sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — •försäljningen inte översteg sprit, vin eller andra jästa alkoholdrycker eller starköl, och • tillståndshavarens sammanlagda försäljning inte översteg 100 volymprocent alkohol (motsvarar spritdryck, vin eller öl). För tillstånd skulle krävas i princip detsamma som gäller för tillstånd till servering av alkoholdrycker (avseende lämplighet, kunskap, ord- ning, öppettider, tillsyn m.m.). Vad gäller priser för dryckerna före- slogs att dessa inte skulle få sättas lägre än tillverkningskostnaden plus skatter eller inköpspriset med ett skäligt påslag. Utredningen bedömde att förslaget inte skulle leda till några nega- tiva konsekvenser för folkhälsan av betydelse, och inte heller att detaljhandelsmonopolet skulle behöva avskaffas. Om skulle finna att gårdsförsäljningen medför att monopolregleringen kan motiveras EU-rättsligt, menade utredningen att det i så fall inte behövde få konsekvenser för annat än reglerna om gårds- försäljning. Experterna () och () lämnade särskilda yttranden där de ställde sig kritiska till utredningens slutsatser. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Även denna utredning fick ett blandat mottagande från remissin- stanserna. Flera remissinstanser, däribland Brottsförebyggande Rådet (BRÅ), (Fohm), Föreningen styrelsernas Alkoholhandläggare, och flera folkhälso- främjande organisationer som , och Blå Bandet, samt merparten av kommunerna som yttrat sig, avstyrkte förslaget och framförde att det inte bedömdes förenligt med den svenska alkoholpolitiken. Flera av dessa ansåg att gårds- försäljning skulle äventyra detaljhandelsmonopolet. Flera andra in- stanser, däribland , , , (), samt branschföreträ- dare såsom Sprit och () samt Svenska Fruktvinsringen, tillstyrkte förslaget. Vissa av de remissinstanser som tillstyrkte förslaget ur ett EU-rättsligt perspektiv, däribland SIEPS och , ansåg att det sannolikt skulle gå att införa en mer restriktiv form av gårdsförsäljning än den som utred- ningen hade föreslagit. Vissa andra remissinstanser, såsom hov- rätt och Systembolaget, ifrågasatte utredningens EU-rättsliga analys och ansåg att gårdsförsäljning skulle riskera att äventyra detalj- handelsmonopolet. Fohm och Systembolaget ansåg att utredningens förslag, som inte var begränsat till försäljning från produktionsplatsen, skulle riskera att öka alkoholkonsumtionen. Dessa instanser ansåg vidare att om gårdsförsäljning skulle innebära att monopolet skulle falla, skulle det få negativa konsekvenser för folkhälsan. Flera remissinstanser lyfte fram vad de ansåg var oklarheter i ut- redningens förslag. (), och Förvaltningsrätten i ansåg exem- pelvis att begreppet upplevelsetjänst skulle behöva definieras tydli- gare. Fohm noterade bl.a. skillnader mellan förslaget och alkohol- lagens regler om provsmakning. Systembolaget och Förvaltningsrät- ten i saknade en bedömning av vad som skulle gälla för gårds- försäljare om modellen efter domstolsprövning skulle behöva av- skaffas för att bevara alkoholmonopolet. framförde statsrådet att regeringen hade beslutat att det inte skulle bli någon gårdsförsäljning av alkohol enligt utredningsförslaget som kommit tidigare.20 Statsrådet uttalade dock att gårdsförsäljningen som fråga skulle fort- Utgångspunkter för utredningens uppdrag sätta att beredas i för att se om någon annan lös- ning kunde finnas. beslutade regeringen att avsluta beredningen utan att lämna något förslag.21 3.3.4Betänkandet Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring Utredningen, som hade i uppdrag att lämna förslag på en samman- hållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring, konsta- terade att alkoholdrycksproducenter pekat på att deras villkor för gårdsförsäljning skiljer sig från kollegors i andra länder. Utred- ningen bedömde att möjligheten till gårdsförsäljning av alkoholhal- tiga drycker skulle gynna utveckling av företagande, sysselsättning och måltidsturism i . I betänkandet konstateras att det inom ramen för utredningen inte getts förutsättningar att utvärdera vilka konsekvenser gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker skulle ha för Systembolagets försäljningsmonopol. Utredningen avstod med hänvisning till det från att ge förslag inom området. 3.3.5Tillkännagivande från och januariöverenskommelsen tillkännagav att regeringen, under förutsätt- ning att Systembolagets detaljhandelsmonopol kan upprätthållas, bör verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning i be- gränsad utsträckning.22 Enligt punkt 23 i januariavtalet, en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, under rubriken möjligt att leva och bo på landsbygden, skulle en utredning om gårdsförsäljning av alkoholhal- tiga drycker genomföras med start . En förutsättning för utred- ningsuppdraget skulle vara att Systembolagets detaljhandelsmono- pol säkras. S2010/9077/FST. 2017/18:SoU8 punkt 4, rskr. 2017/18:260. 4Detaljhandel med alkoholdrycker i Detaljhandel med alkoholdrycker i är i princip förbehållen det statligt ägda bolaget , dvs. öl med en alkoholhalt mellan 2,25 och 3,5 volymprocent, får dock säljas i livs- medelsbutiker och av tillverkaren efter anmälan till berörd kom- mun.2 Detaljhandelsmonopolet innefattar inte servering av alkohol- drycker till allmänheten. Sådan servering får bedrivas av den som har tillstånd från berörd kommun.3 Innehavare av serveringstillstånd kan köpa alkoholdrycker direkt från partihandlare och behöver alltså inte gå via Systembolaget.4 är det under vissa förutsättningar även tillåtet för den som har ett stadigvarande serveringstillstånd, som är partihandlare eller är tillverkare av alkoholdrycker att arran- gera provsmakning.5 För att en tillverkare utan serveringstillstånd ska få erbjuda provsmakning ska alkoholdrycken vara tillverkad med råvaror som producerats på den egna gården. Kammarrätten i har i ett mål fastslagit att framställning av jäst i samband med öltillverkning är att anse som en sådan produktion av en råvara som ger rätt att anordna provsmakning.6 Enligt CAN7:s statistik som utgår från anskaffning av alkohol, minskade den totala årliga konsumtionen av alkoholdrycker i 2020 och uppgick till ren alkohol per invå- nare . Detta kan delas upp i försäljning från Systembolaget, restauranger, folköl samt en oregistrerad del, vilket illustreras enligt 15 kap. 2 § alkohollagen (2010:1622). 25 kap. 5 § alkohollagen. 38 kap. 1 § alkohollagen. 44 kap. 2 § alkohollagen. 58 kap. 6 och 7 §§ alkohollagen. 6Mål nr 6374-14. Detaljhandel med alkoholdrycker i figur 4.1 nedan. Diagrammet innehåller två värden och lin- jerna är brutna däremellan eftersom CAN använder en ny metodik för att skatta den oregistrerade anskaffningen.8 Figur 4.1 Alkoholanskaffning i –2020 Liter ren alkohol per person Källa: CAN. Av den totala alkoholkonsumtionen i härrörde 64,8 pro- cent av de konsumerade dryckerna från Systembolaget, från restauranger med serveringstillstånd och från folkölsförsäljning. Den oregistrerade delen stod för enligt den nya metodiken varav härrörde från resande- införsel, från smugglad alkohol, från hem- tillverkning och från internet (ej inkluderat System- bolagets internetförsäljning). Sifforna är starkt påverkade av spridningen av covid-19 med kraftigt minskad restaurangförsäljning och resandeinförsel, som Systembolagets försäljning ökade. 8Alkoholkonsumtionen i , CAN Rapport 193. Detaljhandel med alkoholdrycker i Det finns 447 Systembolagsbutiker över hela . I varje kom- mun finns minst en butik. Därutöver finns cirka 490 ombud till Systembolaget. Vid ett ombud går det att beställa och hämta alko- holdrycker. Ombuden är ofta vanliga butiker och finns på mindre orter där kundunderlaget för att etablera en Systembolagsbutik är för litet. Dryckerna hos ombuden lämnas bara ut under System- bolagets öppettider, och samma regler om åldersgräns m.m. för ut- lämnande av alkoholhaltiga drycker gäller hos ombuden som i Systembolagsbutikerna. Privatpersoner kan beställa produkter på Systembolagets webb- plats för uthämtning i valfri Systembolagsbutik eller hos ombud. Systembolaget startade också en försöksverksamhet med hemleve- ranser i vissa utvalda delar av . Efter en ändring i avtalet mellan staten och Systembolaget är hemleveranser en del av Systembolagets ordinarie verksamhet och ska täcka hela landet. Permanentandet av försöksverksamheten motiveras bl.a. som ett sätt att underlätta för svenska småproducenter att via System- bolaget möta konsumenternas efterfrågan på småskaliga och närprodu- cerade produkter.10 uppgick värdet av hemleveransför- säljningen till vilket utgjorde av Systembolagets totala försäljning . Ioch med spridningen av covid-19 har hemleveran- serna ökat markant. Systembolagets sortiment består på ett övergripande plan av ett fast sortiment, ett beställningssortiment och ett tillfälligt sortiment. Systembolagets försäljning har ökat och uppgick till totalt . 9Uppgifterna i detta avsnitt bygger på rapportering till Europeiska kom- missionen om det svenska detaljhandelsmonopolet för alkoholdrycker () samt underlag från Systembolaget. 2018/19:59 s. 109–110. Detaljhandel med alkoholdrycker i Figur 4.2 Systembolagets försäljning 2011–2020 Det fasta sortimentet innehåller cirka 2 400 drycker och utgör av den totala försäljningen. Produkterna i det fasta sor- timentet köps in genom offertförfrågning följt av blindprovning. Den enskilda butikens storlek och kundefterfrågan avgör vilka drycker som finns i vilka butiker. Sortimentet utvärderas , och nyheter lanseras . Det går också att kvala in till det fasta sortimentet genom hög efterfrågan i beställningssor- timentet. Beställningssortimentet utgörs av drycker som Systembolaget säljer men inte provar, kvalitetssäkrar eller beskriver. Dryckerna i beställningssortimentet finns inte i butikerna men går att beställa via Systembolagets hemsida eller i butik. Systembolaget har en stående offertförfrågan för att tas in i beställningssortimentet och nya lanse- ringar sker löpande. I beställningssortimentet finns cirka 13 000 drycker och sortimentet utgör av Systembolagets försäljning. Andelen svenska drycker i beställningssortimentet är för vin, för sprit och för starköl. Det tillfälliga sortimentet består av Tillfälligt Sortiment Säsong (TSS), Tillfälligt Sortiment Exklusivt (), Tillfälligt Sortiment Detaljhandel med alkoholdrycker i Volym/Tid (TSV/TST) samt Tillfälligt Sortiment Lokalt och Små- skaligt (TSLS). Sammantaget utgör det tillfälliga sortimentet 4,1 pro- cent av Systembolagets försäljning. Figur 4.3 Systembolagets försäljning uppdelat på sortiment Tillfälliga sortimentet 4,Övrigt 1, Källa: Systembolaget. Utöver de artiklar i det fasta sortimentet och det tillfälliga sortimen- tet som varje butik lagerför och som utgör den centralt tilldelade sortimentsmixen, finns även för enskild butik ett s.k. Lokalt Efter- frågat (LES). Enskilda Systembolagsbutiker har även möjlighet, för att tillgodose ett särskilt lokalt identifierat behov, att själva besluta om att lägga till maximalt 20 artiklar i butikens sorti- ment genom sortimentet Butikens val. Svensktillverkade alkoholdrycker utgjorde av Systembolagets totala försäljning 2020 (mätt i volym). Detaljhandel med alkoholdrycker i TSLS-sortimentet tillkom 2014 som svar på det ökande intresset för lokala produkter. För att komma i fråga för inköp som krävs att produkten produceras lokalt, dvs. inom ett avstånd om högst från den/de butiker som produkten köps in till. Produkten ska också vara hantverksmässigt producerad12 och den år- liga produktionsvolymen ska understiga vissa specificerade nivåer.13 Produkten ska dessutom uppfylla minst ett av nedanstående kriterier. •Produkten ska vara jäst, bryggd, destillerad eller mustad på den lokala produktionsadressen. •Produkten ska innehålla lokala råvaror. Enbart vatten räknas inte som en lokal råvara. •Produkten ska få sin slutgiltiga karaktär på den lokala produk- tionsadressen. En artikel som endast etiketteras eller buteljeras lokalt uppfyller inte detta kriterium. Leverantörer väljer själva om de vill offerera sina produkter till TSLS- sortimentet eller placera dem i beställningssortimentet. Endast det senare kan dock kvalificera för att upptas i det fasta sortimentet, om tillräcklig försäljning uppnås. Det är möjligt att få en TSLS-produkt lanserad i upp till 10 butiker. Försäljningen av TSLS-produkter ut- gjorde av Systembolagets totala försäljning 2020. Mot- svarande siffra 2019 var . Det är tillverkaren som ansvarar för lagerhållning och distribu- tion till tilldelade butiker. De som vill vara beställningsbara i hela landet erbjuds dock att leverera produkten till en av Systembolagets tre depåer, i , och . I butikerna utvärde- ras produkterna löpande och om det finns det en kundefterfrågan, skalas antal butiker som säljer varan upp (till max tio butiker). 11Uppgifterna i detta avsnitt bygger huvudsakligen på underlag från Systembolaget. 12Att produkten är småskalig och hantverksmässigt tillverkad betyder att ”endast ett fåtal” ska ha varit delaktiga i tillverkningen. För öl innebär det exempelvis också att s.k. kontrakts- bryggning inte är möjlig, däremot tillåts s.k. collabs, dvs. samarbeten mellan fysiska brygge- rier. För vin innebär det exempelvis att s.k. urban wineries tillåts, dvs. vinerier som utför jäs- ningen men där druvorna köps in. För sprit innebär det att den viktigaste karaktärsgivande delen av tillverkningen ska ske hos producenten, dvs. exempelvis destilleringen av (ej bara lagring) eller den andra destilleringen (den med kryddning) av gin. Sprit som endast blan- das, späds eller buteljeras på plats tillåts inte i detta sortiment. 13Den årliga tillverkningsvolymen per produkt (ej per leverantör) ska vara högst för öl och cider, för vin, för starkvin och för sprit. Detaljhandel med alkoholdrycker i nas däremot kundefterfrågan, avlistas produkten . Även produkter som lagerhålls av Systembolaget utvärderas. Utvär- deringen sker och sedan löpande med försäljningsstatistik för de tre föregående månaderna. Figur 4.4 Fördelning av drycker inom TSLS, volym Sprit Vin 2,1, Källa: Systembolaget. Detaljhandel med alkoholdrycker i Figur 4.5 Fördelning av drycker inom TSLS, värde Källa: Systembolaget. Öl är den överlägset största kategorin inom TSLS-sortimentet. Öl utgör av volymen och av värdet inom katego- rin, jämfört med sprit som utgör av volymen och 13 pro- cent av värdet, samt vin som utgör av volymen och 4 pro- cent av värdet. Svenska viner och svensk sprit säljs i större volymmässig omfatt- ning genom beställningssortimentet (83 000 respektive ) än genom TSLS-sortimentet (76 000 respektive ). Svensk öl säljs däremot i närmare så stor volymmässig omfattning genom TSLS-sortimentet som genom beställningssortimentet. Systembolaget är enligt alkohollagen skyldig att bistå privatpersoner med införskaffande även av sådana alkoholdrycker som inte lager- hålls av Systembolaget eller som finns i beställningssortimentet.14 Därför har Systembolaget inrättat en s.k. privatimportservice. Trots namnet avser skyldigheten såväl alkoholdrycker som lagerförs av 145 kap. 4 § alkohollagen. Detaljhandel med alkoholdrycker i annan inom landet, som varor som måste införskaffas från utlan- det.15 mottog Systembolaget 32 393 förfrågningar om privatimport. Av dessa ledde 24 858 () till köp. Försälj- ningen via Systembolagets privatimportservice uppgick till och stod för av System- bolagets totala försäljning. 2009/10:125, s. 160. 5Tillverkningen av alkoholdrycker i Sverige1 har antalet producenter av alkoholdrycker i ökat kraftigt. /2020 fanns det 729 företag som var in- riktade på tillverkning av alkoholhaltiga drycker i , jämfört med 90 producenter 2010. Vid utgången av fanns det 792 tillverkare. Det har funnits viss osäkerhet kring det exakta antalet producenter inom olika kategorier i SCB:s statistik, men i och med Dryckesbranschrapporten gjorde LRF ett omfattande arbete med att kontrollera och komplettera SCB:s statistik för att få en komplett bild av branschen. Siffrorna i dryckesbranschrapporten be- döms därför vara de mest rättvisande.2 Öl är den största kategorin med 581 tillverkare vid utgången av 2020, och också den kategori som vuxit mest . Den näst största kategorin är spritdryck där antalet tillverkare också har ökat kraftigt . Vid utgången av 2020 fanns 86 tillver- kare av spritdrycker i . Producenter av cider var 2020 den tredje största kategorin (68 tillverkare) följd av vintillverkare (57 till- verkare). Utvecklingen i branschen illustreras i figur 5.1 nedan. Observera att figuren använder statistik från SCB:s företagsdatabas som inte är komplett, men kan användas för att visa utvecklingen i branschen eftersom den finns tillgänglig . En viss av- mattning av den höga tillväxttakten kan noteras mot slutet av tids- serien. 1Den huvudsakliga källan till uppgifterna i detta kapitel är den branschanalys som utredningen uppdragit åt att utföra och som återfinns i bilaga 3. Andra källor anges i texten. 2För folkhälsoanalysen använder utredningen siffor /2020 då dessa anses vara mest pålitliga, men i detta avsnitt presenteras också statistiken /2021, vilken tillkom efter folkhälsoanalysen. Tillverkningen av alkoholdrycker i Figur 5.1 Utveckling av antalet dryckestillverkare per dryck 2008–2020 Källa: SCB:s företagsdatabas. Den stora ökning i antalet alkoholproducenter har inte sammanfallit med att mängden alkohol som tillverkas i har ökat, snarare tvärt om. Enligt statistik har tillverkningen av sprit sjunkit till 93 mil- joner liter . Även vin (samt andra jästa drycker) har sjunkit till , och starköl till 247 mil- joner liter.3 I figur 5.2 nedan illustreras produktionen av alkoholhaltiga drycker över 2,25 volymprocent i . I figuren inkluderas därför också folköl som det tillverkades av . 3Tillverkning av alkoholdrycker 1995–2020, webbplats. Tillverkningen av alkoholdrycker i Figur 5.2 Totalt antal tillverkade miljoner liter Karaktärsdragen hos de dryckesproducerande företagen i skiljer sig åt. som (sprit- drycker), Carlsberg och (öl) samt bryggeri (cider) står för stora marknadsandelar. De fyra största dryckestill- verkarna har alla minst 250 anställda och sysselsätter ungefär hälften av de som arbetar i branschen. De tio största tillverkarna stod för av de svensktillverkade drycker som såldes på System- bolaget 2020. Den stora ökningen av antalet dryckestillverkare är ett resultat av att många, mindre tillverkare har etablerat sig. Nio av tio svenska tillverkare av alkoholdrycker har mindre än fem anställda, och de flesta sysselsätter en till två heltidstjänster. Dryckestillverkarna finns i alla län och i 218 av landets 290 kom- muner. Majoriteten av tillverkarna finns i . En stor del av tillverkarna är belägna i större tätorter. Detta gäller framför allt för öltillverkare. Svensktillverkade alkoholdrycker utgjorde av Systembolagets försäljning 2020 (mätt i volym). utgjorde andelen svensktillverkade drycker . Tillverkningen av alkoholdrycker i Med starköl avses öl med en alkoholhalt som överstiger 3,5 volym- procent. Öl är en dryck som tillverkas med malt, humle, jäst och vatten som huvudsakliga ingredienser. Malten ger ölen olika karaktär beroende på hur den har behandlats innan den tillsätts i ölet, humlen bidrar med beska och jästen/jäsningen omvandlar sockret till alko- hol. Både bryggningsprocessen och ingredienserna påverkar smaken på ölet. Vid utgången av fanns 581 öltillverkare i , vilket kan jämföras med ungefär 30 öltillverkare . Det före- kommer dock att öltillverkare bedriver s.k. spökbryggning, dvs. att företaget äger varumärket men bryggningen sker i annans bryggeri. En- ligt föreningen finns omkring 450 aktiva öltillverkare som har ett eget bryggeri och alltså öl i egen regi. Av de 356 företag som rapporterade till att de tillverkat öl 2020, angav 295 att de tillverkade mindre än öl . 39 företag angav att de hade tillverkat eller mer. Medianen bland rapporterade tillverkningsvolymer var . Åtta tillverkare rapporterade att de tillverkade över . Tillsammans stod de för av den totala tillverkningen. fanns det 350 svenska tillverkare av starköl i Systembo- lagets sortiment, jämfört med 2015. fanns det 360 ölproducenter enbart i Systembolagets sortiment för lokalt och småskaligt (TSLS). Även om antalet svenska öltillverkare hos Systembolaget har ökat kraftigt , har de sex största svenska koncernerna fortfarande en stabil marknadsandel på omkring 95 pro- cent av de sålda volymerna av svensk öl på Systembolaget. Öltillverkarna finns i hela landet – i samtliga län och i 200 av Sve- riges 290 kommuner. Till antalet är de flest i (120) medan och har flest bryggerier per invånare (25 respektive 13 per 100 000 invånare).4 Figur 5.3 nedan visar sprid- ningen av bryggerier i hela landet och baseras på bryggeriers uppskattning av antal bryggerier . Detta inkluderar inte spök- bryggerier utan endast bryggerier som har egen utrustning och en faktisk produktionsplats. 4Källa: Bryggerier. Tillverkningen av alkoholdrycker i Figur 5.3 Geografisk spridning av bryggerier 2020 Källa: bryggerier. Tillverkningen av alkoholdrycker i Vin är en dryck som framställs av jäst saft från vindruvor. Alkohol- halten i vin ligger vanligtvis mellan åtta och 15 volymprocent. Till- verkningen av vin – både avseende produktionsmetod och vilka till- satser som får användas – är reglerad inom EU.5 Till kategorin vin hör också starkvin, dvs. ett vin som tillsatts druvsprit och vanligtvis har en alkoholhalt mellan 15 och 22 volymprocent. Vid utgången av fanns 57 vintillverkare som både odlar sina druvor och framställer vinet. Före avregleringen av det svenska partihandels- och produktionsmonopolet (genom alkohollagen ) fanns inga kommersiella vingårdar alls i . De flesta vin- gårdar i är små, mellan en och tio hektar och tillsammans omfattar de omkring 100 till . Det förekommer även vingårdar som låter externa aktörer fram- ställa själva vinet, och även s.k. wineries, dvs. vintillverkare som köper in druvor. hade 50 vintillverkare produk- ter i Systembolagets TSLS-sortiment. Vin definieras som svenskt om det framställs av druvor som odlats i . Av de 65 företag som rapporterade till att de tillverkat vin 2020, angav 54 () att de tillverkade mindre än vin . Medianen bland rapporterade tillverk- ningsvolymer var . Vintillverkarna finns i tolv av 21 län och över hälften av dem, 35 tillverkare, finns i . Den totala volymen svensktillverkat vin (inklusive starkvin) som såldes på Systembolaget uppgick till vilket motsva- rar av Systembolagets totala försäljning av vin. 5.3Cider och övriga jästa drycker Till denna kategori räknas utöver cider även in andra jästa alkohol- drycker som mjöd, fruktviner och glögg. Vid utgången av fanns det 68 registrerade tillverkare inom kategorien. Dessa är spridda över landet, varav en stor andel är belägna i länen , och . Räknat per invånare finns flest tillverkare på och i . 5Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av om den gemensamma organisa- tionen av marknaden för vin. Tillverkningen av alkoholdrycker i Av de 44 företag som rapporterade till att de tillverkat andra jästa drycker än vin och öl 2020, angav 37 (84 pro- cent) att de tillverkade mindre än . Medianen bland rapporterade tillverkningsvolymer var . är en dryck som framställs av jäst fruktjuice av äpplen och/ eller päron, där alkoholen kommer enbart från den egna jäsningen. Fruktjuicen ska utgöra av volymen, och drycken får utöver fruktjuicen innehålla godkända livsmedelstillsatser, aromer, icke-jäst fruktjuice, vatten och socker.6 I ett internationellt perspektiv är den svenska definitionen av cider förhållandevis bred. fanns det 49 svenska cidertillverkare representerade i Systembolagets sortiment, jämfört med cirka 22 cidertillverkare 2015. De flesta producenterna är små men det finns också ett antal större koncerner. De fyra största cidertillverkarna stod för av den sålda volymen av svensktillverkad cider på Systembolaget 2020, och de sex största tillverkarna för . En övervägande andel av de mindre cidertillverkarna uppges ha egen äppel- och/eller päronodling.