf densamma innehaft”. Ett inventarium upprättades, och tidigare gällande anslag för underhåll av skulle fortsätta att betalas ut.1077 I brev till förklarade han: ”Jag har således härmed welat updraga och öfwerlåta samma med des meubler och alla tillhörigheter efter detta Wårt deröfwer uprättade inventarium jemte de der under liglande [sic, ska vara liggande] Lägenheter, Hemman och deras Revenüer samt Räntor och hwad till bemelde Kongsgård af Statsmedlen är anslagit, alldeles på lika sätt, som jag sjelf den samma hittils innehaft.”1078 Sammanhanget – att riksrådet behövde ge sitt samtycke, och att staten skulle bekosta underhållet – visar att det trots att ordet ’överlåtelse’ användes inte var fråga om överlåtelse av en äganderätt utan upplåtelse av en dispositionsrätt. avstod – som när hon blivit drottning fått av sin man – besittningsrätten till Drott- ningholm, , Kanton m.m. till staten mot ersättning i pengar om 400 000 rdr rmt.1079 Bramstång menade att det hade varit fråga om en ”dispositionsrätt av vidsträckt natur”,1080 en dispositionsrätt även omfattande avkastning och intäkter. bestod av 4 ½ mantal med därunder lydande hemman om 13 1/3 man- tal.1081 Kostnaden för underhåll av och dess ”plantager” var 8 000 rdr under åren 1805-09.1082 räknades till län, härad och Sånga socken och ligger numera i kommun. är känt som öds-gods från tid, se ovan avsnitt 6.2.4.1083 lät bygga och förbättrade det, men på 1680- 1075 Nordisk Familjeboks uggleupplaga bd 6 sp. 885-886 och bd 7 sp. 846 (anger 1774, en uppenbar felskrivning ). 1076 Bramstång Hov och slott s. 234-237, se också , ”En för vår Nord”. som samlare, uppdragsgivare och byggherre, : , 1998, s. 35-37 samt not 63-65 på s. 40. 1077 , Inrikescivilexpeditionen med föregångare, Renskrivna protokoll A1a:32, Rådsprotokoll i inrikes civilärenden , s. 1064v-1068r, citatet från s. 1078 , Inrikescivilexpeditionen med föregångare, Registratur B1a:33, kungl. 1744 till kronprinsessan , s. 646r-647v; se även s. 647v-648v angående anslaget. 1079 , Kungliga arkiv, Handlingar rörande drottning personliga förhållanden och egendom, K 268. 1080 Bramstång Hov och slott s. 236. 1081 memorial s. 549-551. 1082 Statskontorets memorial , bilaga B, bilaga till Kongl. Maj:ts nådiga proposition til Riksens Ständers Stats-Utskott om Stats-Werkets tilstånd, inkomster, utgifter, skulder och fordringar samt hwad til des uprätthållande erfordras, 1809 (separattryck, ingår inte som en del i protokollssamlingarna). 1083 Jfr dock att det i statsutskottets memorial anges att en kungsgård Ringanäs i ersattes av med , ref. i nästa fotnot. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom talet brann det ned och ett nytt slott byggdes först . brev och kom det under konungens egen disposition. Ständerna lämnade över till änkedrottning disposition. brev lades under , och därefter förföll det. Kungsgår- den bestod av 10 ½ mantal.1084 Väntholmen räknades till län, härad och och ligger numera i kommun. hade enligt statsutskottets memorial varit ”ett så kalladt enskildt Kongl. Taffelgods och försedd med ansenliga stenhus-byggnader, hwarefter några få obetydliga lämningar i medlet af ännu funnos”.1085 Enligt kungl. brev lades det under . bestod av 2 ½ mantal.1086 räknades till Ärlinghundra härad och Norrsunda socken i och ligger numera i kommun. byggdes av riksmarskalken . Egendomen blev kungsgård genom byte mot andra gods enligt kungl. brev av och . Det var riksdag som köpte in på avbetalning för att ställa till dispo- sition (sedermera ).1087 bestod av 6 mantal, och därtill kom vissa un- derlydande gårdar.1088 räknades till Selebo härad och i och ligger nu i kommun. skrev: ”Af ålder har icke warit af öde eller ett Kongl. , utan enskildt Odal- och .”1089 Det ägdes av , löstes in av drottning och förvärvades av den äldre, som anlade kloster där. Det återfordrades som arvegods av , och han byggde om borgen. innehades därefter av olika personer inom kungahuset, bl.a. riksän- kedrottningen , som hade och delar av som livgeding. I giftermålskontraktet avseende äktenskapet mellan och ut- sågs till änkesäte för henne. Det angavs då att skulle vara möblerat med 1084 memorial s. 551-552, supplerat med uppgifter från s. 336, , . Ett bidrag till dess historia, (särtryck), 1930, s. 69-81, Nordisk Familjeboks uggleupplaga bd 27 sp. 864-866 och bd 28 sp. 31. 1085 memorial s. 553. 1086 memorial s. 552-553. 1087 Se härtill Bramstång Hov och slott s. 228-229. 1088 memorial s. 553-554, supplerat med uppgifter från s. 332, Nordisk Familjeboks uggleupplaga bd 23 sp. 926-927, bd 24 sp. 512. Se också , ”– ett kungligt lustslott 1760-1860” i (red. ), , : , 2005, s. 86-123. 1089 memorial s. 554-555. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom ståndsmässiga möbler och husgeråd samt att det skulle finnas en vagn och vad som i övrigt hör till en fundus instructus (”und was sonst noch mehr zu einem fundo instructo gehört”).1090 Det byttes mot (se ovan), och då kom under konungens disposition. kom åter på motsvarande villkor i fråga som änkesäte enligt gifter- målskontraktet när gifte sig med av Baden.1091 bestod av 9 mantal och därutöver diverse egendomar; en äng, Bondängen, användes till beteshage för slotts- och djurgårdsstatens kreatur medan en annan, Djurgårdsängen, disponerades för konungens räkning. an- vändes till timmer och ved efter behov. användes för att hämta träd till plantering vid detta och övriga slott.1092 Tullgarn räknades till Höjebo härad och i och ligger numera i kommun. Egendomen kom att ägas inom ätten De , men den siste private ägaren riksrådet sålde den till Kungl. Maj:t och kronan. Det var som enligt ett principbeslut anslog medel för att göra Tullgarn till kungsgård åt av Östergötland.1093 Efter död blev Tullgarn överlämnat till prinsessan ”till full disposition och åtnjutande af alla däraf fallande inkomster” i hennes livstid, dock med undantag för ”alla de Tullgarns tillhörigheter af Meubler, husgeråd och annan lös egendom, som för Wår [konungens] höga räkning, efter deras uti Boupteckningen utsatte wärde och 20 proc:ts förhöjning därutöfver, blifvit inlöste och hvilka på en särskild [---] Kammar-Collegium och Stats-Contoiret tillsänd förteckning äro uptagne”. Dessa ”böra, enär de samma dels äro nödige för rummens tillbörliga prydnad och egendomens beboende, dels icke kunna skiljas derifrån, utan att till deras godhet äfventyra, framgent såsom inventarier eller en Fundus Instructus wid Tullgarn qvarblifva”.1094 Av statsutskottets memorial framgår att Tullgarns egendom, ”fastän öfwerlåten till Högsalig Hans Kongl. Höghet , att under Dess lifstid bruka och disponera, likwäl är af Kongsgårds natur, och i sådan egenskap efter Hans Kongl. Höghets frånfälle åter tillfallit Kongl. Maj:t och Kronan”.1095 Det kan här noteras att i likhet med vad som gäller kunde ordet ’överlåta’ användas avseende andra rättigheter än äganderätt; här är det uppenbarligen fråga om en dispositionsrätt omfattande intäkter och avkastning. 1090 , Konungahusens urkunder, vol. 46 a, Giftermålskontrakt / , art. 8. 1091 , Konungahusens urkunder, vol. 68 b, Giftermålskontrakt , art. 8. 1092 memorial s. 554-560, supplerat med uppgifter från och , Kungaslott och adelsborgar från vasatiden, : Forum, 1966, s. 38-47, Nordisk Familjeboks uggleupp- laga bd 10 sp. 330-335 och bd 12 sp. 22-24. 1093 Se utförligt Bramstång Hov och slott s. 176-190. 1094 , Inrikescivilexpeditionen med föregångare Registratur, B1a:135, kungl. brev , s. 1128v-1133v, citaten från s. Se också memorial s. 562, jfr även angående detta riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 29, s. 72-73, och Bramstång Hov och slott s. 190-191. 1095 memorial s. 562. Detta återgår på en formulering i , Inrikescivilexpeditionen med föregångare Registratur, B1a:135, kungl. brev , s. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom åsattes 15 mantal och hade ett antal underlydande hemman i , , och socknar, sammanlagt 34,5 mantal.1096 Sundbyholms och Ribbingelunds kungsgårdar Dessa båda kungsgårdar ligger i och Österrekarne härad, Sundbyholm i och Ribbingelund i Kjula socken, numera i kommun. De hade arrenderats ut , men bestämdes att de skulle disponeras av , seder- mera , på livstid. Han arrenderade sedan ut gårdarna.1097 Dessa båda kungsgårdar ligger i , Snävringe härad och , respektive härad och ; numera respektive kommun. De båda kungsgårdarna har ansetts ”utgöra tillhopa en af de betydligaste och härligaste Krono Egendomar i Riket”.1098 bestod av 23 5/8 mantal och av 11 1/8 mantal. hade ifrån äldre tider ständigt stått under konungens egen disposition, men gjordes av till livgeding åt drottning (Stenbock) och av till livgeding åt drottning . änka lät riva för att bygga ett nytt på det gamlas grund. Egendomen var hennes och ingick i hennes livgeding.1099 Stuterier anlades på båda gårdarna, men själva kungsgårdarna arrenderades ut. drottning hade enligt giftermålskontraktet som framtida änkesäte, inklusive möbler och husgeråd samt vagn och ”dylikt mera, som till en fundum instructum höra kan”. Ett inventarium skulle göras upp, och hon skulle intyga att hon inte skulle försämra eller förskingra något.1100 överlämnades till hennes egen förvaltning.1101 byttes det ut mot , varvid hon till ”Kongl. Maj:t och Kronan [avträdde] den rättighet till besittning af och Kongsgård med tillhörigheter, som Hennes Maj:t, enligt Heyrats Contractet tillkommer”.1102 För allmogen i Snävringe, och härader innebar och en mycket betungande dagsverksskyldighet.1103 1096 memorial s. 560-564, supplerat med uppgifter från s. 336, Nordisk Familjeboks uggleupplaga bd 30 sp. 281-282 och bd 29 sp. 1149-1150. 1097 memorial s. 564-566. 1098 riksdag, memorial i Ridderskapet och Adelns proto- koll, bd 4:2, , s. 1475. 1099 , ”Det ” i och (red. ), , : , 2005, s. 42-93 ssk. 1100 , Konungahusens urkunder, vol. 48 c, giftermålskontrakt , art. 7. 1101 , ”En kunglig bostad” i och (red.) 2005 s. 106-145 ssk 120-124. 1102 memorial s. 547. 1103 riksdag, memorial i Ridderskapet och Adelns proto- koll, bd 4:2, , s. 1474-1513, supplerat med uppgifter från och 1966 s. 128-133, Nordisk Familjeboks uggleupplaga bd 15 sp. 277 resp. bd 27 sp. 442-443 och bd 17 sp. 168-169 resp. bd 27 sp. 1034-1035. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Dessa båda kungsgårdar ligger i , härad, i respektive socknar. ska ha grundats av ärkebiskop och övergick genom reformationen till danska statens ägo. Efter vissa turer överlämnades det till svenska staten som ett av de bornholmska vederlagsgodsen (ersättningsgods för att fick fortsätta att till- höra trots att ön enligt Roskildefreden tillfallit ). anslogs då till stuteri och stallgård, medan var hingstdepå och stuteri. Gårdarna stod under konungens egen disposition och arrenderades sedan ut på 50 år.1104 kallades Valmundsön, och delar av den skänktes av till kloster. bytte till sig den mot bl.a. fyra markland i i Lyhundra härad,1105 något som ger en kontinuitet med husabyarna . Därefter och under tid togs ön i anspråk för hovhushållningen. I utgåva av landslagen sades om : ”Men Diurgården wid , och hwad som der til hörer, sorterar under Ko- nungens egen disposition, och lyder til Konungens Hof-Stat, samt lämnas til Ko- nungens egen försorg.”1106 Detta, som uppenbarligen var något utöver regleringen av jakträtten som gällde i andra kronoparker, följde av ett kungligt brev till jägmästaren . Detta brev synes inte ha publicerats någonstans, men återfinns i riksregistraturet. Brevet har i den väsentliga delen följande lydelse. ”Wår Diurgårdh här widh och huadh som dhär till hörer, böhr sortera under Wår egen disposition och lyda till Wår Hof-Staat. Ty befallom Wij edher här medh nådel:n att I medh dhen samma edher i ingen måtto befatten, uthan lemb- nen dhen som sagt är till Wår egen försorgh.”1107 hade som ambition att skapa en jaktpark på och lät bygga ett staket runt området. Även fisket var av betydelse för honom. fortsatte sedan att lyda under hovet i en eller annan skepnad. Men användes också som rekreationsom- råde för stockholmarna, och andra hälft inleddes en verksamhet med markupplåtelser. Efter död tillsattes en som bl.a. under- sökte markupplåtelser som inte följde tidigare praxis, nämligen att de bara gällde för konung- ens regeringstid. hade överlämnat med omnejd till 1104 riksdag, memorial i Ridderskapet och Adelns pro- tokoll, bd 4:2, , s. 1133-1138, supplerat med uppgifter från Nordisk Familjeboks uggleupplaga bd 5 sp. 1160 och bd 8 sp. 674 samt bd 6 sp. 908 och bd 9 sp. 1093. Bramstång Hov och slott s. 185-186. 1105 , , kloster och Kungsladugården, : Kungl. Vitterhets Historie och An- tikvitets , 2017, s. 40-41 och 51. 1106 (red. ), Swerikes Rikes Lands-Lag, 1726, s. 239. 1107 Riksregistraturet 1676 B:422 s. 100. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom felt , men kommissionen ville att tidigare praxis skulle återställas. åter- gick till förvaltning.1108 Den mark som senare kom att kallas , och som innehade vid , låg emellertid på 1600- talskartorna utanför själva och kallades då och – gräns gick vid Roslagsvägen.1109 Även hanteringen av egendomen Skuggan föranledde anmärkningar. Överintendenten skulle enligt en ledamot av bondeståndet, , ha fått den upplåten till sig på alltför billiga villkor. vid riksdag ansåg emellertid att Edelcrantz erlade arrende enligt samma grunder och på samma sätt som i övrigt fastställts för Djurgår- den och tillade: ”Och som dessutom enligt Riksens Höglofl. Ständers Beslut Kongl. äfwen hädanefter förblifwer under Kongl. Maj:ts egen enskilda Nådiga disposi- tion, så kan å Bruses härutinnan gjorda anmärkning icke eller[1110] något anseende fästas.”1111 Formuleringen syftar på den överenskommelse som kommer att behandlas i avsnitt 6.3. hov- och stallängarna var , Korsängs och Ryda ängar i län, Väntholmens, Eldgarns, och Mällösa ängar i med län, , Ängsholms, Hamnskärs, Hornö, Djursteholms, Viks, Gårsingeholms och Stubbängs samt Kärrets ängar i , i och i län.1112 Som ett exempel kan nämnas Korsängen i , som heter Kungs- ängen. Det första belägget synes vara då höet från ängen var anslaget till hov- stallstaten. Det slöts särskilda kontrakt med arrendatorer som åtog sig att leverera bestämda kvantiteter hö till . En ängsvaktare hade uppsikt över ängen och dess inhägnad.1113 1108 Se till historia främst , under . Illustrerad med sex djurgårds- kartor, : Kungl. förvaltning, 1980, s. 7-23; se härtill även , historia: från Stadens anläggning till närwarande tid, bd 1, 1828, s. 335-348; , Kungl. En skildring av dess historia och nutida naturparksområden, : , 1970; , En studie i äldre historia – kulturlandskapets utveckling, : , 1970; , Studier i Djurgårdsområdets invid historia , : Kungl. Vitterhets Histo- rie och Antikvitets , 1973; , . Kungens och folkets park, : Stadsbygg- nadskontoret, 1997; , ”under ” i Studier i idrott, historia och samhälle tillägnade professor på hans 60-årsdag , : HLS Förlag, 2000, s. 13-29; 2017. 1109 Jämför 1980 s. 46 och 52 med s. 19 och 29 1110 Ett gammalt sätt att skriva ’heller’, syftar här på att ett antal andra anmärkningar från Bruses sida inte ledde någon vart. 1111 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:2, , utlå- tande , s. 1183. 1112 Naumann 1879-84 bd 2 s. 330. 1113 , ”Om kungens äng i ” på (). Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom i har inte egentligen nämnts i dessa sammanhang, vilket beror på att det inte har varit inkomstgivande. Det har sannolikt alltid ansetts självklart att ko- nungen har disponerat det både för bostads-, representations- och statsförvaltningsända- mål.1114 Slottsbyggnadsdeputationen tillsattes av för att förvalta finanserna för slottsbygget. Omkostnaderna för detta och för byggande av täcktes av en särskild skatt, slottsbyggnadshjälpen, fram . förbereddes den kungl. familjens inflyttning, och då hade en del rum redan tagits i anspråk för ämbetslokaler, bl.a. för kammarrevisionen. Sedan inflyttning hade skett och återstående byggnadsarbeten började bli klara ersattes slottsbyggnadsdeputationen med en slottsbyggnadsdirek- tion.1115 gick ledningen av skötsel över till ståthållaren på slott.1116 Kostnaderna för underhållet av Kungl. var i genomsnitt 3 522 rdr.1117 Övriga kungsgårdar och kungsladugårdar I övrigt fanns en lång rad kungsgårdar och kungsladugårdar, som var anslagna åt andra behov. De förtecknades i ett särskilt memorial från statsutskottet.1118 Beträffande en del av dem gällde, när en kungsgård skulle arrenderas ut, ett förfarande som reglerades i kungl. De arrenderades normalt ut på 30 år.1119 Även i Nor- disk Familjeboks Uggleupplaga ges en översikt över dessa. En del av dem anslogs av till chefsboställen för armén, men de återfördes till kronans disposition . De som varit upplåtna till landshövdingar återfördes år 1884.1120 Två kungsladugårdar, i och i , blev en grund för det som är lantbruks- universitet.1121 Hovets budgetposter i övrigt före 1809-10 års överenskommelse När det gäller budgetposterna för kungahuset, hovet och slotten kan följande noteras. I detta års budget togs till ett belopp om 578 542 rdr upp ”De Kongliga 1114 Bramstång Hov och slott s. 155 och 252-262. 1115 1961 s. 777-784. 1116 , Nationell arkivdatabas, till förteckning över arkivet Slottsbyggnadsdeputationen och Första slottsbyggnadsdirektionen , se även Bramstång Hov och slott s. 69. 1117 Statskontorets memorial , bilaga B, bilaga till Kongl. Maj:ts nådiga proposition til Riksens Ständers Stats-Utskott om Stats-Werkets tilstånd, inkomster, utgifter, skulder och fordringar samt hwad til des uprätthållande erfordras, 1809 (separattryck, ingår inte som en del i protokollssamlingarna), s. 34. 1118 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:2, , s. 1001-1064, debatt 1065-1110, se även riksdagsbeslutet 13 §. 1119 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 6:1, , s. 1106. Maj:ts Nådiga Kungörelse, Angående Det, som bör i akt tagas wid bort-arrenderandet af de Kongs- och Kongs-La- dugårdar, som antingen redan äro, eller hädanefter blifwa lediga, (separattryck/årstrycket). Se härtill Nilsson-Stjernquist 1950 s. 10. 1120 Se Nordisk Familjeboks uggleupplaga, bd 15, sp. 261-262 samt statsutskottets bet. 1909:191 med en för- teckning över då utarrenderade egendomar. 1121 , Från till . Lantbrukets läro- och forskningsanstalter i tvåhund- raårig utveckling, : , 1977, s. 22-27. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom och Försteliga Hofwens Hof- och Stall-Stater, Slottens och de Kongsgårdars underhåll och Stater, som för Kongl. Hofwens sommar-sejour äro bebygde och anslagne, Lif-Drabante- Corpsens aflöning och Stuteriernes underhåll, med mera”.1122 Häri ingick också ”Konungens förra Försteliga stat”, men den del därav som skulle försvinna skulle behövas till samma sorts utgifter. Det finns en tabell med en detaljerad uppräkning av de olika posterna, uppdelade på bl.a. kungahusets olika medlemmar, de olika slotten, stallverksamheten och livdrabanterna. Denna del av statens verksamhet uppgick till av statsbudgeten. Detta framgår av budgetpropositionen vid riksdag.1123 Fördelningen är enligt nedanstående tabell. Rdr (avrund. Maj:ts hovstallstat för 198 hästar Stallstaten i orterna. (Innefattar staten för stuterierna på och i samt på , undantaget avkastning och värdet av dagsverken.) (Exklusive ett byggnadsanslag om 2 091 rdr.) och läns stat. (Exklusive anslag till byggnad och plantager om 8 000 rdr.) Hovets omkostnader enligt budgetpropositionen vid riksdag. Det som är något förbryllande är att har redovisat delvis andra siffror budget. Han har inte räknat med stallstaten i orterna, livdrabanterna och delar av anslaget till byggnader och på sätt fått fram en summa om 525 141 rdr, att jämföra med en total statsbudget om 3 486 374 rdr.1124 I den budgetproposition som jag har tagit del av är 1809 1122 Statskontorets memorial , bilaga A, bilaga till Kongl. Maj:ts nådiga proposition til Riksens Ständers Stats-Utskott om Stats-Werkets tilstånd, inkomster, utgifter, skulder och fordringar samt hwad til des uprätthållande erfordras, 1809 (separattryck, ingår inte som en del i protokollssamlingarna), s. 13. 1123 Statskontorets memorial samt bilaga A, bilaga till Kongl. Maj:ts nådiga proposition til Riksens Ständers Stats-Utskott om Stats-Werkets tilstånd, inkomster, utgifter, skulder och fordringar samt hwad til des uprätthållande erfordras, 1809 (separattryck, ingår inte som en del i protokollssamlingarna), s. 10- 11 och 15. 1124 1961 s. 319-326. Åmarks källor är inte i alla delar fullt ut redovisade eftersom verket utgavs postumt, se 1961 s. V. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom års budget totalt på 2 519 876 rdr. har noterat att när budget förbereddes, var redan förlorat, varför det inte kan vara intäkter och kostnader hänförliga till Fin- land som förklarar mellanskillnaden.1125 I budgeten tas också upp ränta på några relevanta skulder. Ett belopp om 10 666 rdr togs upp för ränta om för gåvor som vid riksdag gjordes till dåvarande drottningen och prins . I likhet med vad som gällde t.ex. hemgiftskapital (se nedan 6.7.1.) förekom det att förärade kungligheter gåvor i form av avkastningen på nedsatta belopp. Skulderna redovisades med 88 888 rdr för envar av dem. Dessutom fanns en återstod av en skuld om 3 600 rdr till , vilken också löpte med sex procents ränta.1126 Enligt 48 § regeringsform skulle konungens hov stå under hans enskilda sty- relse, och han kunde beträffande det förordna ”som honom gott synes”. I 77 § i samma regeringsform angavs att kungsgårdar och kungsladugårdar med därtill lydande hemman och lägenheter, kronoskogar, parker och djurgårdar m.m. inte fick avhändas kronan av konungen utan samtycke, vare sig genom försäljning, förpantning eller gåva eller på annat sätt.