sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Ett beslut om anpassad timplan kräver att såväl eleven som elevens vårdnadshavare sam- tycker till åtgärden. Det är oklart i vilken utsträckning elever eller vårdnadshavare motsätter sig ett beslut om anpassad timplan. I propositionen Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gym- nasieskolan och kvalitet i förskola och fritidshem ska stärkas (prop. 2017/18:194 s. 27) görs bedömningen att det kan finnas elever som skulle vara behjälpta av en anpassad timplan men som inte om- fattas av gällande bestämmelser. Det kan t.ex. handla om elever i lägre årskurser eller elever som inte är nyanlända enligt definitionen i skol- lagen. Då anpassad timplan är en ny insats som inte har prövats konstaterades det dock i propositionen att det finns skäl att utvärdera stödinsatsen innan det tas ställning till om och i så fall hur bestämmelsen ska utökas till att gälla en bredare målgrupp. En sådan utvärdering bör även innehålla en analys av vilken betydelse villkoret om elevens och vårdnadshavarnas samtycke har för stödinsatsens effekter. Det kan även vara relevant att analysera elevers och vård- nadshavares tillgång till information om vilka effekter ett samtycke till t.ex. anpassad timplan har för framtida utbildnings- och yrkesval. •utvärdera effekterna av stödinsatserna prioriterad timplan och an- passad timplan, •utifrån utvärderingen ta ställning till om målgruppen för stödinsat- serna bör utvidgas och om villkoren för stödinsatserna bör ändras, •vid behov göra följdändringar av stödinsatsen anpassad studiegång, och •vid behov lämna författningsförslag. Fler elever bör ges erbjudande om lovskola och under vissa förutsättningar vara skyldiga att delta I syfte att förbättra kunskapsresultaten och skapa en mer likvärdig skola är huvudmän skyldiga att i vissa situationer erbjuda lovskola för elever i . En huvudman ska erbjuda lovskola till ele- ver som har avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 och uppgå till sammanlagt minst . Den tid som en elev har deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt an- ordnat det år eleven påbörjar årskurs 8 till och med vårterminen påföljande år får räknas av från ett erbjudande om lovskola. En huvudman är även skyldig att erbjuda lovskola till en elev som avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått behörighet till något av gymnasieskolans nationella program. I likhet med vad som gäller för elever som avslutat årskurs 8 ska erbjudandet uppgå till minst 50 tim- mars lovskola det år eleven avslutat årskurs 9. Det är möjligt att från erbjudandet avräkna tid för sådan lovskola som huvudman- nen frivilligt anordnat och som eleven har deltagit i från och med augusti det år eleven påbörjar årskurs 9 till och med vårterminen på- följande år. En elev kan tacka nej till lovskola, men om ett erbju- dande accepteras ska eleven delta i verksamheten. (10 kap. 23 a, 23 b och 23 d §§ skollagen.) lämnas även, enligt förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov, statsbidrag till huvudmän som frivilligt erbjuder lovskola för elever som riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som går i årskurs 6 och 7 eller i gymnasieskolan. Statsbidrag kan även ges till huvudmän som frivilligt erbjuder mer än den lagstadgade lov- skolan till elever i årskurs 8 och 9. uppföljning av stats- bidraget visar att lovskola kan vara ett framgångsrikt sätt för elever att nå goda resultat och därmed uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program (U2014/06431/S). Många elever väljer dock att tacka nej till ett erbjudande om lovskola trots att de har behov av mer undervisning för att bli behöriga till gymnasieskolan. Regeringen anser därför att elever som riskerar att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program bör vara skyldiga att delta i lovskola. Det skulle dels understryka vikten av att alla elever når behörighet till gymnasieskolans nationella program dels medföra att lovskolan integreras ytterligare i . För att lovskola ska vara effektivt är elevernas motivation av stor bety- delse. Även elever i andra årskurser i kan vara behjälpta av lovskola. Det finns därför anledning att överväga om huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskolan även ska gälla elever i andra årskurser och om även dessa elever ska vara skyldiga att delta i sådan lovskola. Lovskola ska kunna ges under alla lov under läsåret och även under uppehållet mellan läsår. De elever som går på gymnasieskolans introduktionsprogram sak- nar behörighet till gymnasieskolans nationella program. De befinner sig således i en liknande situation som de elever som avslutat årskurs 9 utan att ha nått sådan behörighet. I likhet med vad som gäller för elever som precis avslutat årskurs 9, kan lovskolan utgöra ett viktigt komplement till den ordinarie utbildningen för elever på gymnasie- skolans introduktionsprogram. Av den anledningen kan det finnas skäl att införa en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till elever även på gymnasieskolans introduktionsprogram. •ta ställning till om huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola även ska gälla elever i årskurs 6 och 7 och på gymnasieskolans in- troduktionsprogram, •bedöma i vilka skolformer och årskurser som behovet av lovskola är störst och lämna skalbara alternativa förslag, •föreslå hur en skyldighet att delta i lovskola ska utformas och ta ställning till vilka elever den ska gälla, •lämna förslag som kan leda till att fler elever känner motivation att delta i lovskola, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget om kortare sommarlov och förlängd skolplikt för nyanlända elever Elever som kommer sent till behöver mer tid för att bli be- höriga till gymnasieskolan Med nyanländ avses i skollagen en person som har varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet och har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalen- derår då personen fyller . En person ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet (3 kap. 12 a § första och andra stycket skollagen). Nyanlända elever som kommer till i högstadiet eller i gymnasieskolan är en heterogen grupp elever, men för många kan det innebära stora utmaningar att uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. ska nyanlända elever uppnå kunskapskrav i flera ämnen på ett språk som de i många fall inte behärskar och i vissa fall i en ny kultur. Hur gammal en elev är när den kommer till har stor betydelse för förutsättning- arna och skolresultaten, men även tidigare skolbakgrund och moders- mål har betydelse. statistik visar att elever som invandrar efter uppnår gymnasiebehörighet i betydligt lägre utsträck- ning än de som kommer . Nyanlända elever har mycket varierande ämneskunskaper och skolbakgrund. Det som dock är gemensamt för nyanlända elever är den korta tiden i svensk skola och det faktum att flertalet av dem inte kan svenska. I den meningen är dessa elever att betrakta som elever i behov av extra stödinsatser. Stödet kan t.ex. bestå av studiehand- ledning på modersmålet eller anpassning av undervisningen. Dess- utom behöver nyanlända elever som kommer till i högstadiet i regel mer undervisningstid för att nå behörighet till gymnasie- skolan. Nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i i någon av gymnasieskolans introduktionsprogram påverkas också av att de måste påbörja utbildningen på ett nationellt program innan de fyller . Statens skolinspektions granskning visar att det finns en ut- bredd stress bland nyanlända elever i gymnasieskolan att bli för gamla för att hinna påbörja ett nationellt gymnasieprogram. Förutsättningarna att anpassa nyanlända elevers utbildning eller ge dem mer tid för undervisning skiljer sig mellan grundskola och gymnasieskola. I ska undervisning som huvudregel ges enligt den timplan som gäller för elever i årskursen. Det är dock möj- ligt att under vissa förutsättningar anpassa nyanlända elevers under- visning med t.ex. prioriterad timplan eller anpassad timplan. I gym- nasieskolans introduktionsprogram är i stället utgångspunkten att utbildningen alltid ska anpassas utifrån elevens behov och utbildnings- mål. Det är vidare möjligt att ge elever extra tid i genom att placera dem i en något lägre årskurs än vad som är brukligt för elever i den aktuella åldern eller låta dem gå . Huvudmännens skyldighet att erbjuda lovskola omfattar också i praktiken många nyanlända elever. Nyanlända elever kan behöva förlängd skolplikt Av 2 kap. 18 § regeringsformen framgår att alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Skolplikten regleras i 7 kap. skollagen och där framgår bl.a. vilka som omfattas av skolplikten, hur skolplikten fullgörs, när skolplikten inträder och upphör samt vilka parter som har ansvaret för att skolplikten fullföljs. Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det tionde året eller, om eleven går i specialskolan, det elfte året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. Skolplikten förlängs om eleven då inte har gått ut den högsta årskursen, dock längst till dess eleven fyller . En elev har också rätt att efter att skolplikten har upphört slutföra utbildningen under , om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås (7 kap. 12–15 §§). Det finns dock inget krav på eleven att fullfölja skolgången efter det att skolplikten har upphört. Elever som börjar i förskoleklass har vanligtvis skolplikt. Nyanlända elever som påbörjar utbildningen så sent att de är nyanlända när de går ut den högsta årskursen, har fullföljt mindre än fyra skolpliktiga år i svensk skola. Statistik visar att dessa elever vanligtvis behöver mer tid för att bli behöriga till gymnasieskolan. Det finns alltså anledning att utreda hur förlängd skolplikt kan in- föras för nyanlända elever som inte uppnått behörighet till ett natio- nellt program i gymnasieskolan. •analysera och föreslå hur skolplikten kan förlängas för nyanlända elever som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasie- skolan, •ta ställning till om en förlängd skolplikt ska kunna fullgöras i ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Nyanlända elever kan behöva kortare sommarlov Den obligatoriska verksamheten i förskoleklassen, , grund- särskolan, specialskolan och sameskolan får omfatta per läsår och eller, i förskoleklass och de två lägsta års- kurserna, . Ett läsår består av en höst- och vår- termin och ska ha minst och minst . Utöver skol- och lovdagarna får det inom läsåret läggas ut högst fem studie- dagar för personalen. Läsåret ska börja och sluta . Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen (7 kap. 17 § och 10 kap. 3 § skollagen samt 3 kap. 2 och 3 §§ skolförordningen). Även i gymnasieskolan ska läsåret börja och sluta och huvudmannen beslutar när höstterminen börjar (3 kap. 2 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Uppehållet mellan vårterminen och höstterminen i och motsvarande skolformer och i gymnasieskolan är vanligen . Det- samma brukar gälla för elever som efter avslutad utbildning i grund- skolan eller en motsvarande skolform fortsätter sin utbild- ning i gymnasieskolan. I båda fallen är sommarlov en vanlig benäm- ning på uppehållet mellan läsåren, även om det inte rör sig om lov- dagar i den mening som avses i skolförfattningarna. Nyanlända elever som kommer till i högstadiet har i svensk grundskola och behöver vanligtvis mer undervisning för att uppnå språk- och ämneskunskaper i jämförelse med elever som har gått hela sin skoltid i svensk grundskola. Lovskolan utgör därför ett viktigt komplement som förbättrar dessa elevers förutsättningar att nå kunskapskraven i de ämnen som krävs för att bli behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan. Detsamma kan gälla nyan- lända elever i gymnasieskolans introduktionsprogram. Av betänk- andet Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54) framgår att flera huvudmän beskriver att nyanlända elever ofta är mycket motiverade till att klara skolgången. Som tidi- gare nämnts känner många dessutom en stor oro för att inte hinna bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Sommarlovet kan därför upplevas som ett onödigt långt uppehåll på vägen mot detta mål. Enligt gällande bestämmelser ska den lovskola som huvud- mannen för en grundskola är skyldig att erbjuda som huvudregel omfatta () per läsår. Regeringen anser dock att sommarlovet skulle kunna användas ännu mer effektivt för att ge nyanlända elever den tid de behöver för att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Att fler elever uppnår behörig- het till gymnasieskolan är positivt för deras egen försörjning, fram- tidsutsikter och för samhällsekonomin som helhet. •analysera och föreslå hur nyanlända elever i högstadiet och ny- anlända elever i gymnasieskolans introduktionsprogram som om- fattas av förslaget om förlängd skolplikt ska ges kortare sommar- lov och därmed mer tid till undervisning, •föreslå hur en skyldighet för huvudmän för gymnasieskolor att erbjuda utökad undervisning för nyanlända elever som inte är skolpliktiga och som går i ett introduktionsprogram ska utformas, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska redogöra för ekonomiska och andra konsekvenser av sina förslag. Förslagen ska redovisas så att konsekvenserna för respek- tive skolform och årskurs framgår. Utöver vad som följer av 14– 15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas har för tillgången på ut- bildad personal inom skolväsendet. Utredaren ska beskriva och om möjligt kvantifiera de samhällsekonomiska effekterna av de förslag som utredaren väljer att lägga fram. Viktiga ställningstaganden i ut- formningen av förslagen ska beskrivas, och alternativa lösningar som övervägts ska beskrivas samt skälen till att de har valts bort ska anges. Om förslagen innebär offentligfinansiella kostnader ska utredaren ge förslag till finansiering och då särskilt beakta de statsbidrag som lämnas för läxhjälp och lovskola. Utredaren ska ha ett barnrättsper- spektiv i sitt arbete och redovisa konsekvenserna av förslagen ur ett barnrättsperspektiv med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Förslagen ska analyseras utifrån det nationella jämställdhetspolitiska målet där ett delmål är jämställd ut- bildning. Utredaren ska även redovisa förslagens konsekvenser utifrån FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning och principen om icke-diskriminering. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av förslagen i be- tänkandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska därför, utöver förslagets konsekvenser, också de särskilda avvägningar som har lett fram till förslaget särskilt redovisas. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från , Statens skol- inspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , Kom- muner och Regioner, , Idéburna skolors riksförbund och andra berörda myndigheter och organisationer med relevans för uppdraget. Utredaren ska hålla sig informerad om relevanta utredningar, t.ex. Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg (U 2018:08), Ut- redningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07), Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05), Betygsutredning- en 2018 (U 2018:03) och (S 2018:03). Uppdraget ska redovisas . Skolors användning av prioriterad och 4 • 116 45 Bakgrund till studien .............................................................................................................................. Gymnasiebehörighet är en framgångsfaktor......................................................................................... Åtgärdernas kontext – skolornas arbete med nyanlända.................................................................... Åtgärdernas förekomst – den nationella bilden................................................................................... Så används åtgärderna i skolorna ....................................................................................................... Skolpersonalens syn på åtgärdernas funktionalitet............................................................................. Återblick till frågeställningarna ........................................................................................................... Våra reflektioner kring resultaten och fortsatt beredning................................................................... Som stöd för att bedöma effekterna av prioriterad och anpassad timplan har Utredningen om mer tid till undervisning (U2020:01) anlitat för att, i samarbete med , studera skolors användning av åtgärderna prioriterad och anpassad timplan. har bland annat haft i uppdrag att studera hur förekomsten av åtgärderna ser ut i svensk skola och hur skolorna använder åtgärderna. Vi har också studerat hur skolans personal värderar utformningen av åtgärderna i förhållande till syftet med dem och effekterna av dem för nyanlända elevers lärande. I denna rapport redovisar de huvudsakliga resultaten från studien. Nedan sammanfattas slutsatserna i korthet. I rapporten utvecklar vi hur åtgärderna används mer i detalj. •Kunskapen om prioriterad och anpassad timplan varierar. På en del skolor är kunskapen om de båda åtgärderna välutvecklad. På andra skolor är kunskapen mycket begränsad. En del rektorer vi talat med känner överhuvudtaget inte till åtgärderna. Flera personer som vi intervjuat blandar samman anpassad timplan med anpassad studiegång. •Övergripande visar enkäten att prioriterad och anpassad timplan använts i begränsad utsträckning i landets skolor. Ungefär hälften av skolorna som har nyanlända har inte använt åtgärderna . •Det finns inga tydliga mönster vad gäller i vilken utsträckning som skolor med olika typer huvudmannaskap, huvudmannastorlek eller andel nyanlända elever använder åtgärderna. Men enkäten påvisar ändå vissa skillnader mellan olika grupper av skolor. På skolor inom större huvudmän var det exempelvis vanligare att någon elev fått anpassad timplan än på skolor inom mindre huvudmän. •Bland de skolor som använder prioriterad eller anpassad timplan finns det både gemensamma drag men också skillnader i användandet. Åtgärderna sätts exempelvis ofta in tidigt och ges till den tilltänkta målgruppen. Men bland annat antalet timmar som omfördelas och vilken slags undervisning eleverna får när de har åtgärderna kan variera mycket. •Studien ger sammantaget en splittrad bild av i vilken utsträckning de nyanlända får individuella beslut med utgångspunkt i deras behov. Å ena sidan finns tecken på att besluten inte alltid är individuella: Exempelvis visar enkäten att i vissa skolor fick nästan alla nyanlända åtgärderna medan i andra skolor fick endast ett fåtal nyanlända åtgärderna. I intervjuerna framkommer exempelvis också att på vissa skolor har alla elever i förberedelseklass beslut om prioriterad timplan. Å andra sidan finns det tecken på att skolor i viss mån gör individuella bedömningar. Det handlar exempelvis om hur länge en elev har prioriterad timplan eller vilka ämnen som omfattas i ett beslut om anpassad timplan. •Baserat på vad som framkommer i intervjuerna är det ofta undervisningstid i de samhälls- och naturorienterande ämnena som de nyanlända eleverna går miste om på grund av beslut om prioriterad och anpassad timplan. •Elever med prioriterad timplan får mer undervisningstid i svenska som andraspråk. Hur mycket tid som typiskt sett omfördelas till svenska som andraspråk tycks variera mycket. Vissa beskriver att prioriterad timplan på deras skola vanligen innebär att den nyanlända har mer svenska som andraspråk , andra anger att det innebär att den nyanlända har med mer svenska som andraspråk . •När det gäller anpassad timplan är det ännu svårare för skolorna att uppge vad åtgärden typiskt sett innebär i termer av omfördelning av undervisningstid. Anledningen är enligt skolorna den enskilda elevens förutsättningar, behov och ambitioner för arbete och fortsatta studier som påverkar vilken anpassning som görs i det enskilda fallet. •Skolorna som använt prioriterad och anpassad timplan är överlag positiva till åtgärderna. Regelverket är enligt skolorna utformat på ett sätt som stödjer syftet med dem. Rektorerna och lärarna bedömer också att åtgärderna leder till positiva effekter för nyanländas lärande och gör att de snabbare kommer in i undervisningen i ordinarie ämnen respektive oftare kommer närmare behörighet till gymnasieskolan. •En del av de intervjuade anser att det är förvirrande att ha två parallella system för stöd i skolan, dels åtgärder för elever i behov av särskilt stöd (till exempel anpassad studiegång och placering i särskild undervisningsgrupp), dels åtgärder för nyanlända elever (till exempel förberedelseklass, prioriterad och anpassad timplan). För alla är det inte tydligt varför reglerna kring dokumentation av åtgärderna skiljer sig åt. Flera av de intervjuade frågar sig varför lagstiftaren valt begreppet ”anpassad timplan” som är så snarlikt begreppet ”anpassad studiegång”. •I studien framkommer att skolpersonal anser att åtgärderna kan utvidgas till fler målgrupper. Exempelvis att prioriterad timplan skulle kunna ges och anpassad timplan redan på mellanstadiet. Så är studien gjord Studien bygger på en enkät till ett slumpmässigt (stratifierat) urval av 399 grundskolenheter med nyanlända elever. Totalt av skolorna besvarade enkäten. Studien bygger också på fördjupande intervjuer med personal vid 20 skolor som har nyanlända elever. 2.1Gymnasiebehörighet är en framgångsfaktor Avslutad utbildning från och gymnasieskolan är en av de mest avgörande faktorerna för hur en individ kommer att klara sig i livet. framhåller att tidigare studier visar att fullständiga studier, eller att ha deltagit i gymnasieskolan, är avgörande för en god etablering på arbetsmarknaden.1 Att inte uppnå behörighet till gymnasieskolan eller avbryta studier på gymnasieskolan kan enligt regeringen bland annat innebära sämre förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden, begränsade yrkesval, försämrade möjligheter till egen stadigvarande försörjning, psykisk ohälsa och risk för kriminalitet.2 2.1.1Förutsättningarna för nyanlända att klara gymnasieskolan behöver stärkas De flesta elever slutför och påbörjar en gymnasieutbildning. Men även om de flesta ungdomar påbörjar en gymnasieutbildning är det inte alla som lyckas nå målen för sin utbildning.3 Det finns enligt inget enkelt svar på vad som påverkar genomströmningen i gymnasieskolan. Bilden av vad som orsakar studieavbrott och brister i studieframgång är komplex och en rad områden där olika förklaringar kan finnas har belysts i utredningens arbete. Det kan handla om såväl individuella som organisatoriska faktorer. Exempelvis lyfte fram brister vad gäller stöd, utbildningens upplägg, introduktionsprogrammens struktur och olika tillämpning av bestämmelserna om elevers rätt till utbildning Det är dock tydligt att nyanlända elever påbörjar och avslutar en gymnasieutbildning i lägre grad än andra elever. Ungdomar som invandrat i gymnasieåldern är i de allra flesta fall inte behöriga till gymnasieskolans nationella program.4 Eftersom de saknar kunskaper i det svenska språket börjar de flesta nyanlända ungdomar i gymnasieåldern på introduktionsprogrammet språkintroduktion. Enligt är studieavbrott betydligt vanligare bland nyanlända ungdomar från länder utanför EU än bland andra ungdomar, dessa ungdomar har mer än dubbelt så stor risk att lämna skolan jämfört med ungdomar från ett EU-land.5 2.1.2Existerande stödåtgärder för nyanlända elever i