sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — –bistå myndigheter inom havsmiljöområdet med vetenskaplig kom- petens och beslutsunderlag i havsmiljöfrågor, –utveckla tvär- och mångvetenskapliga kontaktnät inom och mellan lärosätena, –ta fram tvär- och mångvetenskapliga analyser och synteser samt sprida information om resultaten till stöd för regeringens, myn- digheters och andra intressenters arbete för att förbättra havs- miljön, –informera om forskning som rör havsmiljön och havet som resurs och öka medvetenheten om havets miljöproblem och hur de ska hanteras, –verka för att öka kommunikationen mellan forskare och an- vändare av vetenskaplig kunskap om havsmiljön. har fått uppdraget att koordinera den löpande verksamheten inom . Det är de lärosäten som in- går i som beslutar om den interna organisatio- nen för att samarbetet ska fungera effektivt. Innan uppdraget upphör 2020 ska verksamheten utvärderas inför ett eventuellt förnyat uppdrag. Statskontoret har haft i uppdrag att utvärdera verksamheten vid och redovisade upp- draget . Statskontorets sammantagna bedöm- ning var att bör få ett förnyat uppdrag.4 4Statskontoret 2020, Utvärdering av –2020, Rapport 2020:18. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön De fem lärosätenas rektorer har kommit överens om Havsmiljö- institutets arbetsordning och interna organisering.5 I överenskom- melsen ingår att ska ha en styrelse med totalt åtta ledamöter. Rektorerna vid de fem lärosätena ska utse en ledamot vardera. De tre övriga ledamöterna – som är externa – ska utses av rektorn för efter samråd med de övriga rek- torerna. Bland de externa ledamöterna utser rektorn vi universitets ordförande och vice ordförande. har ansvar för institutet och har i uppgift att följa och ta initiativ till institutets strategiska utveckling och följa upp verksamheten. ska det finnas ett samrådsorgan, Havs- miljöinstitutets nationella samrådsorgan, till vilket myndigheter som berörs av verksamheten ska bjudas in minst . Sam- rådsorganets uppgift är att stämma av att myndigheternas behov speglas i verksamhet. leds av en föreståndare som har ett operativt ansvar för verksamheten. Föreståndaren som är anställd vid är chef för kansliets personal. Föreståndaren är huvud- föredragande i och sammankallande i ledningsgruppen. Ledningsgruppen som består av föreståndaren och verksamhetsledarna för lärosätenas regionala enheter sköter den opera- tiva samordningen av lärosätena. Vid kansliet, som i enlighet med uppdraget finns vid , arbetar föreståndare, forskningssamordnare, kommuni- katörer samt teknisk- och administrativ personal med att koordinera verksamheten. 5Överenskommelse avseende Arbetsordning för , , . Behov av kunskap och forskning om havsmiljön 23.1.1Överväganden och förslag – uppdrag förnyas till 2030 –att får ett förnyat regeringsuppdrag att till 2030 i havsmiljöfrågor: a.ta fram tvär- och mångvetenskapliga analyser och synteser samt sprida information om resultaten till stöd för reger- ingens, myndigheters och andra intressenters arbete för att förbättra havsmiljön, b.bistå myndigheter inom havsmiljöområdet med vetenskap- lig kompetens och beslutsunderlag i havsmiljöfrågor, c.utveckla tvär- och mångvetenskapliga kontaktnät inom och mellan lärosätena, d.informera om forskning som rör havsmiljön och havet som resurs och öka medvetenheten om havets miljöpro- blem och hur de ska hanteras, e.verka för att öka kommunikationen mellan forskare och användare av vetenskaplig kunskap om havsmiljön. I skrivande stund är det oklart om kommer att få ett förnyat uppdrag av regeringen eller inte. för Miljö- målsberedningens utredningsarbete har behovet av en funktion i lik- het med nuvarande uppdrag framstått allt tydli- gare. Miljömålsberedningen bedömer därför att det är en betydande förlust för havsmiljöarbetets fortsatta kunskapsförsörjning och forsk- ning om en sådan funktion som har haft och byggt upp under de senaste dryga tio åren försvann. Miljömålsbered- ningen föreslår därför att uppdrag förnyas till 2030. Miljömålsberedningen menar att samma skäl som regeringen anförde 2015 för att ge ett nytt uppdrag är gil- tiga även . Sannolikt är behovet av sådana uppgifter som haft i sitt senaste uppdrag till och med ännu större . Enligt Miljömålsberedningen finns det ett stort behov av kvalifi- cerade tvär- och mångvetenskapliga analyser och synteser som stöd för det arbete att förbättra havsmiljön och nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård som regeringen, myn- Behov av kunskap och forskning om havsmiljön digheter, kommuner och andra aktörer bedriver. Det är förmodligen viktigaste uppgift. Denna form av synteser är även viktiga för att kunna identifiera kunskapsbrister och framtida forskningsbehov. Miljömålsberedningen har under utredningsarbetet konstaterat att arbetet med att kunna ta fram rätt åtgärder för att havsmiljön ska nå sitt mål inbegriper ett stort antal kompetenser, kunskaper och forskning, inte enbart inom naturvetenskaperna utan även inom andra kunskaps- och forskningsområden. Miljömålsbered- ningen menar därför att uppdrag behöver vid- gas till att de lärosäten som ingår i inte enbart ska bidra med naturvetenskaplig kompetens och forskning inom havsmiljöområdet. Lärosätena behöver även bidra med andra kom- petenser och forskning inom t.ex. samhällsvetenskaper (ekonomi, juridik, statsvetenskap, informatik, digitalisering m.m.), teknik, sjö- fart, lantbruk, m.fl. Miljömålsberedningen föreslår även att regeringen bjuder in till samarbetet med de fem lärosätena i . Miljömålsberedningen menar att det är viktigt att Havsmiljöinsti- tutet har resurser för att producera egna analyser och synteser inom områden där institutet utifrån sin samlade kompetens identifierar ett sådant behov. En viktig uppgift för institutet är att bistå myndigheter med veten- skaplig kompetens och beslutsunderlag i havsmiljöfrågor. Miljömåls- beredningen bedömer att det är fler myndigheter än , Havs- och vattenmyndigheten, , , , och de länsstyrelser som är vattenmyndigheter som kan bidra med kun- skap och ha nytta av institutet. Exempel på sådana andra myndigheter är , , Transportstyrelsen, Trafikanalys, , , Kemikalieinspektionen, övriga länsstyrelser, kommuner, m.fl. En stor utmaning är att göra forskningsresultat kända och om- sätta dessa i t.ex. rådgivning eller beslutsunderlag. Miljömålsbered- ningen erfar att det finns mycket kunskap och forskningsresultat som inte når beslutsfattare, myndigheter och andra aktörer i havs- miljöarbetet. Detta medför att beslut inte alltid fattas utifrån bästa tillgängliga kunskap och forskningsresultat samt att forskningsmedel inte alltid används effektivt. En viktig uppgift för institutet är därför att öka kommunikationen mellan forskare och användare. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön som Miljömålsberedningen uppmärksammat under utredningsarbetet Av flera kapitel i detta betänkande framgår det att det saknas forsk- ning och kunskap inom flera olika områden som är väsentliga för att vidta rätt åtgärder för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska kunna nås. Det finns flera sammanställningar av forskningsbehov på havsmiljöområdet, t.ex. i Formas underlag till förslag forsknings- och innovationspolitik 2021–2024. Miljö- målsberedning väljer här att redovisa några områden där den har observerat betydande kunskapsluckor och behov. Det behövs långsiktig kunskapsförsörjning och forskning om undervattensbullers påverkan på havsmiljön och dess ekosystem Undervattenbullers effekter på arter är en relativt ny havs- miljöfråga. Metoder för att minska buller från fartyg har studerats indirekt , eftersom de bulleralstrande processerna orsakar ökad energiåtgång och därmed bränsleförbrukning. kvar- står bullerproblematiken.6 Forskning på effekter på marin biota har inte varit i fokus. Nationellt bedrivs det ingen akademisk forskning vid något universitet i frågor som rör undervattensbuller och påverkan på miljön. Historiskt har endast två personer disputerat med avhandlingar i ämnet. Vid båda fallen har forskare från Totalförsvarets forsknings- institut (FOI) varit biträdande handledare. Forskningen om undervattensbuller och dess påverkan på havs- miljön och dess ekosystem är är mycket personbunden och det finns endast en handfull forskare på området. FOI driver flera forsk- ningsprojekt. (NRM) jobbar med frågor som rör främst däggdjur och buller och tog IVL , kopplade till and , upp ämnet i mindre skala, främst om fritids- båtsbuller. Vidare finns det ett par konsultfirmor som har viss kom- petens för att mäta undervattensljud men de bedriver ingen forskning. 6Trafikanalys 2017, Miljökonsekvenser av nya farledsavgifter, PM 2017:9, s. 19. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön Den forskning som bedrivs är projektbaserad, och är en bland- ning av ett- och fleråriga projekt. Det pågår ett fåtal större EU-projekt som startades för att stödja eller implementera havsmiljö- förordningen, men den bredare forskningen bedrivs internationellt. Mindre projekt som pågår nationellt syftar ofta till att svara på mindre och mer specifika forskningsfrågor som t.ex. hur den lokala och regionala ljudbilden påverkas av en farledsflytt, utvärdering av ljudlandskapet vid och påverkan på tumlare eller framtagandet av en mätmetodik för fritidsbåtar. FOI och NRM med- verkar i flertalet projekt, ofta tillsammans med näringslivsbaserad forskning och teknikutveckling. Ämnet är tvärvetenskapligt och behöver kompetenser från en mängd olika discipliner. Det behövs bred naturvetenskaplig kom- petens inom biologi, ekologi, etologi och populationsuppskattningar för att få en bredare förståelse av bullrets effekter. Men även den tek- niska forskningen av både mättekniker, fartyg och propellerutveck- ling, ljudutbredningsberäkningar och signalbehandling, är kritisk för att föra forskningen om undervattensbullrets effekter framåt. Eftersom det har saknats en akademisk tradition av forskning om undervattensbuller och dess påverkan på havsmiljön och dess eko- system finns det inga tidigare projekt finansierade av Formas eller . Det är otydligt hur forskning om sjöfartssektorns miljöpåverkan ska finansieras när det gäller undervattensbuller. finns forskningsportfölj Sjöfartsområdet som kan ta emot forskningsförslag. I styrgruppen som beslutar om medel sitter bl.a. Transportstyrelsen och . FOI har tillsammans med andra forskare två gånger fått finansiering för att undersöka miljö- påverkan av buller från fartyg men motiveringen i beslutet i båda fallen är att det krävs finansiering från annat håll för att ansökan ska godkännas, i båda fallen från Havs- och vattenmyndigheten, då det handlar om en påverkan på havsmiljön. Detta trots att den ena an- sökan handlade om att studera hur ljudlandskapet förändras till följd av en stor farledsflytt i , föreslagen av Transportstyrelsen, men där ingen utredning hade gjorts om påverkan på miljön till följd av denna förändring. Forskningsförslag på studier om fritidsbåtar har nekats med motiveringen att de inte faller inom portföljens mål- område. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön Det behövs långsiktig kunskapsförsörjning och forskning om farliga ämnen som innebär risk för havsmiljön och dess ekosystem Kemiska ämnen är mer eller mindre farliga för hälsan och miljön. De ämnen som innebär särskilt stor risk för havsmiljön är ämnen som är långlivade, bioackumulerande och som har en toxisk verkan. Det finns fortfarande stora kunskapsbrister om vilka farliga ämnen som finns i havsmiljön samt i vilken omfattning de förekommer. Det sak- nas även tillräcklig kunskap om ämnenas egenskaper och vilken den sammantagna effekten av alla dessa ämnen är. I synnerhet saknas kun- skap om ämnenas samverkande effekt s.k. kombinationseffekter, vilka ofta befaras medföra större påverkan en varje ämne enskilt. För att kunna nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen måste även farliga ämnens påverkan på havsmiljön och dess ekosystem beaktas. Farliga ämnens påverkan på havsmiljön och dess ekosystem är dock ett ämnesområde som ännu inte blivit tillräckligt uppmärksammat i havsmiljöpolitiken. behandlas farliga ämnen och kemikalie- frågor för sig och kopplas inte i tillräckligt hög utsträckning samman med havsmiljöfrågor. Kemikalieinspektionen menar att det finns behov av såväl ökad miljöövervakning som kunskap om effekter av funna ämnen, inklu- sive kombinationseffekter. Några ämnen som bör bli föremål för forsk- ningsinsatser som särskilt nämns av Kemikalieinspektionen är forsk- ning om mikroplaster i havsmiljön och klimatförändringarnas effekter. Kemikalieinspektionen saknar egna forskningsmedel och där- med även möjligheten att finansiera forskningsinsatser efter de kun- skapsbehov som uppmärksammas i förvaltningen. Det behövs långsiktig kunskapsförsörjning och forskning om ekologiska samband – konnektivitet i havsmiljön För att uppfylla målet om ett sammanhängande nätverk av skyddade områden måste områdesskyddet vara konnektivt, dvs. ekolo- giskt sammanhängande och integrerat med det övriga havsområdet med hjälp av korridorer och spridningsvägar. Ett ekologiskt samman- hängande nätverk av skyddade områden bidrar även till förbättrad möjlighet till anpassning hos arter och livsmiljöer till klimatför- ändringar. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön Som framgår av kapitlet om marint områdesskydd är kunskaps- läget om konnektivitet och arters spridningsbiologi bristfälligt. Det finns ett konkret behov av kunskap om vilka möjligheter olika orga- nismer har att sprida sig mellan områdena via larvspridning och/eller aktiv migration. SLU Aqua har på uppdrag av Havs- och vattenmyn- digheten sammanställt olika organismers migrations- och larvsprid- ningsavstånd samt populationsutbredningar i och . SLU Aqua har även identifierat behov av fler studier för att ta fram spridningsmått för enskilda arter, särskilt evertebrater7 och icke-kommersiella fiskar. Det finns även ett behov av heltäckande artutbredningskartor, som kan användas för att göra rumsligt hög- upplösta analyser av konnektivitet, både genom larvspridningsmodel- ler och genom analyser av aktiv migration. Det behövs även kunskap om arters och livsmiljöers ändrade ut- bredning vid ett ändrat klimat. Sådan kunskap är utöver utbred- ningskartor beroende av kunskap om arters respons på klimatför- ändringar och avancerad modellering. , SGU och Havs- och vattenmyndigheten är involverade i kunskapsutveckling inom om- rådet, men är i behov av samarbete med vetenskapliga institutioner både nationellt och internationellt. Det behövs långsiktig kunskapsförsörjning och forskning om fiskens roll i ekosystemet Som framgår av kapitlet Förvaltning av fisk en del av havsmiljöför- valtningen behöver kunskapen öka om fiskens roll i ekosystemet och hur olika fisketryck och fiskemetoder påverkar inte bara olika arters beståndsstatus, men även påverkan på ekosystemfunktioner som när- ingsvävar och utsjö – kustinteraktioner. Det finns en omfattande samsyn hos myndigheter, inom forskningen och hos fiskets organi- sationer att detta är ett prioriterat område. Kunskap behövs för att kunna utveckla rådgivningen och sätta in rätt bevarandeåtgärder. Havs- och vattenmyndigheten menar att en viktig pusselbit för att uppnå god miljöstatus är att bättre förstå hur nuvarande försämrade miljöstatus påverkar fiskbestånden och att sannolikt genomgått ett regimskifte. Även effekter av klimatföränd- ringar behöver ingå i framtida analyser. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön Havs- och vattenmyndigheten pekar på att det även finns kunskapsbehov om ekosystemeffekter på , som t.ex. det riktade fisket efter läppfiskar i . Generellt är interaktionerna i mer komplexa. Områden som särskilt lyfts fram är: Utsjö-kustinteraktioner: Ett område som tidigare lyfts fram är att det behövs bättre förståelse för mekanismerna bakom processerna i utsjön och hur dessa kan påverka kustnära processer, t.ex. hur den storskaliga pelagiska trålningen utomskärs påverkar kustekosyste- men. Ett tydligt exempel på bristande kunskap är det storskaliga pelagiska fisket efter strömming nära , som kan vara en av orsakerna till födobrist för andra arter av fisk och sjöfågel i skärgården. Havs- och vattenmyndigheten noterar en nedgång i fångsterna av sill och strömming i det kustnära fisket och föränd- ringar i fiskesammansättningen, men har inte några entydiga för- klaringar till vad det beror på. Orsaker till och effekter av tillväxten av spigg: Framför allt i Öster- sjön pågår antagligen ett regimskifte. viktiga bestånd som t.ex. torsk går tillbaka som bestånden av andra arter som mört och spigg ökar kraftigt. Kunskap om orsaker till och effekter av den omfattande tillväxten av storspigg har lyfts fram i många sam- manhang. Frågor som behöver klargöras är t.ex. om storspiggen är en bidragande orsak till tillbakagången i bestånden av gädda och abborre och att dessa kan ha svårt att återhämta sig även om åtgärder som t.ex. fiskfredning införs. och skarv: Kunskapen om sälens och skarvens eventuella regle- rande roll av fiskbestånden och hur dessa bestånd påverkas av fiske, inklusive fritidsfiske. I en ekosystembaserad fiskförvaltning behöver även samhälls- vetenskaper integreras både i kunskapsinhämtningen och i förvalt- ningen. Alla beslut om fiskresurserna behöver konsekvensbedömas med utgångspunkt i ekosystemansatsen och då i samtliga tre hållbar- hetsdimensioner. Det är enligt forskare inom samhälls- och ekono- miska discipliner, mycket svårt att skilja miljöpolitiken från resursför- delningsfrågan inom fisket och många förslag på miljöområdet kan ha stora ekonomiska och sociala konsekvenser för olika segment inom fisket som behöver analyseras. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön Det behövs långsiktig kunskapsförsörjning och forskning om sjöfartens påverkan på havsmiljön och dess ekosystem I kapitlet Sjöfarten och havet framgår att sjöfartens påverkan på havsmiljön och dess ekosystem är ett ämne som ännu inte har blivit tillräckligt uppmärksammat inom ramen för långsiktig kunskaps- försörjning och forskning. Tillståndet i havsmiljön runt Sveriges kuster uppnår inte god miljöstatus med avseende på exempelvis näringsämnen, miljögifter och främmande arter. För samtliga dessa belastningar bidrar sjö- farten till den negativa situationen. Sjöfartens påverkan på havsmiljön och dess ekosystem är en fråga som ännu inte har blivit tillräckligt uppmärksammad och analyserad vare sig i den nationella miljöpoli- tiken eller den nationella transportpolitiken. Det behövs långsiktig kunskapsförsörjning och forskning om sjöfartens påverkan på havs- miljön och dess ekosystem. Många regelverk handlar om att t.ex. ta hänsyn till sjöfartens säker- hetsaspekter, fartygens tekniska utformning, passagerarna, lastkrav m.m.; många av dessa regleringar tillsammans med regleringar av sjöfartens miljöpåverkan, t.ex. inom MARPOL syftar till att minska risken för olyckor och miljöpåverkan. Det är dock svårt att få en bild av regleringen av sjöfartens samlade miljöpåverkan och om dessa regleringar är tillräckliga. Miljömålsberedningen bedömer att det finns luckor och brister i regelverk och kunskapsunderlag som behöver åtgärdas. Det saknas även relevanta beslutsunderlag i form av uppföljningar och utvärder- ingar av sjöfartens påverkan på havsmiljön. Analyser av sjöfartens miljöpåverkan kräver djup kunskap och förståelse, såväl om sjöfartsnäringen och fartygsoperationer, som om miljön, i synnerhet havsmiljön. För att säkerställa att samhället ska kunna fortsätta att nyttja alla de ekosystemtjänster som havet till- handahåller, måste en hållbar förvaltning av hav och resurser åstadkommas. Det behövs långsiktig forskning om sjöfartens på- verkan på havsmiljön och dess ekosystem. ska verka för att de transportpolitiska målen upp- nås. Verket ska i sitt arbete ha ett trafikslagsövergripande synsätt. Verksamheten ska bedrivas med inriktning huvudsakligen på handels- sjöfarten. ska svara för forskning och innovation som motiveras av myndighetens uppgifter och följa och dokumentera Behov av kunskap och forskning om havsmiljön forskning och innovation inom sjöfartsområdet.8 har inte någon forskning om sjöfartens påverkan på havsmiljön. Det finns inga statliga forskningsfinansiärer med program riktade till sjöfarten eller sjöfartsrelaterade miljöfrågor. Havs- och vattenmyndigheten har meddelat att myndigheten stöt- tar arbete och dess sjöfartsgrupp. bidrar med rapporter om sjöfartens miljöpåverkan och Havs- och vattenmyndigheten medverkar och påverkar inom vilka områden rapporter bör tas fram. 23.2.2Forskning och kunskapsförsörjning om havets miljö och ekosystem Till största delen bedrivs marin forskning vid universitet och hög- skolor och den är i hög grad externt finansierad med bidrag från de statliga forskningsråden och från EU. Möjligheterna till internt finan- sierad forskning inom universitet och högskolor skiljer sig mycket mellan de olika lärosätena och har inte inkluderats i nedanstående text. Öppen finansiering av marin forskning är begränsad till Natur- vårdsverkets forskningsanslag, samt till Formas öppna utlysning. forskning finansieras främst med medel från Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och Verket för innovationssystem (). Stif- telsen för miljöstrategisk forskning (Mistra) är ytterligare en möjlig finansiär för miljöforskning, men sedan starten har de endast finansierat två program med fokus på den miljön. För Öster- sjöforskning har BalticSea2020 finansierat forskning –2020 genom en donation av . Genom ytterli- gare donationer av kommer satsningar på Öster- sjöns miljö att fortsätta i Baltic Waters 2030. En viktig finansiär för marin forskning har också varit det nu avslutade EU programmet BONUS Science for a better future of the Baltic Sea.9 85 a § förordningen (2007:1161) med instruktion för . 9Sif , Behov av kunskap om den miljön, reviderat underlag till Miljö- målsberedningen. Behov av kunskap och forskning om havsmiljön 23.2.3Anslagsmedel för forskning inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård finns det inte något anslag för marin forskning. Av utgiftsområdets totalt 22 anslag , liksom tidigare budgetår, är det två anslag vars ända- mål är forskning. Det är anslaget 1:5 Miljöforskning och anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: forskning. Av dessa anslagsmedel för forskning är det en mycket liten andel som används för forskning om havsmiljön och dess eko- system. I regeringens förslag till budget uppgick de två an- slagen tillsammans till 7,3 procentandelar av det totala rambeloppet för utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård, vilket är en minsk- ning jämfört med budgetåret då samma anslag tillsammans uppgick till 8,4 procentandelar av rambeloppet. Havs- och vattenmyndigheten har inget eget forskningsanslag men får, enligt regleringsbrevet, använda medel till kunskapshöjande insatser inom vissa utpekade områden t.ex. till marint skyddande områden. Havs- och vattenmyndigheten kan också ge forskare och experter i uppdrag att t.ex. ta fram underlag till konventionsarbetet eller sammanställa befintlig kunskap om en viss fråga. Den forsknings- finansiering som Havs- och vattenmyndigheten kan påverka är Natur- vårdsverkets forskningsanslag 1:5 Miljöforskning, som även ska täcka Havs- och vattenmyndighetens behov. Ändamålet för miljöforskningsanslaget som tilldelas är att: Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för interna- tionellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forsk- ning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . Ibudgetpropositionen föreslog regeringen att skulle anvisa under anslaget vilket var en höjning jämfört med då anslaget uppgick till . Reger- ingen föreslog att regeringen skulle bemyndigas att under Behov av kunskap och forskning om havsmiljön