sou · H9B364 · 2021-07-20 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att se över vissa regler som gäller brottsoffers rätt till skadestånd och möjligheten att få ut sådan ersättning (dir. 2019:104). Till särskild utredare utsågs chefsrådmannen . Som experter i utredningen förordnades kam- maråklagaren , professorn , lagmannen , advokaten , profes- sorn och f.d. justitiekanslern . Hyres- rådet förordnades som expert i utredningen . Som sakkunnig förordnades dåvarande rätts- sakkunniga och rättssak- kunnige . entledigades och förordnades i stället enligt ovan som expert i utredningen. Till utredningen har vidare en parlamentarisk referensgrupp med representanter för riksdagspartierna varit knuten. för sista mötet ingick i denna grupp (), (), (), (Socialdemokraterna), (Liberalerna), (), () och (). har även () deltagit i referensgruppen. Som sekreterare anställdes rådmannen . anställdes hovrättsfiskalen som sekreterare och förordnades som huvudsekreterare. Utredningen har antagit namnet Utredningen om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer. Utredningen överlämnar nu betänkandet Ersättning till brottsoffer (SOU 2021:64). Experterna och den sak- kunnige ställer sig i allt väsentligt bakom de bedömningar och för- slag som redovisas i betänkandet, vilket därför redovisas i vi-form. Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken ..................... 1.2Förslag till lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207)................................................................................ 1.3Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322)................................................................................ 1.4Förslag till förordning om ändring i förordning (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk Uppdraget och dess genomförande.............................. Nuvarande ordning – skadeståndslagen m.m. ............... Allmänt om skadestånd .......................................................... Ersättningssystemet för brottsoffer....................... – allmänna rättsgrundsatser, culpa m.m................. Begränsningar i skadeståndsskyldigheten.............. Ekonomisk och ideell skada ................................... Några skadetyper enligt skadeståndslagen ............ Andra rent ideella skador........................................ När föreligger rätt till kränkningsersättning? Vad ska kränkningsersättningen ersätta? 4.2.4Hur bestäms kränkningsersättningens storlek?..... Ersättningsnivåerna för kränkning ........................................ Förändringar i penningvärdet................................. Utvecklingen till 2020........................ Ersättningsnivåerna enligt gällande praxis............. Andra rent ideella skadestånd ................................... Allmänt skadestånd inom arbetsrätten ............................... Överträdelser av 2 kap. regeringsformen ............................ Ersättning enligt frihetsberövandelagen ............................. Överträdelser av dataskyddsregleringen ............................. Höjda nivåer på kränkningsersättning ........................ Kränkningsersättningen bör höjas ....................................... Ersättningsnivåerna har generellt varit En skärpt syn på gärningar av visst slag ............... 6.2.4Ersättningsnivåerna är låga i förhållande till andra rent ideella skadestånd........................... 6.3Kränkningsersättningen höjs generellt för samtliga Det finns ett behov av lagändring......................... 6.3.2Hur ska en höjning av ersättningsnivåerna 6.3.3Upprättelse bör beaktas vid bestämmandet av kränkningsersättningens storlek ...................... 6.3.4Ett stärkt upprättelsemoment bör införas i 5 kap. 6 § skadeståndslagen ................................. 6.4 Ersättningsnivåerna bör höjas relativt ................................. 6.4.1Punktlistan i 5 kap. 6 § skadeståndslagen Brott i nära relation ............................................... 6.4.3Handlingar som tagits upp med ett tekniskt hjälpmedel under förhållanden som inneburit risk för att upptagningen sprids............................ 6.4.4Flera personer tillsammans mot den 6.4.5Hot som påtagligt har förstärks genom anspelning på ett våldskapital................................ Punktlistans placering m.m................................... 6.5 Vår syn på de framtida ersättningsnivåerna......................... 6.5.1Lägstanivån bör höjas från Hur mycket ska ersättningsnivåerna höjas? 6.5.3Inför framtiden – ett dynamiskt Följderna av höjda ersättningsnivåer................................... Påverkan på andra rent ideella skadestånd........... Risken för missbruk av ersättningsystemet......... Utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap .......... Kritik mot rättsutvecklingen leder till .. Utsattheten upplevs öka ...................................................... Något om befintligt faktaunderlag ...................... Synpunkter som lämnats till utredningen ........... Våra överväganden och förslag ............................................ Ett par utgångspunkter för våra överväganden ... allvarlighetsbedömningen i dessa fall ................... En ny lagregel ska ge fler rätt 7.5.4Brottsskadeersättning kan betalas vid allvarliga Stärkt rätt till ideell ersättning för efterlevande 8.2.2Anhörigas rätt till ersättning för begravningskostnader och förlust av underhåll ... Anhörigas rätt till ersättning för personskada..... Samordning av skadestånd .................................... Hänvisningar i andra lagar..................................... Jämkningsregeln i brottsskadelagen ..................... 8.3Något om vad som skadeståndsrättsligt gäller i andra 8.4 Våra överväganden och förslag............................................. Personskadeersättningen bör inte förändras ....... 8.4.3En rent ideell ersättningsform för efterlevande anhöriga bör införas .............................................. Vårt förslag om särskild anhörigersättning.......... 8.4.5Principer för bestämmande av den särskilda Andra ändringar i skadeståndslagen ..................... Ändringar i brottsskadelagen................................ Ingen ändring i trafikskadelagen m.m. ................. Utvidgade utmätningsmöjligheter till förmån Nuvarande ordning m.m. ..................................................... Betalning av fastställt skadestånd ......................... 9.2.2Allmänt om ansökan om verkställighet och utmätning för betalning av skadestånd m.m. ....... Undantag från utmätning är resultatet av en intresseavvägning ......................................... 9.2.4Förbudet mot utmätning av skadestånd med anledning av ett frihetsberövande m.m. ............... Skyddet mot olagliga frihetsberövanden.............. Om utmätning av lön m.m.................................... 9.3 Brottsoffrens ställning har stärkts....................................... 9.4Våra överväganden och förslag angående förbudet mot utmätning av skadestånd med anledning av ett 9.4.2Vi föreslår endast ändringar för skadestånd med anledning av frihetsberövanden.................... 9.4.3Förbudet mot utmätning av skadestånd med anledning av ett frihetsberövande bör inte 9.4.4Det är vanligt att personer som får ersättning enligt frihetsberövandelagen har skulder som avser skadestånd på grund av brott ...................... 9.4.5Möjligheten till utmätning bör utökas för fordringar som avser skadestånd på grund 9.4.6Ersättning enligt 2–4 §§ frihetsberövandelagen bör kunna utmätas för fordringar som avser skadestånd på grund av brott................................ 9.4.7En underrättelseskyldighet bör införas Förslaget är förenligt med 9.5Våra överväganden och förslag angående en ändrad företrädesordning vid löneutmätning ................................. Frågan har diskuterats ................................... 9.5.3Löneutmätning och skadestånd på grund 9.5.4Det finns skäl att ge fordringar avseende skadestånd på grund av brott företräde framför andra oprioriterade fordringar................ En ny punkt i 7 kap. 14 § utsökningsbalken........ Ett fungerande ersättningssystem............................... Flera har ett ansvar för att ersättningssystemet 10.1.1 Förundersökningar som läggs ner ........................ 10.1.2 Brottsoffer måste ges stöd och tydlig 10.1.3 Utbetalningen av ersättningen.............................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Ändringarna i skadeståndslagen........................................... Ändringarna i utsökningsbalken .......................................... Ändringarna i brottsskadelagen ........................................... 12.2.2 Förslaget om höjda ersättningsnivåer .................. 12.2.3 Förslaget om en utvidgad rätt till med särskild beredskap ......................................... 12.2.4 Förslaget om särskild anhörigersättning.............. 12.2.5 Förslagen om utvidgade utmätningsmöjligheter till förmån för brottsoffer ..................................... Finansiering av förslagen....................................... 12.2.7 Många osäkra faktorer kan påverka utfallet ......... Konsekvenser för brottsligheten eller det Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken................ Förslaget till lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322) ............................................................................. Bilaga 2 Avgöranden från Kartläggning av ersättningsnivåerna för kränkning genom brott – hovrättsavgöranden ............................. Sammanställning av nivåerna för olika rent ideella Vår huvudsakliga uppgift har varit att utreda brottsoffers rätt till skadestånd och deras möjlighet att få ut sådan ersättning. Det ut- talade syftet med uppdraget har varit att stärka brottsoffers ställning och att minska skadeverkningarna av brott. Uppdraget kan samman- fattas i fyra huvudfrågor: 1.I vilken utsträckning bör nivåerna på kränkningsersättning höjas? 2.I vilken utsträckning bör polisers och vissa andra yrkesgruppers rätt till kränkningsersättning utvidgas? 3.Hur kan efterlevande anhörigas rätt till ideellt skadestånd stärkas? 4.Hur bör reglerna om förbud mot utmätning av skadestånd med anledning av ett frihetsberövande ändras för att i större utsträck- ning möjliggöra utmätning till förmån för brottsoffer? I anslutning till den fjärde frågan har vi också tagit upp frågan om en ändrad företrädesordning vid utmätning av lön m.m. Kränkningsersättning – att värdera det ovärderliga Skadestånd för kränkning med anledning av brott, s.k. kränknings- ersättning, är en form av rent ideellt skadestånd som inte förutsätter att någon fysisk skada har uppkommit. Kränkningsersättning kan komma i fråga om någon allvarligt kränker någon annan genom brott som innefattar ett angrepp mot dennes person, frihet, frid eller ära (2 kap. 3 § skadeståndslagen). Kränkningsersättningen är tänkt att kompensera den kränkte för de negativa känslor som det brottsliga angreppet har framkallat, t.ex. rädsla, förnedring, skam eller liknande. Kränkningsersättningens storlek ska bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens (dvs. det brottsliga angreppets) art och varaktighet (5 kap. 6 § första stycket skadeståndslagen). Dess- utom ska vissa omständigheter som räknas upp i bestämmelsen sär- skilt beaktas. Utgångspunkten är att man ska se till vilken kränkning som typiskt sett kan antas ha uppkommit genom angreppet. Det medför att ersättningen ska bestämmas utifrån ett objektivt synsätt. Uppgiften att bestämma kränkningsersättningens storlek går dock i grunden ut på att värdera något som inte går att värdera i pengar – den kränkning som det innebär att bli utsatt för ett brott. Kränkningsersättningen ingår i ett dynamiskt ersättningssystem. Det innebär att ersättningsnivåerna är tänkta att förändras , bland annat beroende på samhällsutvecklingen och förändringar av penning- värdet. Även utvecklingen av andra former av ideella skadestånd spelar in. En huvudfråga i vårt uppdrag har varit att ta ställning till i vilken utsträckning de belopp som döms ut i kränkningsersätt- ning till brottsoffer bör höjas. Eftersom uppdraget är att värdera något som på många sätt är ovärderligt, inser vi att det inte är möjligt att lämna förslag som kommer att uppfattas som tillfredsställande av alla. Det som i stället bör eftersträvas är att skapa ett ersättningssystem med en inre rationalitet där lika svåra angrepp behandlas lika och olika svåra angrepp olika. Vår ambition har varit att undersöka om det finns rationella skäl för ändrade ersättningsnivåer. har ersätt- ningsnivåerna utvecklats i höjande riktning endast för ett fåtal brott. De höjningar som skett har med hänsyn till förändringar i penning- värdet varit marginella. När det gäller många typer av brott har ersätt- ningsnivåerna inte förändrats alls, vilket innebär att det skett reala minskningar av ersättningen. har skyddet för den kroppsliga och sexuella integriteten stärkts och värderats upp. Det har skett straffskärpningar när det gäller t.ex. allvarliga vålds-, frihets, frids- och sexualbrott. Det stärkta skyddet för den kropps- liga integriteten och den skärpta synen på brott som riktas mot denna har inte på ett rimligt sätt kommit att återspeglas i ersättnings- nivåerna vid dessa brott. Vid en jämförelse framstår vidare ersätt- ningsnivåerna för kränkningar med anledning av brott som låga i förhållande till ersättningsnivåerna när det gäller andra rent ideella skadestånd. Vi har därför kommit fram till att det finns ett behov av höjda ersättningsnivåer för kränkningar med anledning av brott. De förslag som vi lämnar i den här delen syftar till att åstadkomma påtag- liga höjningar av ersättningsnivåerna. En generell höjning för att ge brottsoffer upprättelse Vi föreslår att kränkningsersättningen ska bestämmas på ett sätt som även innebär att den kränkte får upprättelse för angreppet. Det finns anledning att ifrågasätta om dagens ersättningsnivåer bidrar till att ge brottsoffer tillräcklig upprättelse. Den här ändringen är avsedd att leda till tydligt höjda ersättningsnivåer när det gäller samtliga typer av brott. Upprättelsemomentet bör efter ändringen beaktas som en del i den sedvanliga prövningen av nivån på kränkningen. Behovet av upprättelse kan typiskt sett antas öka i takt med att graden av kränk- ning ökar. Ju allvarligare kränkningen varit, desto större bör alltså behovet av upprättelse anses vara. I 5 kap. 6 § skadeståndslagen anges vissa omständigheter som särskilt ska beaktas vid bestämmandet av kränkningsersättningens storlek. Med hänsyn till den allvarliga kränkning som vissa typer av hand- lingar innebär anser vi att det finns ytterligare några omständigheter som bör beaktas vid denna bedömning. Det handlar om omständig- heter som typiskt sett påverkar graden av kränkning i höjande rikt- ning. Genom införandet av dessa omständigheter kommer relativa höjningar av ersättningsnivåerna att möjliggöras i fler fall än . Det handlar om situationer då den brottsliga handlingen: •riktat sig mot någon som den skadeståndsskyldige har eller tidi- gare har haft ett nära förhållande till (t.ex. våld i nära relation), •tagits upp med ett tekniskt hjälpmedel under förhållanden som inneburit risk för att upptagningen sprids (t.ex. vid filmning av vålds- eller sexualbrott), •utförts av flera personer tillsammans mot den skadelidande (t.ex. misshandel eller rån som ett gäng utför mot ett ensamt brotts- offer), eller •innefattat hot som påtagligt har förstärkts genom anspelning på ett våldskapital (t.ex. hot som relaterar till organiserad brotts- lighet). Rätten till kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap bör utökas En grundförutsättning för att en skadelidande ska ha rätt till kränk- ningsersättning enligt 2 kap. 3 § skadeståndslagen är att han eller hon har blivit utsatt för en allvarlig kränkning. Enligt gällande praxis krävs ibland mer än annars för att en polis ska anses ha blivit utsatt för en allvarlig kränkning när han eller hon utsätts för ett brottsligt angrepp i tjänsten. Samma sak gäller för personer inom vissa andra yrkesgrupper. Det beror på att man vid allvarlighetsbedömningen beaktar att den skadelidande har viss utbildning och erfarenhet samt arbetsuppgifter och befogenheter i sitt yrke som innebär att han eller hon har en särskild beredskap för att utsättas för vissa typer av angrepp. En beredskap som andra brottsoffer normalt inte har. Det är främst poliser, ordningsvakter och vissa anställda inom Kriminal- vården, och den psykiatriska vården som kan anses ha den här typen av särskild beredskap. Det är yrkesgrupper som med hän- syn till sina arbetsuppgifter, befogenheter, utbildning och utrustning har anledning till sådan beredskap. Till exempel lärare och socialsekre- terare bör däremot inte anses ha någon beredskap i det här avseendet. Om en person i en yrkesgrupp med särskild beredskap har utsatts för ett brott i tjänsten och angreppet inneburit en allvarlig kränk- ning, ska han eller hon dock ha lika hög kränkningsersättning som andra brottsoffer. Det ska även fortsättningsvis krävas en allvarlig kränkning för att personer inom yrkesgrupper med särskild beredskap ska få kränk- ningsersättning. Vi anser dock att fler angrepp mot personer inom dessa yrkesgrupper bör ge rätt till kränkningsersättning. Vår uppfatt- ning är att det finns utrymme för en sådan utveckling utan att kravet på allvarlig kränkning frångås. Vi bedömer att rätten till kränkningsersättning för den som ut- sätts för brott i tjänsten bör tydliggöras och stärkas jämfört med . Vi föreslår att det i lag införs riktlinjer för hur det ska bedömas om en kränkning varit allvarlig och att det särskilt ska beaktas om •angreppet riktat sig mot den privata sfären, eller •om det varit fråga om ett fysiskt angrepp. Medvetet riktade och uppsåtliga fysiska angrepp bör t.ex. i fler fall än tidigare ge rätt till kränkningsersättning. Genom dessa förslag vill visäkerställa att det utgår kränkningsersättning i de fall då den skadelidande har blivit allvarligt kränkt. Det bör införas en rätt till särskild anhörigersättning Nära anhöriga till den som dödats genom en skadeståndsgrundande handling har en lagreglerad rätt till skadestånd för personskada, främst psykiska besvär, som åsamkats dem till följd av dödsfallet, s.k. anhörigersättning (5 kap. 2 § första stycket 3 skade- ståndslagen). Bestämmelsen har sin grund i praxis som utvecklades av . Den del av personskadeersättningen som avser fysiskt och psykiskt lidande av övergående natur (s.k. sveda och värk) bestäms normalt med ledning av tabeller som upprättats av . För anhörigersättningen har det utifrån dessa tabeller i praxis antagits vissa schablonersättningar. Vid uppsåtligt dödande eller då döds- fallet orsakats av grov vårdslöshet som ligger mycket nära ett uppsåt- ligt dödande bestäms ersättningen till . Anhörigersättningen har med tiden fått kritik för att ersättnings- nivån framstår som låg. Ett av skälen till detta är att den är konstru- erad som en ersättning för personskada. Vi anser inte att det finns skäl att ändra den nu befintliga anhörigersättningen. Däremot före- slår vi att det vid sidan av personskadeersättningen införs en rätt till rent ideell ersättning för efterlevande anhöriga, s.k. särskild anhö- rigersättning. Denna är inte avsedd att kompensera för ”vanlig” sorg och saknad, utan att bekräfta och ge upprättelse för de chockartade känslor som typiskt sett uppstår när någon plötsligt förlorar en nära anhörig genom en brottslig och kanske mycket våldsam händelse. Vi föreslår därför att en rätt till särskild anhörigersättning ska föreligga i fall då någon uppsåtligen eller av grov oaktsamhet genom brott orsakat en annan persons död. Undantag bör dock göras för fall då det skulle framstå som direkt stötande (uppenbart oskäligt) att utge sådan ersättning. Det kan t.ex. handla om fall då en anhörig i något straffrättsligt relevant avseende medverkat till dödsfallet. Ersättningsberättigade bör vara samma krets anhöriga som har rätt till den redan nu lagreglerade anhörigersättningen avseende personskada, dvs. de som stod den avlidne särskilt nära. Vi föreslår att den särskilda anhörigersättningen ska bestämmas på ett helt schablonmässigt sätt oberoende av omständigheterna i det enskilda fallet och till ett lika stort belopp för varje ersättnings- berättigad anhörig. I likhet med vad som gäller för många andra for- mer av rent ideella skadestånd bör dock utgångspunkten vara att ersättningen ska bestämmas till ett skäligt belopp. Det möjliggör att ersättningens storlek kan utvecklas . Vi anser att för närvar- ande är ett belopp om rimligt. Tillsammans med per- sonskadeersättningen bör en anhörig till den som avlidit till följd av ett uppsåtligt eller grovt oaktsamt brott få i skadestånd. Om gärningspersonen inte kan betala ett skadestånd och det inte heller finns någon försäkring som täcker hela skadan, kan den skade- lidande ha rätt till brottsskadeersättning från staten. Det ska gå att få brottsskadeersättning för den skada som ersätts enligt den före- slagna bestämmelsen om särskild anhörigersättning. Bättre utmätningsmöjligheter till förmån för brottsoffer Ersättningar för ett frihetsberövande bör i fler fall kunna utmätas om det finns skulder till brottsoffer Skadestånd på grund av kränkning av den personliga integriteten är med hänsyn till sin personliga karaktär i stor utsträckning skyddade mot utmätning (5 kap. 7 § utsökningsbalken). Utmätningsförbudet gäller bland annat skadestånd med anledning av ett frihetsberövande. Den vanligaste formen av sådana skadestånd är ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder (frihetsberövandelagen). Skadestånd med anledning av ett frihetsberövande kan dock i vissa fall också utgå med stöd av reglerna i skadeståndslagen. Sedan utmätningsförbudet fick sin nuvarande utformning har det genomförts en lång rad reformer för att stärka brottsoffers rättig- heter. Ett sätt att ytterligare stärka brottsoffers rättigheter kan vara att underlätta för brottsoffer att få utdömda skadestånd betalda. En undersökning som vi har genomfört visar att en betydande andel av de personer som får ersättning enligt frihetsberövandelagen också har obetalda skulder som avser skadestånd på grund av brott. Ersätt- ning enligt frihetsberövandelagen kräver i princip inte någon form av vårdslöshet, fel eller försummelse vid myndighetsutövning eller en överträdelse av . Vi har mot denna bakgrund funnit att ett brottsoffers intresse av att få betalt bör väga tyngre än den tidigare frihetsberövades intresse av att få tillgodogöra sig sådan ersättning. Vi föreslår därför att denna typ av ersättning ska kunna utmätas för betalning av skulder som avser skadestånd på grund av brott. Vi föreslår att den ändrade ordningen ska gälla för alla fordringar som avser skadestånd på grund av brott. Det innebär att även bland annat krav på betalning av skadestånds- fordringar som myndigheten tagit över från brottsoffer omfattas. Brottsskadestånd bör prioriteras högre vid löneutmätning Löneutmätning är den mest förekommande verkställighetsformen hos gäldenärer som är fysiska personer. Den står för ungefär en tredje- del av det belopp som driver in. Om löneutmätning sker i flera mål ska de pengar som kommer in fördelas enligt en särskild företrädesordning. Fordringar avseende skadestånd på grund av brott har inte något företräde vid löneutmätning.