sou · H8B324 · 2021-01-01 00:00:00 — Nästan alla individer (63 av 70 individer som kände till att plan för återgång tagits fram) deltog själva i framtagandet av plan för åter- gång i arbete. I ett mindre antal ärenden deltog även andra aktörer såsom representanter från HR, hälso- och sjukvården, företagshälso- vården eller en facklig representant. Andelen individer som de facto hade en plan för återgång i arbete var dock sannolikt högre eftersom andelen individer som fått någon typ av stöd för att komma åter i arbete var . Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Hjälp med resor till och från arbetet Källa: Utredningens studie av sjukskrivna. Det stöd som var vanligast att få var anpassning av arbetstiden. Av de individer som var sjukskrivna på heltid hade en tredjedel fått stöd som inkluderade anpassning av arbetstid, av de som var sjukskrivna på deltid hade två tredjedelar fått stöd som inkluderade anpassning av arbetstid och av dem som redan var åter i arbete var andelen en femtedel. Av de tillfrågade individerna ansåg att de fått det stöd de behöver för att komma åter i arbete och ansåg att de inte fått de stöd som de behöver för att komma åter i arbete. Det stöd som efterfrågades ytterligare passade till del in i de kategorier som angetts ovan men individerna fick även själva ange vilket stöd de behövt med egna ord. De angav då att de behövt mer omtanke från så väl arbetsgivare som , hjälp med att för- medla information samt administrativ hjälp i processen. En individ uttrycker sig så här: Önskar bara att allt hade gått lite fortare och att man hade fått mer hjälp, då det känns som att man fick göra så mycket själv fastän att man egent- ligen inte hade orken. En fjärdedel av individerna trodde att deras sjukskrivning helt var orsakad av deras arbete och ytterligare en fjärdedel av individerna Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen trodde att deras sjukskrivning delvis var orsakad av deras arbete. Denna siffra kan jämföras med att arbetsgivare i en undersökning av ansåg att arbetslivet är främsta anledningen till sjukskrivning i vid psykisk ohälsa och vid fysisk ohälsa.33 Denna uppfattning speglar hur arbetslivet kan vara en av många orsaker till att arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. efterfrågade i sin undersökning även i vilken utsträckning privatlivet eller en kombination av privatliv och arbetsliv är orsaken vilket vi inte gjort, varvid ytterligare jämförelser mellan undersökningarna inte kan göras. Källa: Utredningens studie av sjukskrivna. Alla individer trodde inte heller att de skulle kunna återgå i arbete efter sin period av sjukskrivning. Av de sjukskrivna som givit sin arbetsgivare ett gott omdöme trodde hälften att de skulle kunna komma tillbaka och av de som givit sin arbetsgivare ett dåligt omdöme var det färre som trodde att de skulle kunna komma tillbaka. 33Svenskt Näringsliv (2019), Vägar tillbaka till arbete – företagens erfarenheter av sjukfrånvaron och den arbetsplatsinriktade rehabiliteringen, s. 24–25. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Källa: Utredningens studie av sjukskrivna. Kontakter med för att få information Vad gäller kontakter med hade av individerna blivit kontaktade av och hade själva tagit kontakt med . Individerna upp- fattade att främsta syftet för kontakt var att ge information (). Hälften av de individer som blivit kon- taktade uppfattade att tagit kontakt för att utreda rätt till sjukpenning och hälften uppfattade att tagit kontakt för att utreda möjlighet att återgå i arbete. Individerna tog själva kontakt för att: •få information om utbetalning av ersättning i av fallen, •få information om vad som händer i sjukskrivningsärendet i 58 pro- cent av fallen. Flera individer uppgav också att man tog kontakt med Försäkrings- kassan för att dubbelkolla att uppgifter blivit rätt och att allt var i sin ordning. Tre individer uttrycker det så här: Jag skulle fylla i en sjukanmälan och ville ha hjälp hur man fyllde i sig deltidsjuk under vissa perioder för att få det rätt. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Jag trodde att det saknades en del personuppgifter. Men de hade all information de behövde redan. Jag var tvungen att kontakta dem för att se att jag hade fyllt in min sjukskrivningsansökan rätt. Det finns således ett stort behov hos individerna av att få just infor- mation av . Intervjun avslutades med en fråga om det var något annat som individerna ville skicka med utredningen avseende sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Några individer föreslog att sjukvården skulle ges mer ansvar för den initiala arbetsförmågebedömningen. Flera individer efterfrågade mer och bättre samarbete: •mellan och hälso- och sjukvården, •mellan och Arbetsförmedlingen, •inom hälso- och sjukvården. Flera individer påpekade också att processen för individen borde göras enklare: Man brukar skämta om att man måste vara frisk för att vara sjuk, det är mycket man måste ha koll på. Vilka intyg man måste ha och vart de ska skickas och till vem, vilka man måste kontakta var och sen kontakta nästa, blir ju många telefonsamtal. Ser det nästan som en omöjlighet för någon som gått in i väggen eller har någon sorts av huvudskada att kunna klara av det. Behövs göras enklare eller mer smidigt. Man måste vara frisk för att vara sjuk. Det är jobbigt med alla samtal och papper, man känner sig som en kontorist. Det är mycket lagar och regler man inte vet om. Det blir man inte friskare av, man blir bara stressad och kan inte koppla av. Man kan inte lägga sig ner och vila som man hade behövt då man är sjuk. Önskar att det helt enkelt var en lättare process, var mycket att tänka på och mycket som skulle fyllas i. Behöver lite mer fokus från läkare också, kändes som att de inte la ner all energi som de kunde gjort på sjuk- skrivningen. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Individerna i processen har således önskemål om förbättringar i sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocessen på flera nivåer, alltifrån information om processen, till samverkan mellan aktörerna i pro- cessen till lagstiftningen i olika delar av processen. 3.2.2Individsynpunkter från andra källor Utredningen har tagit del av individsynpunkter avseende sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocessen från Inspektionen för socialför- säkringen, och . Från Inspektionen för socialförsäkringen har utredningen tagit del av 114 unika individsynpunkter som inkommit till myndigheten . Inspektionen för socialförsäkringen upp- muntrar individer att skicka in synpunkter avseende socialförsäk- ringen.34 Inspektionen för socialförsäkringen samlar dessa synpunkter och använder dem i sitt tillsynsarbete. har gett utredningen en muntlig sammanfatt- ning av de synpunkter som inkommit till dem. Enligt Försäkrings- kassan handlar många av de synpunkter de får in om vilken medicinsk kompetens handläggarna har och därmed också om hur Försäkrings- kassan kan ifrågasätta läkarens bedömning. De får också synpunkter på hur regelverket fungerar i stort. I publicerade ett antal artiklar och inslag om hur det är att vara sjuk- skriven. I samband med artikelserien efterfrågades individers erfaren- heter av att vara sjukskriven. Vi har tagit del av dessa 281 publicerade individberättelserna som inkom till SVT mellan och . I sammanfattning pekar individsynpunkterna på återkommande brister på förutsägbarhet i processen och brist på förutsägbarhet vad gäller rätt till ersättning. Många vittnar om hur de farit illa i sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Det finns individberättelser om att inte få tillräcklig information för att på korrekt sätt skydda sin SGI, om hur det är svårt att förstå att olika aktörer (läkaren, För- säkringskassan och Arbetsförmedlingen) kan göra olika bedöm- ningar av arbetsförmåga och om frustrationen i att bli ifrågasatt. 34www.inspsf.se/om-isf/om-isf/kontakta-oss/synpunkter-pa-socialforsakringen. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Detta urval av synpunkter från individer är mer negativt inställda till sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen än individerna i den undersökning som genomfördes av utredningen. Det bedömer vi beror på att människor som är missnöjda hör av sig till aktörerna ovan i större utsträckning är de som är nöjda med processen. Syn- punkterna ger dock utredningen viktiga indikationer om vilka moment i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen som kan vara svåra för individer i processen. 3.2.3Information från patient- och brukarorganisationer gick utredningen ut med en enkät till 67 patient- och brukarorganisationer som bedömdes att på något sätt beröras av sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen (se också utredningens Delrapportering). 17 patient- och brukarorganisationer svarade på enkäten. I enkätsvaren kan utläsas att det finns brister i tilliten till sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocessen och att det i viss utsträckning finns förväntningar på processen som aktörerna har svårt att möta utifrån nuvarande förutsättningar. Brister som lyfts är exempelvis köer inom vården, att kompetensen inom hälso- och sjukvården gällande diagnostik och behandling lämnar mer att önska, att till- gången till adekvat vård och behandling är ojämnt fördelad över landet, att och Arbetsförmedlingen gör olika bedömningar av arbetsförmåga, att har för dålig kunskap om de sjukdomar som organisationernas medlemmar har och att det finns brister i försäkringsmedicinska beslutsstöd. Kon- sekvenserna av bristerna är flera, men den konsekvens som nämns oftast är oro för hur försörjningen ska lösas. Det finns i svaren inga uppskattningar av hur vanligt förekommande oro för hur försörj- ningen ska lösas är, men majoriteten av svarande organisationer vittnar om att den förekommer. Organisationerna beskriver också hur det är ett problem för individen att sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessens aktörer inte har samsyn om roller och ansvar eller samma mål. En av orga- nisationerna skriver: Den stora risken är här om olika aktörer ger olika beslut och har olika synsätt. Detta leder till maktlöshet och extra arbete för individen, i en redan besvärlig situation. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Organisationerna ser samverkansbrister mellan hälso- och sjukvård och och mellan och . Organisationerna tecknar en önskad process där arbets- givarna arbetar förebyggande tillsammans med en fungerande före- tagshälsovård, där individen får snabb vård och rätt diagnos, där det finns möjligheter att trots medicinska hinder kunna stanna kvar hos ordinarie arbetsgivare, där och Arbetsförmed- lingen gör samma bedömning av arbetsförmåga och där individen får hjälp i övergången från till Arbetsförmedlingen – och tillbaka till igen om Arbetsförmedlingen bedömer att arbetsförmågan inte är tillräcklig. Organisationerna önskar också en ökad flexibilitet vad gäller nivåer för sjukpenning och förläggning av arbetstid vid deltidssjukskrivning. Vid tolkningen av enkätsvaren bör noteras att vi huvudsakligen efterfrågat just brister i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Bedömning: Med anledning av de synpunkter individer har på sjukskrivning- och rehabiliteringsprocessen finns områden som vibedömer som särskilt angelägna att prioritera om sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocessen ska bli mer välfungerande: •att öka förutsägbarheten i processen för individen, till exempel genom att minska oförutsägbarhet vad gäller rätt till ersätt- ning och att minska risken för motstridiga besked, •att öka begripligheten kring ansvarsfördelning och stödjande insatser i processen, •att möta individers behov av ett gott bemötande, •att möta individers behov av stöd vad gäller att överföra infor- mation mellan aktörer i sjukskrivnings- och rehabiliterings- processen, •att möta individers behov av stöd när sjukpenning nekas. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Av de synpunkter utredningen tagit del av framgår det att sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocessen rymmer både individer som är nöjda med det stöd de fått och individer som inte är nöjda med det stöd de fått genom processen. Det finns en stor samstämmighet i synpunkterna från individer i processen oavsett källa. Att individ- synpunkterna inhämtats från olika källor stärker utredningens slut- satser. Individernas upplevelser av det som fungerar mindre bra i pro- cessen bekräftas också i utredningens dialoger med sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessens aktörer. 3.3.1För de flesta fungerar sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen väl För de flesta individer fungerar sjukskrivnings- och rehabiliterings- processen väl. I den intervjuundersökning vi lät göra framgår att en stor andel av de tillfrågade är nöjda med det stöd de får i processen. var nöjda med det stöd för återgång i arbete de fått av arbetsgivaren. Många individer får också stöd av sin arbets- givare för återgång i arbete. Arbetsgivaren hade gett någon typ av stöd för återgång i arbete till av individerna i vår undersökning. I den statistik vi fått från kan konstateras att hälften av alla individer som fick sjukpenning hade avslutat sitt sjukfall inom 1–2 månader. Många individer, , avslutar också sin sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess utan särskild åtgärd från . I processen finns också individer som inte får det stöd de anser sig behöva för att komma åter i arbete. I vår intervjuundersökning ansåg att de inte fått de stöd de ansåg sig behöva. Vi kan också konstatera att det är en liten andel av de individer som har långa sjukfall som går in i det förstärkta samarbetet mellan Försäkrings- kassan och Arbetsförmedlingen (läs mer om det i avsnitt 7.1.6). Nedan utvecklar vi vad de individer som vill ha mer stöd i processen anser sig behöva. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen 3.3.2Individer uttrycker missnöje över lagstiftningen Många individsynpunkter som kommit utredningen tillhanda handlar om missnöje över sjukförsäkringens konstruktion. Individer be- skriver, på olika sätt, att de har svårt att acceptera att deras arbets- förmåga inte längre bedöms i relation till deras ordinarie arbete efter dag 180 i rehabiliteringskedjan utan att de då ska bedömas i relation till normalt förekommande arbete. Vi kan konstatera att denna gräns i rehabiliteringskedjan upplevs som ett ”hot”. Individer uttrycker också att det är svårt att förstå att Försäk- ringskassan kan göra en annan bedömning av arbetsförmågans ned- sättning än vad deras behandlande läkare gör. Mot bakgrund av de individsynpunkter vi tagit del av kan vi konstatera att denna disk- repans skapar frustration bland många individer i processen. Mycket av missnöjet avseende lagstiftningens konstruktion är kopplat till oro gällande rätt till ersättning. Individen vill att tillräck- lig tid för rehabilitering ska ges inom ramen för tid med rätt till sjukpenning. Många av de individsynpunkter som avser sjukförsäk- ringens konstruktion tas om hand inom ramen för utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Utredningen har till uppgift att analysera tillämpningen av begreppet normalt förekom- mande arbete vid bedömningen av rätten till sjukpenning och kart- lägga om det nuvarande regelverket ger ett tillräckligt utrymme för att försäkrades arbetsförmåga ska kunna tas till vara fullt ut. En trygg sjukförsäkring med människan i centrum kommer med sitt slutbetänk- ande senast den 30 april 2020.35 3.3.3Individen efterfrågar en mer förutsägbar process Baserat på samstämmiga beskrivningar från olika källor är utred- ningens ställningstagande att upplevelsen av oförutsägbarhet i pro- cessen är så pass allvarlig att problemet behöver tas om hand. I vår analys av individens upplevelse är bristande förutsägbarhet det mest tydliga fyndet. Individer beskriver brist på förutsägbarhet som kontraproduktivt för deras rehabilitering tillbaka till arbete. Brist på förutsägbarhet beskrivs handla om flera olika saker. Det handlar om en oro för försörjningen per se men också oro kring vilken aktör som Tilläggsdirektiv till Utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum (S 2018:05). Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen ansvarar för vilka moment i processen samt om tillräcklig tid för rehabilitering kommer att ges inom ramen för tid med sjukpenning. Utredningen har tagit del av åtskilliga individberättelser om oför- utsägbarhet i processen. Även i utredningens dialoger med sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocessens aktörer framkommer att individen upplever oförutsägbarhet. Vi har inte explicit ställt frågan om processen är förutsägbar eller inte till individer eller brukarorga- nisationer, utan denna synpunkt dyker upp som bifynd. Individen behöver större förutsägbarhet gällande ersättning och sin försörjning Att individer oroar sig för sin försörjning är vanligt förekommande isjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och handlar i huvud- sak om oro för att man inte ska få sjukpenning. Det finns flera skäl till att det upplevs som oförutsägbart huruvida man kommer att få ersättning från sjukförsäkringen eller inte. Ett skäl kan vara att det saknas förståelse för att försäkringen inte ger ersättning till dess att man är frisk utan ger ersättning till dess man bedöms ha återfått arbetsförmåga trots sina besvär på grund av sjukdom. Detta får som konsekvens att förväntningarna på försäkringen i vissa fall inte kan uppfyllas. Ett annat skäl till att försäkringen upplevs som oförutsägbar är att sjukpenning bara kan beviljas i efterhand för de dagar då arbets- förmågan varit nedsatt på grund av sjukdom. I praktiken kan det dock vara så att individen när hen söker sjukpenning första gången, iväntan på ett beslut, har avstått från att arbeta de dagar hen varit sjukskriven vilket kan innebära att ersättning helt uteblir i de fall där sjukpenning nekas. Detta problem kan förvärras av att det i genom- snitt tar för att handlägga sjukpenning- ärenden.36 I synpunkterna som lämnats av individerna syns också ett missnöje med långa handläggningstider. Under den tiden som det tar för att handlägga ärendet så har individen oftast stannat hemma från sitt arbete. Om kom- mer fram till att rätt till sjukpenning inte finns får inte individen ersättning för den tid som passerat. Det är därför viktigt att hand- läggningen är så skyndsam som möjligt och att 36Försäkringskassan (2019), årsredovisning 2018, s. 41. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och hälso- och sjukvården i så stor utsträckning som möjligt har sam- syn. Då det gäller sjukfall som pågår så kan dock bevilja sjukpenning under utredningstid, vilket gör att individen inte nekas sjukpenning retroaktivt i ett pågående sjukfall.37 Individen behöver få möjlighet att förutse vad som kommer att hända i processen Individer beskriver oförutsägbarhet som har med förståelse för pro- cessen att göra. Det handlar om information om vilken aktör som ska göra vad . Det handlar om att förstå vad som kommer hända – att processen är begriplig. Enligt vår undersökning vänder sig individen ofta till för att få informa- tion. Drygt hälften av individerna i vår intervjuundersökning hade själva tagit kontakt med för att få mer informa- tion om sitt ärende. En tydlig planering är, enligt individen, något som underlättar i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Enligt utredningens dialoger med sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocessens aktörer så förväntar sig ibland också exempelvis arbetsgivare och behandlande läkare information om processen från . Vi kan konstatera att denna uppgift tar resurser i anspråk hos . Individer nämner också kontinuitet i kontakter som viktigt. Även kontinuitet har med förutsägbarhet att göra. Att ha samma läkar- kontakt eller samma handläggare hos skapar trygghet hos individen. I avsnitt 5.8.2 beskriver vi hur en hög personalomsättning också kan vara ett problem i samverkan mellan aktörerna. Motstridiga besked ges till individen Utredningen bedömer att oklarheter vad gäller aktörernas roller och ansvar leder till osäkerhet hos individen. I de synpunkter utred- ningen fått från individer går att utläsa att individen har svårt att förutsäga vad som ska komma att hända i processen när hen får olika besked om vad som kommer att ske från olika aktörer. Ett exempel är ansvaret för arbetsplatsinriktad rehabilitering. 37110 kap. 13 a § SFB. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen givaren har ett långtgående rehabiliteringsansvar på arbetsplatsen kan de andra aktörerna hänvisa individen till arbetsgivaren för att åtgärder ska vidtas. Individen kan också bli hänvisad till Försäkrings- kassan, eftersom de har samordningsansvaret för de olika rehabi- literande insatserna. Individen, som inte kan förväntas förstå alla aspekter av det uppdelade ansvaret får av naturliga skäl svårt att för- stå vilken aktör som har ansvar att hjälpa dem. Ytterligare en motstridighet som ofta nämns i de individsyn- punkter som kommit utredningen tillhanda är att individen upplever att och Arbetsförmedlingen gör olika bedöm- ningar av arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen har inte i uppdrag att göra en bedömning av individens arbetsförmåga, något vi diskuterar i avsnitt 5.5.2, men detta är svårt för individerna att förstå, varvid osäkerhet i processen skapas. Besked som upplevs som motstridiga gör processen svår att för- stå för individen. Det finns, som beskrivet ovan, också ett tydligt missnöje med att kan göra en annan bedömning av individens arbetsförmåga än den bedömning den behandlande läkaren gör. Det är svårt för individen att förstå att bedömningarna kan skilja. Ur individens perspektiv är det läkarens bedömning som borde vara gällande med anledning av att det är läkaren som träffat och under- sökt individen. Att bedömningarna skiljer med anledning av att och hälso- och sjukvårdens uppdrag är olika kan naturligtvis vara svårt för individen att förstå. Också i de fall där aktörerna har överlappande ansvar finns det risk att det skapas oförutsägbarhet. I avsnitt 5.2.3 finns beskrivet hur aktörernas planer för återgång i arbete kan skapa osäkerhet för individen. Individerna efterfrågar i enlighet med ovanstående också, på frågan om det fanns något annat att tillägga, bättre samarbete och bättre sam- stämmighet mellan sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessens aktörer. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen 3.3.4De individer som behöver mer stöd efterfrågar ett stöd som ingen aktör har ett uttalat ansvar att ge I utredningens intervjuundersökning ställde vi frågor om vilket stöd individen skulle behöva för återgång i arbete (avsnitt 3.2.1). Svaren på frågan handlar till del om att få hjälp med att administrera olika moment i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen, exempelvis intygshanteringen. Individerna beskriver hur de har svårt att förstå och orka med den administration som behövs inom ramen för sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocessen då deras sjukdom påverkar ork och förmåga. Utredningen har fått ta del av berättelser där individer med anledning av att de, inte till fullo förstår vad som behöver göras inom ramen för processen, förlorar sin rätt till ersättning eller sin SGI. Det har exempelvis handlat om individer som, på grund av psykisk sjukdom, inte skickar in läkarintyg så att rätt till sjukpenning kan ges eller som inte ansöker om rätt förmåner. Många individer beskriver också hur ett gott bemötande, i form av visad omtanke, från arbetsgivare, hälso- och sjukvård och Försäk- ringskassans handläggare har en positiv effekt. Många individer beskriver också det motsatta, att brist på omtanke är något negativt. Detta visar på betydelsen av ett gott bemötande. Det handlar inte om att bedömningar och beslut ska falla ut på ett sätt som individen önskar, det handlar om att bli bemött med respekt, att känna att man blir trodd på och att man blir lyssnad till. 3.3.5Individer som nekats ersättning från sjukförsäkringen vill ha mer stöd