sou · H9B369 · 2021-08-20 00:00:00 — Aktivitetsersättning ger i stället en möjlighet för den enskilde att med en trygg ersättning få eller återfå arbetsförmåga genom aktiva insatser. Utredningen har emellertid konstaterat att mer kan göras genom aktiva åtgärder för att stötta den enskilde att återvända till arbets- livet. Utredningen har i detta syfte föreslagit att det införs ett arbets- marknadspolitiskt ramprogram specifikt för dem med aktivitets- ersättning. Med detta förslag vill utredningen att fler ska kunna förbättra sin arbetsförmåga samt åtminstone delvis återgå i arbete. Med aktiva insatser med aktivitetsersättning stärks också individens möjligheter att kunna ta ett arbete senare i livet. 13.4Effekter för hälso- och sjukvården Utredningen har redogjort för vilka effekter ökade ansök- ningsvolymer av sjukersättning kan förväntas ha på hälso- och sjuk- vården. Resonemangen är även tillämpliga avseende aktivitetsersätt- ningen och redogörs därför inte vidare i detta avsnitt. En uppskatt- ning är att ett läkarutlåtande i normalfallet omfattar ca 3 läkarbesök. Utredningen uppskattar den genomsnittliga kostnaden för ett sådant Rätten till aktivitetsersättning – konsekvenser av utredningens förslag utlåtande med tillhörande undersökningar till 3 600 kronor.4 Utred- ningen har uppskattat att antalet personer med aktivitetsersättning kan komma att öka med ca 3 000 personer. En del av dessa är sanno- likt personer som tidigare ansökt om aktivitetsersättning men fått avslag. Därmed är det inte sannolikt alla dessa personer behöver nya underlag från hälso- och sjukvården. Utredningen bedömer att hälf- ten av det ökade inflödet kommer från personer som behöver nya underlag från hälso- och sjukvården. Det skulle därmed innebär ökade kostnader med ca . Et fåtal av dem som beviljas aktivitetsersättning har tidigare haft sjukpenning. De allra flesta har emellertid aldrig arbetat och saknar SGI. Utredningen räknar därmed inte med att det på samma sätt som inom sjukersätt- ningen kan göras en besparing på sjukintyg i pågående sjukfall till följd av att fler beviljas aktivitetsersättning. Den besparing som eventuellt kan göras är i så fall liten. Utredningen saknar närmare underlag för att kunna kostnadsberäkna en sådan besparing. En del av de nya personer som kan förväntas beviljas aktivitetser- sättning till följd av utredningens förslag deltar åtminstone i insatser hos Arbetsförmedlingen som ger rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Många i denna grupp har en svag anknyt- ning till arbetsmarknaden och har således inte kvalificerat sig för inkomstrelaterade ersättningar från arbetslöshetsförsäkringen. Dag- ersättningen är därför låg och för de som har en egen ekonomi och inte bor tillsammans med andra behöver inkomsten ofta komplet- teras med andra ersättningar som bostadsbidrag och ekonomiskt bi- stånd. Aktivitetsersättningen ska tillsammans med bostadstillägg ge en inkomst som gör att ekonomiskt bistånd inte behöver betalas ut. I en del fall är emellertid försörjningsbehovet stort och den enskildes inkomster kan därmed ändå behöva kompletteras med ekonomiskt bistånd. Aktivitetsersättning tillsammans med bostadstillägg ger emellertid en högre inkomst än aktivitetsstöd och utvecklingsersätt- ning kompletterat med bostadsbidrag och eventuellt ekonomiskt bistånd. Det innebär att behovet av ekonomiskt bistånd minskar. 4Det innebär i genomsnitt ca . Utredningen använder detta belopp för beräkning av kostnader för hälso- och sjukvården. Rätten till aktivitetsersättning – konsekvenser av utredningens förslag Därmed kan kommunernas utbetalningar av ekonomiskt bistånd förväntas minska till följd av att fler personer beviljas aktivitetser- sättning. Utredningen uppskattar att kostnaderna för ekonomiskt bistånd minskar med ca till följd av att fler be- viljas aktivitetsersättning. Kommunerna har också ofta en framträdande roll vad gäller ansvar för många personer som har aktivitetsersättning, bl.a. vad gäller in- satser enligt LSS. Exempelvis har vissa försäkrade som får aktivitets- ersättning för nedsatt arbetsförmåga en insats i form av daglig verk- samhet enligt LSS. Utredningen bedömer att vissa av förslagen kan bidra till att några personer som har daglig verksamhet kan utveckla arbetsförmåga och i stället – – börjaförvärvsarbeta. Det skulle alltså medföra att det blir färre personer med daglig verksamhet. Bedömningen är emellertid att detta endast får en mindre effekt. Utredningen bedömer att de myndigheter som berörs av förslagen i denna del är Arbetsförmedlingen och . När reglerna för rätten till aktivitetsersättning görs generösare upp- står ett behov för mer rehabiliterande åtgärder. Vid beslut om rätt till aktivitetsersättning ska ingå beslut att försäkrade, som har behov av det, har rätt till relevanta insatser från Arbetsförmedlingen i syfte att få eller återfå arbetsförmåga den försäkrade får er- sättning. För detta ändamål förslår utredningen att ett nytt arbets- marknadspolitiskt ramprogram skapas. personen har ersättning ska han eller hon ha rätt att ta del av relevanta rehabili- terande insatser i syfte att få eller återfå arbetsförmåga. Det finns samarbeten mellan Arbetsförmedlingen och inom ramen för det förstärkta samarbetet med fokus på stöd till unga som beviljas aktivitetsersättning. Med för- slaget om ett förändrat arbetsmarknadsbegrepp som arbetsförmågan ska prövas mot är det emellertid rimligt att anta att de nya personer som kommer in i aktivitetsersättningen i genomsnitt har en högre arbetsförmåga än de som tidigare funnits i försäkringen. Rätten till aktivitetsersättning – konsekvenser av utredningens förslag i så fall peka mot att det är fler som redan tidigt i processen kan till- godogöra sig de åtgärder/insatser som Arbetsförmedlingen har att erbjuda. Det talar således för att fler personer med aktivitetser- sättning skulle delta i insatser via Arbetsförmedlingen. Det innebär att Arbetsförmedlingens kostnader för aktiviteter i det föreslagna ramprogrammet ökar i förhållande till de kostnader som finns i det förstärkta samarbetet. kan det leda till sänkta kostnader för staten om fler med aktivitetsersättning får eller återfår arbetsförmåga. De administrativa kostnaderna för Arbetsförmed- lingen av att införa ett ramprogram för personer med aktivitetser- sättning beskrivs i kapitel 17. Om fler personer beviljas aktivitetsersättning innebär det ökade handläggningskostnader för . Eftersom aktivitets- ersättningens beslut fattas för högst handlar en del av hand- läggningsprocessen om att hantera ansökningar om ytterligare, nya perioder med ersättning. Med fler som beviljas aktivitets- ersättning följer även att ansökan om ny period med ersättning ökar. Även om förlängningsansökningarna ofta inte innebär en lika om- fattande process som den första prövningen innebär de emellertid att administrationskostnad påverkas mer än vid enbart ett tillfälle. Dessutom ska det ske en förutsättningslös pröv- ning av varje ansökan. Med fler personer som beviljas aktivitetsersättning ökar också kostnaderna för att administrera det som händer under tid med ersättningen. Fler kommer också att behöva samordning av insatser vilket i sin tur medför ökade förvaltningskostnader. Med fler per- soner som beviljas aktivitetsersättning kan även fler bli aktuella för vilande ersättning och prövotid för studier. Det kan också innebära en ökad administration för aktiviteter enligt 33 kap. 21 § SFB och därmed att fler har rätt till särskild ersättning. Detta ökar administrationen kring dessa ärendetyper och kräver mer handläggningsresurser. Utöver detta bedöms myndigheten även få ökade utvecklingskostnader, främst för utbildningsinsatser och förändringar i it-system. De sistnämnda är dock kostnader av en- Rätten till aktivitetsersättning – konsekvenser av utredningens förslag gångskaraktär som när väl investeringen gjorts inte återkommer. En uppskattning är att dessa kostnader uppgår till ca . Med fler som beviljas aktivitetsersättning och fler ansökningar om ny (ytterligare) period med aktivitetsersättning blir det också fler som kommer att kunna ansöka om och beviljas bostadstillägg. Det innebär ökade handläggningskostnader inom bostadstillägget. styckkostnad för handläggning av aktivitets- ersättningsärenden var enligt myndighetens årsredovisning ca . Med utredningens uppskattning om att ca 3 000 ytterligare personer kan beviljas aktivitetsersättning med om utred- ningens förslag genomförs skulle det innebära en ökad administra- tionskostnad på . beviljas kvinnor och män, aktivitetsersättning i ungefär lika stor utsträckning. Utredningens förslag bedöms inte förändra detta mönster och bedöms således inte någon effekt på jämställdheten mellan kvinnor och män. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm- lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags- bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist- organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls- enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag- föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm- lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Bild och bildbearbetning: