sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — Våra förslag medför därför i den delen inte att kostnaderna ökar i förhållande till vad som kan utgå med nuvarande regelverk. Vi utgår från att förslaget kommer att innebära en ökad kostnad för förmånen då man kan anta att ett ökat antal personer kommer att ansöka om denna när förutsättningarna blir tydliga och rätten till ersättning är kopplad till boendet i en sådan bostad. De beräkningar vi gjort av storleken på den totala kostnadsökningen finns i avsnitt 12.4.2. Förslaget medför också ökade kostnader för , för bland annat viss omställning av verksamhet, handläggning samt genomförandet av en informationsinsats. Utredningen ser därför att både ökade kostnader för förmånen som sådan och för handläggning av den liksom en informationsinsats innebär ett krav på finansiering. Merkostnadsersättningen finns inom utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, under 1991/92:150 del II, avsnitt 4.4.2, bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345 och prop. 1993/94:150, bilaga 7, avsnitt 2.5.1, bet. 1993/94:FiU19, rskr. 1993/94:442. anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning. Vårt förslag innebär att det anslaget behöver öka för att i större utsträck- ning möta de verkliga merkostnaderna för dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS som synliggjorts. Relativt få av de som bor i bostad med särskild service enligt LSS tar del av förmå- nerna handikappersättning och merkostnadsersättning trots att de kan vara berättigad till sådan ersättning med hänsyn till merkost- nader som hänger samman med att bo i en sådan bostad. Det kan därför finnas behov av en viss ökning av anslaget även utan vårt för- slag om en schabloniserad ersättning för merkostnader för dem som beviljats och bor i en bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. förvaltningsutgifter ligger under anslaget 1:3 och även det bör utökas för att möta de ökade kostnaderna som vårt för- slag medför. Kommunernas kostnader för stöd till enskilda för merkostnader som hör samman med att hyran för en bostad med särskild service enligt LSS bestäms utifrån bruksvärdet kan komma att minska med utredningens förslag. Eftersom vår utgångspunkt är att kompensa- tion för sådana merkostnader är ett statligt ansvar påverkar förslaget inte någon obligatorisk uppgift. Det kan dock till viss del ses som en del av kommunernas yttersta ansvar för sina invånare. Utredningen föreslår att finansieringen av utredningens förslag ska utredas vidare i den fortsatta budgetprocessen, med utgångspunkten att kostnaderna bör finansieras inom utgiftsområde 10. I det sam- manhanget bör även frågan om förslagets eventuella betydelse för ersättningen till kommunsektorn vägas in. 13.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Rätt till merkostnadsersättning har en försäkrad person för mer- kostnader, i sådan omfattning som anges i 12 §, till följd av att han eller hon har fått sin funktionsförmåga nedsatt, om det kan antas att nedsättningen kommer att bestå under . En försäkrad som är blind eller gravt hörselskadad har dock alltid rätt till merkostnadsersättning, om blindheten eller den grava hörselskadan har inträtt och det kan antas att denna funktionsnedsättning kommer att bestå under . En försäkrad som har beviljats bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och som bor i en sådan bostad har dock alltid rätt till merkostnadsersättning. Det som anges i andra och tredje stycket gäller dock inte för ett försäkrat barn som har en förälder som är underhållsskyldig enligt 7 kap. eller som har en sådan särskilt förordnad vårdnadshavare som avses i 3 § 1. I paragrafen anges vem som har rätt till merkostnadsersättning. Av tredje stycket framgår nu att den som har beviljats insatsen bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS och bor i en sådan bostad alltid har rätt till merkostnads- ersättning. Det är således en förutsättning för rätt till ersättning att den försäkrade bor i en bostad med särskild service i enlighet med ett beslut om en sådan insats. Beslutet om att bevilja insatsen måste ha meddelats före 65-årsdagen men beslutet behöver inte ha verk- ställts inom för att rätt till ersättning ska föreligga. Innehållet i nuvarande tredje stycket har flyttats till fjärde stycket. Av det framgår att de särskilda bestämmelserna i denna paragraf för den som är blind, gravt hörselskadad eller bor i en bostad med särskild service för vuxna enligt LSS inte gäller för ett försäkrat barn som har en förälder som är underhållsskyldig enligt 7 kap. föräldra- balken eller som har en särskilt förordnad vårdnadshavare. Under- hållsskyldigheten upphör när barnet fyller men går barnet i skolan efter denna tidpunkt, är föräldrarna underhållsskyldiga som skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller tjugoett år. Till skolgång räknas studier i eller gymnasie- skolan och annan jämförlig grundutbildning. Utredningens övervägan- den finns i avsnitt 11.3.5. Merkostnadsersättning ska lämnas med ett belopp som för år räknat motsvarar av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till men inte av prisbasbeloppet, av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till men inte av prisbasbeloppet, av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till men inte av prisbasbeloppet, av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet men inte av prisbas- beloppet, eller av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet eller mer. Merkostnadsersättning ska dock för en försäkrad som är blind alltid lämnas med ett belopp som för år räknat motsvarar av prisbasbeloppet. Om han eller hon får hel sjuk- ersättning, hel aktivitetsersättning eller hel ålderspension ska mer- kostnadsersättning, från och med den månad när den andra för- månen lämnas, lämnas av prisbasbeloppet, om inte den försäkrades merkostnader är av sådan omfattning att högre ersättning ska lämnas enligt första stycket. Merkostnadsersättning ska dock för en försäkrad som är gravt hörselskadad alltid lämnas med ett belopp som för år räknat motsvarar av prisbasbeloppet, om inte den försäkrades merkostnader är av sådan omfattning att högre ersättning ska lämnas enligt första stycket. Merkostnadsersättning ska dock för en försäkrad som beviljats bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, och som bor i en sådan bostad, alltid lämnas för boende med ett belopp som för år räknat mot- svarar av prisbasbeloppet, om inte den försäkrades övriga merkostnader är av sådan omfattning att högre ersättning ska lämnas enligt första stycket. I paragrafen regleras hur merkostnadsersättningens belopp ska beräknas. Fjärde stycket är nytt. Av det framgår att till den som beviljats insatsen bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS och som bor i en sådan ska ersättning alltid lämnas för boende av prisbasbeloppet . Det som ersätts är då de mer- kostnader som hänger samman med att bo i en lägenhet i en bostad med särskild service enligt LSS, såsom att ett högre bruksvärde ger en högre hyra med hänsyn till tillgången till olika nyttigheter. Kostnader för måltider eller kultur- och fritidsaktiviteter för den som bor i en bostad med särskild service ingår inte i vad som ersätts enligt detta stycke. I den mån de utgör merkostnader kan de ge rätt till merkostnadsersättning enligt första stycket. Om en försäkrad även har övriga merkostnader, det vill säga andra merkostnader än de som hör samman med att bo i en bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS, kan ersättning i stället lämnas enligt första stycket. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 11.3.5. Merkostnadernas storlek för boende uppgår vid tillämpning av 12 § första stycket, till av prisbasbeloppet för den som beviljats bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, och som bor i en sådan bostad. Detta gäller dock inte vid tillämpning av 12 § första stycket när den försäkrade är ett barn som har en förälder som är underhållsskyldig enligt 7 kap. eller som har en sådan särskilt förordnad vårdnadshavare som avses i 3 § 1. Paragrafen är ny och reglerar hur beräkningen av merkostnadernas storlek ska göras när den försäkrade beviljats bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS och bor i en sådan bostad. För den som har merkostnader utöver vad som ersätts enligt 12 § tredje stycket ska ersättningsnivån fastställas enligt 12 § första stycket. Merkostnaderna för att bo i en sådan bostad ska då anses uppgå till av prisbasbeloppet . Det är då merkostnader för boende i enlighet med 9 § 6. Även vid beräkning av merkostnadernas storlek enligt 12 § första stycket för den som blind eller gravt hörsel- skadad uppgår merkostnaderna till detta belopp. Denna specialreglering av hur merkostnadernas storlek ska beräk- nas innebär att den allmänna regeln i 6 § om att det har betydelse om kostnaderna tillgodoses genom annat samhällsstöd inte är tillämplig för denna del av kostnaderna. Några särskilda underlag för dessa merkostnader som hänger samman med hyran för en lägenhet i en bostad med särskild service enligt LSS krävs inte utan prövningen är begränsad till övriga mer- kostnader. De särskilda reglerna för beräkning av bostadskostnaden ska dock inte tillämpas när den försäkrade är ett barn som har en förälder som är underhållsskyldig enligt 7 kap. eller som har en sådan särskilt förordnad vårdnadshavare som avses i 3 § 1. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 11.3.5. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. Av ikraftträdandebestämmelsen i punkt 1 följer att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 11.9. Punkt 2 innehåller en övergångsbestämmelse som innebär att äldre bestämmelser fortfarande gäller för tid före . Övervägandena finns i avsnitt 11.9. Jag hade nog hoppats på när jag gick med i utredningen att den skulle hitta en möjlighet att uppnå målet med LSS om ”Ett liv som andra med goda levnadsvillkor”. För att det är ett måste för regeringen, då man inte kan ha goda levnadsvillkor om man är fattig. Direktiven gav hopp med skrivelsen nedan: Den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer med funktions- nedsättning är lägre än för den övriga befolkningen. För personer med boende med särskild service enligt LSS är den ekonomiska situationen sannolikt särskilt svår. Typfallsberäkningar visar att inkomsterna i dessa hushåll ofta inte täcker utgifterna. En vanlig hyresnivå för ett sådant LSS-boende var ca för ett rum och kokvrå. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för personkrets 1 (personer med intellektuell funktionsnedsättning) med LSS-boende var ca . Skäliga levnadskostnader uppskattades av till ca . Det innebär att den enskilde går minus (Ekonomiska förhållanden för olika grupper av personer med funktionsnedsättning, Socialdeparte- mentet, S2017/06855/). Den beskriver bara genomsnittet 2014! I framförallt stor- städer är hyreskostnaderna betydligt högre. är en hyra som över- stiger inte ovanligt, medan inkomsten är brutto och efter skatt knappat . Eftersom skälig levnadsnivå enligt 2020 efter hyra är kan vi lätt se att underskottet för de boende är kvar på . Om den enskilde har någon förmögenhet pga. exempelvis arv försvinner den snabbt när bostadstillägget minskar. Maximalt försvinner , av ett arv som var tilltänkt att ge sonen/dottern lite guldkant även efter att de har dött. de lever får de minst sponsra de som är underskottet före förmögenhet och för goda levnadsvillkor mycket mer. Utredningen har inte löst problemen: 1.Höga hyror i storstäderna 2.Att arv går till hyra istället som tänkt till lite guldkant till en grupp som är fattig 3.Vi har inte föreslagit en höjning av tillåten förmögenhet för att goda levnadsvillkor ska vara möjligt under livet för de boende 4.Den enda vettiga lösningen vi sett är maxhyra som blir osäker i dagens politiska klimat Naturligtvis kan jag inte vara nöjd med utredningens resultat även om de som har låg hyra kan få ett extra tillskott. Ojämlik- heten är stor och den ökar. , Den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (1948). , Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, A/RES/70/1 (2015). internationella överenskommelser (SÖ 1971:41), högkommissariat för mänskliga rättigheter, Economic and social council resolution /17 (1985). internationella överenskommelser (SÖ 2008:26) Inter- nationell konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning (2006). 1983/84:137 med förslag till ändringar i hyreslagstiftningen. 1984/85:176 med förslag till lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 1991/92:150 med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1992/93:242 om minskad statlig reglering av kommunernas ansvar för boendefrågor. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. 1999/2000:79 Från patient till medborgare. 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg. 2008/09:1 Budgetpropositionen . 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinders- politiken. 2017/18:1 Budgetpropositionen . 2017/18:190 Reformerade stöd till personer med funktionsned- sättning. 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer. 2019/20:1 UO 18 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsument- politik. 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030 funktions- hinderspolitiken. 2020/21:1, UO10 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2020/21:1, UO 11 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. SOU 1981:77 Hyresrätt 3 – Bruksvärde, hyresprocess mm. SOU 1990:19 Handikapp och välfärd? – en lägesrapport. SOU 1991:46 Handikapp, välfärd, rättvisa. SOU 1998:66 Från urvalsskola till en skola för alla. SOU 1999:21 nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. SOU 1999:33 Bo tryggt – Betala rätt – Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2008:77 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning. SOU 2008:102 Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen. SOU 2019:23 Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Ds 2008:23 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning. Skrivelser, utskottsbetänkanden och motioner 1991/92:FiU29 Den kommunala ekonomin. 1993/94:FiU19 Den kommunala ekonomin. 2008/09:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande samt konsumentpolitik. 2011/12:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning, byggande samt konsumentpolitik. 2017/18: FiU10 Statens budget . 2017/18: SfU23 Reformerade stöd till personer med funktions- nedsättning. 2017/18: SoU5 Nationellt mål och inriktning för Funktions- hinderspolitiken. 2019/20: SfU7 Förbättrat grundskydd för pensionärer. 2020/21: FiU28 genomförande av Agenda 2030. Motion 2014/15:1869. 1991/92:345. 1993/94:442. 2008/09:116. 2011/12:89. 2017/18:54. 2017/18:86. Rskr 2019/20:12. 2020/21:154. Dir. 2020:42 Fri hyressättning vid nyproduktion. Dir. 2020:53 En socialt hållbar bostadsförsörjning. Dir. 2020:70 Läge och kvalitet i hyressättningen. JO 1992/93 s. 432. JO 1992/93 s. 438. (tidigare Regeringsrätten) RÅ 2005 ref. 28. Kammarrätten i dom i mål nr 283-08. Kammarrätten i dom i mål 1089-14. Kammarrätten i dom i mål nr 4011-15. Kammarrätten i dom i mål nr 2901-11. Hovrätterna (och tidigare Bostadsdomstolen) beslut i mål nr. beslut i mål nr. avgörande i mål nr. beslut i mål nr. beslut i mål nr. beslut i mål nr. beslut i mål nr. beslut i mål nr. i beslut i ärende nr. Förvaltningsrätten i dom i mål nr. Förvaltningsrätten i Malmös dom i mål nr. Litteratur och rapporter med mera , Medlemsundersökning om LSS- insatser (2017). , Boende till rimlig kostnad – hushållens boendesutgifts- procent och konsumtionsutrymme, rapport 2016:11 (2016). , Hyresvärdars krav på blivande hyresgäster. Rapport 2017:30 (2017). , Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder. Rapport 2013:7 (2013). , Yttrande över Ds 2018:8 Översyn av grundskyddet för pensionärer - inriktning för ett nytt grundskydd, dnr. 1429/2018 (2018). , (2020). , Dnr 00599/2014 (2015). , , sociala och kulturella rättigheter, Allmän kommentar nr 4: Rätten till en lämplig bostad (1991). , för personer med funktionsnedsättning, allmän kommentar nr 5, CRPD/C/GC/5 (2017). , Merkostnadsersättning, vägledning 2018:3, version 3 (2018). , Rapport – Handlingsplan för handläggning av om- vårdnadsbidrag och merkostnadsersättning (2021). , , Lika i värde och rättigheter: om mänskliga rättigheter (2005). Inspektionen för vård och omsorg, statistiktabell för ej verkställda beslut (2019). , på pengarna (2020). , Funktionshinderspolitik – en Intro- duktion (2011). Myndigheten för delaktighet, Delrapportering av regeringsuppdrag inom ramen för ”En strategi för genomförande av funktionshinders- politiken 2011–2016” (2017). Myndigheten för delaktighet, Utvärdering och analys av funktions- hinderspolitiken 2011–2016 (2017). Myndigheten för delaktighet, Bilaga med statistik och fakta – Upp- följning av funktionshinderspolitiken (2019). Myndigheten för delaktighet, Ekonomisk jämställdhet för kvinnor med funktionsnedsättning (2019) Myndigheten för delaktighet, svensk översättning av allmän kom- mentar nr 5 (2020). , Fångad i fattigdom? Inkomster och utgifter för vuxna personer med intellektuell funktionsnedsättning (2020). , Oklara effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre, RIR 2018:24 (2018). , Ekonomiska förhållanden för olika grupper av personer med funktionsnedsättning, dnr. S2017/06855/(2017). , Uppdrag till FK, Dnr. S2020/08254 (delvis) (2020). , Problem kopplade till lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) - särskilt insatsen bostad med särskild service för vuxna, dnr 72-1219/2003 (2003). , Hyra eller avgift? Vad gäller för bostad med särskild service förvuxna enligt LSS? (2006). , Alltjämt ojämlikt (2010). föreskrifter om bedömningen av egenvård – med- delandeblad nr 6/2013 (2013). , Kommunernas stöd vid genomförande av egenvård – en kartläggning (2017). , Bostad med särskild service för vuxna enligt LSS (2018). , Öppna jämförelser av stöd till personer med funktions- nedsättning – enhetsundersökningen (2019). , Insatser och stöd till personer med Funktionsnedsättning - lägesrapport (2020). , Meddelandeblad nr 6/2020 (2020). Kommuner och Regioner, Cirkulär nr. 1992:187 och 1993:89. Kommuner och regioner, Hyresnivåer i särskilda boenden (2013). Kommuner och regioner, Stöd för prognos av boende enligt LSS (2020). , 12 kap. Jordabalk ”Hyreslagen” - en kommentar (2014). , Introduktion till samhällsekonomisk analys – samhälls- ekonomi och modeller, PM 2012:01 (2012). /sv/PBL-kunskapsbanken/regler-om- byggande/boverkets-byggregler/tillganglighet/ Hämtad . /sv/samhallsplanering/bostadsmarknad/olika- grupper/funktionsnedsattning/ Hämtad . /sv/samhallsplanering/bostadsmarknad/bostads marknaden/regionala-bostadsmarknadsanalyser/innehall/ Hämtad . /sv/samhallsplanering/bostadsmarknad/bostads bestandet/upplatelseformer/ Hämtad . /amnen/hyra-bostadsratt-och-arrende/hyra-av- bostad-och-lokal/skalig-hyra/bruksvarde/ Hämtad . /statistik/statistikdatabas/ Hämtad . /omsorgochhjalp/funktionsnedsattning/vilketsto dkandufa/lssavgifter.4.58ac52a713a5c80184880007081.html Hämtad . /forsta-din-pension/om- pensionssystemet/pensionsordlista Hämtad . /hitta-statistik/sverige-i-siffror/utbildning-jobb-och- pengar/medelloner-i-sverige/ Hämtad . /tjanster/kommunerochregioner/faktakommuneroch regioner/kommungruppsindelning.2051.htm Hämtad . /stod-i-arbetet/aldre/boende-och-stod-aldre/ Hämtad . (SO) och () Hämtad . Översyn av LSS-regler när det gäller bostad med särskild service Personer med funktionsnedsättning kan få insatsen bostad med sär- skild service för vuxna enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Enligt lagen ska personer med omfattade funktionsnedsättningar tillförsäkras goda levnads- villkor. De flesta kommuner som erbjuder bostad med särskild service, upplåter dessa LSSboenden genom ett hyresförhållande enligt 12 kap. jordabalken (hyreslagen). En särskild utredare ska se över reglerna och klargöra rättsläget för boende med särskild service enligt LSS i syfte att den enskilde inte ska drabbas av merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. Utredaren ska bl.a.: –redogöra för och bedöma rättsläget när det gäller kommunens möjlighet att välja upplåtelseform för bostad med särskild service, hur reglerna i hyreslagen tillämpas i hyresförhållande för sådant boende och under vilka förutsättningar som gemensamhets- och personalutrymmen i anslutning till bostaden får utgöra underlag för beräkning av hyran enligt hyreslagen, –analysera och redogöra för vilka ekonomiska konsekvenser ett hyres- respektive avgiftsförhållande enligt gällande reglering får för den enskildes kostnader för sitt boende, –vid behov föreslå en mer kostnadseffektiv reglering som innebär att den enskilde inte ska få merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning, och –vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2008. Konventionen trädde i kraft . Den är en av de centrala om mänskliga rättigheter. Konventionen skapar inte i sig några nya rättigheter utan tydliggör mänskliga rättigheter i relation till personer med funktionsnedsätt- ning. Dess syfte är att säkerställa att personer med funktionsnedsätt- ning kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Funktionshinderspolitiken är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till del- aktighet i samhället. Att förebygga uppkomsten av all form av diskri- minering är därför en viktig del i arbetet för delaktighet och jämlikhet. Funktionsnedsättning ska inte innebära merkostnader Rätten till insatser regleras i 7 § LSS. Där framgår även att den enskilde genom insatserna ska tillförsäkras goda levnadsvillkor. En viktig och grundläggande funktionhinderspolitisk princip är att människor inte ska ha merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning. Av förarbetena till LSS framgår att det är angeläget att ett omfattande stödbehov på grund av funktionsnedsättning inte medför en lägre levnadsstandard än den som gäller för personer som inte har motsva- rande behov. Vidare konstateras att utgångspunkten bör vara att stöd och service enligt den nya lagen ska vara avgiftsfri (prop. 1992/93:159 s. 99). Vad som avses med merkostnader på grund av funktionsnedsättning är inte närmare utvecklat i LSS eller dess förarbeten. I 50 kap. social- försäkringsbalken, förkortad SFB, regleras s.k. merkostnadsersätt- ning. Merkostnadsersättning kan lämnas för bl.a. boende. Av 50 kap. 2 § första stycket SFB framgår att när det gäller merkostnadsersätt- ning avses med merkostnad en skälig kostnad som uppkommer på grund av en persons funktionsnedsättning och som går utöver en kostnad som är normal för en person utan funktionsnedsättning i motsvarande ålder. Hög andel av den enskildes inkomst går till att betala för bostad med särskild service enligt LSS Bostad med särskild service för vuxna är en av insatserna för särskilt stöd och särskild service enligt 9 § LSS. Bostad med särskild service kan delas upp i kategorierna gruppbostad och servicebostad. Bostäder som upplåts enligt LSS är ofta förhållandevis dyra, vilket för den enskilde kan innebära höga boendekostnader i relation till inkoms- terna.