sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — Priset för en utbildning var enligt utredningen skattat mycket högt, per person, och det finns risk att det är överskat- tat av olika anledningar. Därför väljer utredningen att ta bort utbild- ningar ur beräkningen och fördela besökarna på resterande upp- levelser. Detta i enlighet med den tidigare nämnda utgångspunkten för konsekvensanalysen om att inom rimliga gränser underskatta de positiva effekterna och överskatta folkhälsoeffekterna. Priserna för de olika tjänsterna varierar och utredningen antar att dessa har ett proportionerligt negativt förhållande till hur många som köper tjänsten, dvs. att färre personer köper de dyrare tjäns- terna, enligt tabell 12.7 nedan. Tabell 12.7 Skatteintäkter från besökarnas köp av upplevelsetjänst 2025 Källa: och . De totala skatteintäkterna från upplevelsetjänsterna uppgår till enligt dessa beräkningar. Utredningen bedömer även att det finns vissa spridningseffekter av ett ökat antal besökare på kringliggande verksamheter. skattas senare under konsekvenser för näringslivet och innebär ytterligare skatteintäkter om . Sammantaget beräknas därmed de totala skatteintäkterna från gårdsförsäljning, upplevelsetjänster och spridningseffekter uppgå till 132–. Tillverkarna uppskattar i LRF:s dryckesundersökning att antalet hel- tidstjänster skulle öka med i genomsnitt 2,17 per företag till följd av att gårdsförsäljning tillåts. Fler arbetstillfällen innebär bland annat ökade skatteintäkter och andra positiva effekter till följd av att sysselsättningen ökar. Den ökning av arbetstillfällen som dryckes- företagen skattar är den direkta effekten av gårdsförsäljning, medan det även kan tillkomma ytterligare arbetstillfällen från kringliggande verksamheter som upplever ett ökat besökstryck och ökad för- säljning, exempelvis hotell, livsmedelsproducenter på landsbygden i närheten av dryckestillverkarna eller andra besöksmål. Att skatta antalet ytterligare arbetstillfällen till följd av detta är dock svårt och innebär troligen relativt få i sammanhanget, varför utredningen väl- jer att inte ta med dessa i beräkningarna. I LRF:s dryckesundersökning uppskattar av tillverkarna att gårdsförsäljning skulle innebära nya arbetstillfällen, i genomsnitt 2,17 nya heltidstjänster per producent. Detta skulle innebära att 620 tillverkare har anställt ytterligare 2,17 personer, och totalt har det då skapats 1 346 nya arbeten till följd av gårdsförsäljning. Detta är helt nya arbeten som skapas eftersom det inte sker på bekost- nad av någon annan verksamhet.31 Enligt Dryckesbranschrapporten saknas det statistik över antalet anställda i den svenska dryckes- branschen, men LRF uppskattar att dryckestillverkare syssel- sätter 7 000–8 000 personer. Gårdsförsäljning enligt utredningens förslag skulle därför medföra en ökning av antal arbetstillfällen i dryckesbranschen med 17–. Det totala samhällsekonomiska värdet av dessa ytterligare arbets- tillfällen är svårt att kvantifiera och utredningen väljer därför att inte 31Med detta menar utredningen att gårdsförsäljning inte medför någon direkt förlust för någon annan verksamhet som förlorar intäkter till den grad att de måste avskeda individer. vidare beräkna vad detta innebär i ekonomiska termer, utan konsta- terar att det är en ökning av antalet arbetstillfällen. Konsekvenser för kommunernas intäkter och kostnader Gårdsförsäljning av alkohol kommer för kommunerna innebära ett ökat besökstryck enligt Swecos skattningar, vilket medför att antalet arbetstillfällen och intäkter i form av bland annat kommunalskatt ökar. Baserat på 1 346 nya arbeten samt en genomsnittlig lön för de anställda om ,32 och en genomsnittlig kom- munal skattesats om , innebär det ökade kommunala intäkter om totalt . Kommunerna kommer att ha kostnader för att utfärda tillstånd och utöva tillsyn. Utredningen föreslår att kommunen ska kunna ta ut avgifter för detta för att få full kostnadstäckning. Nettoeffekten av kommunernas kostnader för tillståndsgivning och tillsyn och avgifterna som tas ut för detta bör därmed vara noll. Därmed skulle denna statliga reglering som berör kommunerna dessutom vara kostnadsneutral för kommunerna. Arbetet med tillstånd och tillsyn innebär dock utökade finansierade uppgifter för kommunerna som eventuellt kan behöva anställa ytterligare personer för dessa upp- gifter, vilket även det skulle innebära nya arbetstillfällen. vidock inte med i beräkningarna eftersom det troligtvis är en relativt liten effekt. Även om förslaget är finansierat med fullkostnadstäckning för kommunerna, är det rimligt att undersöka vad kostnaden skulle vara för kommunerna för att kvantifiera förslaget. Detta görs i avsnittet om konsekvenserna för dryckestillverkarna och skattas till 3 000 kro- nor per tillstånd och för tillsyn, och förutsätter att de flesta dryckestillverkarna redan har någon form av tillståndsbelagd verksamhet vilket bör underlätta tillståndsprövningen avseende gårds- försäljning. De totala avgifterna för tillstånd skulle därmed vara cirka 2,5 mil- joner kronor och för tillsynen , vilket alltså mot- svarar kommunernas kostnader. 32Enligt Visita och var ingångslönen för hotell- och restaurangbranschen . Kostnader för för föreskrifter, tillsyn och statistikinsamling och bearbetning kostnader för att ta fram föreskrifter i enlig- het med utredningens förslag, utgör en engångskostnad som sker inför att regleringen träder i kraft. Detta uppskattas av Folkhälso- myndigheten till och inkluderar då även fram- tagande av tillsynsvägledning (), ett nytt kunskaps- prov (), blanketter för försäljningsrapportering (), systemutveckling () samt informa- tionsinsatser (1,). arbetar redan med tillsyn, statistikinsam- ling och bearbetning inom relaterade områden, exempelvis rappor- tering av tillverkade mängder alkoholdrycker, men dessa uppgifter kommer i och med gårdsförsäljning att behöva utökas. Folkhälso- myndigheten uppskattar att de tillkommande uppgifter inom dessa områden som införandet av gårdsförsäljning innebär, uppgår till . Föregående utredning om gårdsförsäljning (SOU 2010:98) före- slog att de ökade kostnaderna för kunde hanteras inom befintligt anslag, vilket då inte hade några invändningar emot. Myndigheten anser nu att den bedömningen var felaktig. Utredningen ifrågasätter dock några av uppskattade kostnader. För framtagande av föreskrifter (hantverksmässig tillverkning och upplevelsetjänst och revidering av befintliga föreskrifter om statistikrapportering och tillståndsbevis), skattar kostnaden vara , motsvarande 3,5 årsarbetskrafter. Utredningen anser att det är en hög skattning, och bedömer att kostnaderna snarare bör uppgå till för det tillkommande före- skriftsarbetet. skattar även att det behövs informationsinsatser i anslutning till den nya lagstiftningen, till en kostnad på . Utredningen bedömer att informa- tionsinsatserna som förslaget föranleder, med kommuner och näringsidkarna som primära målgrupper, snarare bör kunna hanteras inom ramen för befintligt ramanslag. Utredningen ser inte anledning att ifrågasätta Folkhälsomyndig- hetens antaganden i fråga om övriga tillkommande engångskostnader, som alltså innefattar systemutveckling för tillståndsregistrering samt rapportering av statistik, att ta fram ny tillsynsvägledning och kun- skapsprov samt att ta fram nya blanketter för rapportering försäljning. Utredningen bedömer därmed att gårdsförsäljning innebär en engångs- kostnad för som uppgår till , samt löpande kostnader om . Kostnader för för tillsyn Utredningens förslag innebär att ska yttra sig över ansökan om gårdsförsäljning, i likhet med rutinen för serverings- tillstånd och provsmakningstillstånd. Som utredningen konstaterar i avsnitt 10.7.2, torde den som ansöker om gårdsförsäljningstillstånd i många fall redan ha beviljats serverings- eller provsmakningstillstånd, och den aktuella tillverkaren och tillverkningsstället har då varit fö- remål för ett motsvarande remissförfarande. Därmed bedöms den tillkommande administrationen för vara begrän- sad och hanterbar inom befintliga medel. Eftersom förslaget handlar om alkoholförsäljning, skulle det po- tentiellt kunna innebära en ökning av ordningsstörningar som polisen måste hantera. Utredningen bedömer dock att den marginella ök- ningen av alkohol i samhället till följd av gårdsförsäljning som skattas till 0,24–0,beroende på substitutionseffekt, skulle inne- bära marginella förändringar även i antalet ordningsstörningar. De begränsningar som utredningen föreslår samt den generellt sett höga prisnivån på produkterna bedömer utredningen ytterligare minskar risken för ordningsstörningar till följd av gårdsförsäljningen. Kostnader för domstolarna för eventuella domstolsärenden Enligt 10 kap. 1 § alkohollagen får eller en kommuns beslut överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Gårdsförsäljning kommer att innebära att tillverkare kommer kunna sälja begränsade mängder alkoholdrycker direkt till konsu- ment, och det går inte att utesluta att det kan skapas incitament för nya aktörer att försöka utmana, tänja på reglerna och hitta innovativa lösningar för att komma runt de bestämmelser som utredningen föreslår. Detta kan ge upphov till domstolsprövningar. I syfte att minska rättsosäkerhet och förhindra kringgåenden av syftena bakom regleringen, har utredningen föreslagit att ska få ta fram föreskrifter för att tydliggöra exempelvis kraven på upplevelsetjänsten. De inträdeskostnader som finns för att starta hantverksmässig dryckestillverkning, samt de krav på exempelvis upplevelsearrangemang och mängdbegränsning som utredningen föreslår, bedöms också minska incitamenten för oseriösa aktörer att ansöka om gårdsförsäljningstillstånd. Sammantaget bedömer utredningen att antalet mål till följd av gårdsförsäljning bör kunna hanteras inom ram för domstolarna. Kostnader för länsstyrelser att hantera kommunernas inlämnade tillsynsplaner Länsstyrelserna har tillsyn inom länet enligt 9 kap. 1 § alkohollagen, och ska biträda kommunerna med råd i deras verksam- het. Länsstyrelserna ska även ta emot tillsynsplaner från kommuner- na. Precis som i föregående diskussioner sker detta i fråga om serveringstillstånd samt provsmakningstillstånd, och gårdsförsälj- ning torde därför inte medföra betydande merarbete för länsstyrel- serna. Utredningens förslag bedöms därför kunna hanteras inom ram för länsstyrelserna. Konsekvenser för Systembolagets sortiment och utdelning I beräkningarna av effekterna av gårdsförsäljning har och utredningen bedömt att det finns en viss substitutionseffekt, dvs. att det som köps inom ramen för gårdsförsäljning till viss del ersätter andra köp av alkohol, exempelvis Systembolagets försäljning och privatinförsel. Systembolaget har påtalat att de ser att gårdsför- säljning kommer medföra en minskad efterfrågan och köp från deras TSLS-sortiment och att de därmed kan behöva se över hur sorti- mentet ska hanteras och om det finns en tillräcklig kundefterfrågan för att det ska finnas kvar framöver. Majoriteten av dryckespro- ducenterna har påtalat att de ser TSLS-sortimentet som en viktig säljkanal och att gårdsförsäljning inte bör genomföras på bekostnad av TSLS-sortimentet. För den fortsatta analysen förutsätter utredningen att de inköp som gårdsförsäljningen ersätter är sådana inköp som annars skulle göras hos Systembolaget. Utredningen förutsätter också att substi- tutionen till största delen ersätter försäljning från TSLS-sortimentet. Som utredningen har konstaterat konsumerar svenskarna mindre alkohol än tidigare, det har varit en stadigt nedåtgående trend . Intresset för lokala och småskaligt tillver- kade produkter har ökat markant sedan införandet av TSLS-sortimentet på Systembolaget. Intresset syns också i ut- vecklingen av antalet småskaliga dryckestillverkare i som har ökat . Därför kan man konstatera att svenskarna till viss del har skiftat sin alkoholkonsumtion till att dricka mindre men dyrare produkter. Det finns heller ingenting som talar för att intres- set för småskaliga verksamheter och lokala produkter är avtagande,33 så det är inte osannolikt att efterfrågan på produkter från System- bolagets TSLS-sortiment kommer fortsätta vara hög. Mot den bakgrunden bedöms det inte självklart att gårdsför- säljning skulle inverka negativt på Systembolagets försäljning av produkter ur TSLS-sortimentet i förhållande till , även om viss substitution från detta sortiment skulle ske. Ett minst lika troligt scenario är att gårdsförsäljning möter det ökade intresset för lokala produkter och bidrar till att öka det. Besökare som efter ett besök hos en dryckestillverkare köper med sig några drycker, torde välja att i fortsättningen köpa dessa via Systembolaget i stället för att vid varje inköp behöva genomgå en besöksupplevelse som både tar tid och kostar pengar. Det är inte heller osannolikt att åtminstone en viss del av substitutionen snarare skulle ske från det fasta sortimen- tet. Därför bedöms det inte vara självklart att efterfrågan på System- bolagets TSLS sortiment skulle minska till följd av gårdsförsäljning. Även branschrepresentanter har framfört att gårdsförsäljning snarare kan leda till en ökad efterfrågan på Systembolaget till följd av den ökade uppmärksamheten för småskaliga hantverksprodukter som gårdsförsäljning kan bidra till. Oavsett hur substitutionen skulle se ut utgör den totala mängden ren alkohol som beräknas säljas genom gårdsförsäljning av Systembolagets totala försäljning . När det gäller TSLS-sortimentets andel av Systembolagets omsättning, har 33Denna konsumtionstrend, dvs. från globalt till lokalt, lyfts bl.a. fram i Visit trend- rapport om måltidstrender (Visit – Trendrapport , Måltidstrender, s. 9). Även LRF påtalar att man inte ser någon avmattning i intresset för lokala och småskaliga produkter. den ökat från 2020, enligt tabell 12.8 nedan. Tabell 12.8 Systembolagets och TSLS-sortimentets omsättning 2014–2020 Om Systembolagets totala omsättning och även TSLS-sortimentet fortsätter att utvecklas enligt de relativt linjära trender som de upp- visat 2014–202034, skulle detta innebära att TSLS-sortimentets om- sättning skulle uppgå till och System- bolagets totala omsättning till , vilket betyder att TSLS-sortimentets andel skulle uppgå till av den totala försäljningen. Utifrån antagandet att all substitution skulle ske från Systembolagets TSLS-sortiment skulle detta medföra att TSLS-sorti- mentets omsättning inte ökade i samma utsträckning som projicerat, utan var . Det innebär att TSLS-för- säljning skulle motsvara 1–1,av Systembolagets totala för- säljning , dvs. lite högre än vad den var . TSLS-sortimentet står för en liten del av Systembolagets försäljning, som hanteringen av den är mer kostsam än det fasta sortimentet som säljs i större volymer. Systembolaget har ett fast påslag för samtliga drycker inom samma kategori, och därför samma påslag för en öl i det fasta sortimentet som en i TSLS- sortimentet.35 På grund av den mer kostsamma hanteringen av TSLS- sortimentet, kommer därför Systembolagets vinst till stor del från försäljning av stora volymer i det fasta sortimentet. 34”Övervakning av det svenska detaljhandelsmonopolet för alkoholdrycker”, rapporter till 35”Är gårdsförsäljning landsbygdens räddning?” Digitala 2021, in i semi- nariet. [besökt ]. tets begränsade försäljning och låga marginaler har därför en näst- intill obefintlig effekt på Systembolagets vinst och därmed utdel- ningen till statskassan. Skulle substitutionen i stället ske från det fasta sortimentet där man har en högre vinstmarginal, skulle even- tuellt vinsten och utdelningen kunna påverkas. Men, som utred- ningen tidigare konstaterat, handlar gårdsförsäljning enligt utred- ningens förslag om mycket små mängder alkohol i förhållande till Systembolagets totala försäljning. Utredningen gör mot den bakgrunden bedömningen att System- bolagets utdelning till staten inte kommer påverkas nämnvärt till följd av att tillåta gårdsförsäljning. Utredningen ser inte heller ut- ifrån beräkningar av framtida omsättning, att efterfrågan på System- bolagets TSLS-sortiment skulle minska till nivåer under nuvarande. Det bedöms inte heller osannolikt att efterfrågan på TSLS-sortimen- tet snarare ökar till följd av gårdsförsäljning och ett ökat intresse för lokala och småskaliga drycker. Dryckestillverkarna bedömer att besöken per försäljningsställe i genomsnitt kommer att öka med cirka 1 073 personer till följd av att tillåta gårdsförsäljning, och totalt uppgå till 3 220. Besökarna beräknas i genomsnitt köpa tre fjärdedelar av den tillåtna mängden drycker. Dryckestillverkarna kommer enligt utredningens förslag därför erhålla intäkter för både upplevelsetjänsten och försäljningen av drycker. Flera av gårdarna som utredningen har besökt erbjuder även andra tjänster i samband med ett besök, såsom övernattning och matservering. Hur stor andel av tillverkarna som erbjuder kring- tjänster av detta slag är oklart, och därför väljer utredningen att bortse från dessa tillkommande intäktskällor som säkerligen flertalet tillverkare erbjuder. Delvis på grund av osäkerheten men även för att inte riskera att överskatta de positiva effekterna av gårdsförsäljning. I utredningens beräkningar av skatteintäkter skattas den ökade omsättning i försäljning som gårdsförsäljning skulle medföra, totalt till (efter skatt). Ök- ningen av upplevelsetjänster motsvarar på samma sätt totalt en ökad omsättning om (177,efter skatt) för dryckestillverkarna med utredningens justerade siffror för hur besökarna fördelar sig mellan de olika besökstyperna. I genom- snitt betyder det att dryckestillverkarna ökar sin omsättning med . För dryckestillverkarna skulle detta tillskott poten- tiellt innebära betydande skillnader, i en bransch där av till- verkarna bedömer lönsamheten som ganska dålig och som mycket dålig enligt LRF:s dryckesbranschrapport . I samma undersökning svarar dessutom av tillverkarna att de defi- nitivt eller troligen kommer att göra större investeringar de komman- de åren, vilket indikerar att det är en bransch där framtidstron är hög. Att erbjuda upplevelsetjänster och gårdsförsäljning utöver för- säljning till Systembolag och restauranger, också för en stabi- lare ekonomi och en bättre planeringshorisont för investeringar och utveckling av verksamheten. Gårdsförsäljning medför även kostnader för dryckestillverkarna, bland annat för tillstånd och tillsyn. Avgifterna för detta varierar mellan kommuner och kan bero på öppettider, omsättning m.m., men enligt () var den genomsnittliga avgiften för ett nytt serveringstillstånd 9 513 kronor.36 Före- gående utredning om gårdsförsäljning (SOU 2010:98) bedömde att det för majoriteten av tillverkarna vid gårdsförsäljning i praktiken skulle bli fråga om ett ändrat tillstånd, som därmed skulle medföra en kostnad om per tillstånd. Kostnaden bedöms ha ökat, och därför räknar denna utredning med en kostnad om för tillverkarna för att ansöka om gårdsförsäljnings- tillstånd, givet att dessa i många fall redan har ett serverings- eller provsmakningstillstånd. Även tillsynsavgifterna skiljer sig kraftigt mellan kommunerna, men i genomsnitt är avgiften enligt NNR:s rapport. Tillsynsavgifterna består ofta av en fast avgift och en rörlig avgift. Föregående utredning om gårdsförsäljning bedömde att tillsynsavgifterna inte skulle öka till följd av den ytter- ligare tillsyn som gårdsförsäljning medför. Den här utredningen gör en annan bedömning mot bakgrund av att tillsynen ska inkludera både kraven kring försäljningen och upplevelsearrangemangen. Kostna- derna bedöms dock, i enlighet med vad föregående utredning anförde, vara lägre än kostnaden för det utökade tillståndet, och beräknas till per tillverkare. Tillsammans bedöms avgifterna för 36”Serveringstillstånd – Tillämpning, avgifter, tillsyn och god myndighetsutövning” Närings- livets regelnämnd, . dryckestillverkarna därmed uppgå till ytterligare för till- stånd och för tillsyn. Gårdsförsäljning kommer utöver avgifterna att innebära ytter- ligare kostnader för tillverkarna i form av administration av försälj- ningen och upplevelsetjänsterna, samt kostnader för ytterligare per- sonal. Det eventuella överskott som tillverkarna får av upplevelse- tjänsterna och gårdsförsäljningen kommer troligtvis till största delen återgå till verksamheten i form av investeringar eller buffert för att få en stabilare ekonomi. En ytterligare möjlig effekt till följd av att besökare får köpa med sig dryck, är att tillverkarna får reklam för sina produkter via besö- kare som uppmärksammar vänner och bekanta på drycken som köpts genom gårdsförsäljning. Därmed får produkterna spridning till konsumenter som annars kanske inte skulle ha besökt tillver- karen eller köpt den specifika drycken på Systembolaget. Samma sak gäller utländska besökare som till stor del har svårt att förstå varför de inte kan få köpa med sig dryck hem. Svenska drycker skulle därmed få en högre spridning även internationellt, vilket kan inverka positivt på efterfrågan på svenska drycker i stort och därmed en möjlig exportökning. Gårdsförsäljning bedöms därför medföra att exponeringen av de lokalt producerade dryckerna ökar i någon mån både nationellt och internationellt, vilket kan medföra positiva effekter på efterfrågan och på svensk dryckesbransch i stort. För svenska dryckestillverkare, särskilt det flertal som bedriver småskalig verksamhet, är Systembolaget och i synnerhet TSLS-sorti- mentet en mycket viktig försäljningskanal. Om Systembolaget, trots utredningens resonemang och skattningar ovan, skulle anse sig nöd- gat att slopa TSLS-sortimentet till följd av minskad försäljning, skulle det innebära betydande negativa effekter för dryckestillver- karna. De flesta tillverkarna har uttryckt att de inte är intresserade av att bedriva gårdsförsäljning om det medför nedläggning eller betydande begränsningar för TSLS-sortimentet. Konsekvenser för övriga näringslivet till följd av ökade besökssiffror Totalt skattas antal tillkommande besökare till följd av gårdsför- säljning uppgå till 615 635 personer. De tillkommande besökarna på tillverkningsställen som har skattat till följd av gårdsförsälj- ning, antas förutom själva besöket på tillverkningsstället även kon- sumera hos andra närliggande företag eller sådana som ligger på vägen till tillverkaren. Exempelvis bedöms det vara rimligt att anta att besökarna även besöker någon restaurang i närheten eller köper andra lokalt producerade varor som antingen säljs på intilliggande gårdar eller på samma plats där gårdsförsäljningen sker. Tillverkare som utredningen har besökt har påtalat att deras verksamhet har spridningseffekter och att kombinationen av lokalt producerad mat och dryck ger besökarna en komplett upplevelse. I stadsmiljö kan det handla om att besökarna äter på en restaurang i närheten eller på själva tillverkningsstället i samband med en upplevelsetjänst, eller att stadsborna besöker en annan stadsdel än de normalt rör sig i för att besöka en tillverkare, och bidrar till näringen på en annan plats än vanligt. Att skatta omfattningen av samtliga spridningseffekter är inte görligt inom denna utredning, men genom att anta ett modest schablonbelopp som besökarna gör av med på kringliggande verk- samheter, kan vi skatta en trolig minsta spridningseffekt. Hur mycket olika besökare gör av med varierar säkerligen mycket, från någon hundralapp till beroende på olika faktorer såsom avståndet besökarna måste ta sig, hur ofta man kan tänkas komma tillbaka och vilket utbud som finns. Utredningen bedömer att ett schablonbelopp om per besökare borde vara ett rimligt men ändå lågt antagande om hur mycket pengar besökarna konsumerar på kringliggande verksamheter. Med 615 635 tillkom- mande besökare till följd av gårdsförsäljning innebär det en ökad omsättning för kringliggande verksamheter om , vilket medför ökade skatteintäkter om 23 miljoner kronor.37 Utredningen har ovan redovisat effekterna för dryckestillverkarna, vilket till stor del sammanfaller med effekter för småföretagare, efter- som de allra flesta dryckestillverkarna är småföretag.