sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — Den som har beviljats sjukersättning enligt de regler som gällde före men som inte längre omfattas av bestämmelserna i 37 kap. SFB, exempelvis om denne efter fått högre grad av sjukersättning, omfattas därefter i stället av bestämmelserna om vilande ersätt- ning och övriga bestämmelser i 36 kap. SFB. En försäkrad som ansökt om steglös avräkning för att fortsätta med ett arbete som utfördes inom åttondelen behöver inte ansöka om steglös avräkning , om bedömt att det är samma arbete i samma omfattning som tidigare och det inte sker någon förändring av arbetets omfattning och innehåll, se Vägledning 2013:3, version 5, s. 190 f. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning Detta bedömdes bero på att de som vill pröva att arbeta riskerar sin framtida försörjningstrygghet. Möjligheterna att pröva arbetsförmå- gan med vilande ersättning bedömdes kunna uppfattas som osäkra. Det bedömdes även som sannolikt att dessa personer avstår från att tillvarata eventuella förbättringar av arbetsförmågan eftersom sjuk- ersättningen endast beviljas som antingen hel förmån eller med 25, , vilket innebär att personer som upplever en viss förbättring av arbetsförmågan möts av marginaleffekter som kan överstiga . Regeringen ansåg därför att det behövdes ökad trygghet och flexiblare regler för att fler personer med sjukersätt- ning skulle kunna och våga återgå till arbetsmarknaden helt eller delvis. Tanken var att reglerna skulle innebära att personer som be- viljats sjukersättning tills vidare före kan återgå i arbete utan att ersättningen blir föremål för omprövning. Dessa särskilda regler omfattade för införandet ca 420 000 personer.64 Rätten till sjukersättning och storleken på utbetalning av ersätt- ningen påverkas inte om den försäkrade studerar eller ägnar sig åt ideellt arbete, så länge det inte ger inkomster. Om den försäkrade ägnar sig åt sådana arbetsuppgifter där det i normalfallet kan för- väntas att arbetsprestationen avlönas, men det inte finns någon redo- visad inkomst ska den försäkrade vanligtvis inte längre omfattas av 37 kap. SFB.65 Förvärvsarbete med steglös avräkning av sjukersättningen Genom steglös avräkning har personer som beviljats sjukersättning rätt att arbeta utan att deras rätt till ersättning påverkas. Systemet innebär att får besluta att den enskildes sjuker- sättning ska omräknas när denne förvärvsarbetar med nyttjande av en arbetsförmåga som denne antogs sakna när beslutet om sjuker- sättning fattades.66 Syftet med reglerna är att uppmuntra personer med sjukersätt- ning att försöka komma tillbaka i arbete genom att ge dessa möjlig- het att pröva på att arbeta med inkomst utan att de förlorar sjuk- ersättningen.67 Tanken är att öka tryggheten och flexibiliteten för 2007/08:124, s. 48–50. 65Försäkringskassans Vägledning 2013:1 version 6, s. 96. 6637 kap. 3 § SFB. 2007/08:124, s. 46. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning den som vill använda en arbetsförmåga och att i möjligaste utsträck- ning hålla marginaleffekterna nere så att det ska löna sig för den en- skilde att öka sitt arbetsutbud och även ta tillvara på små arbets- insatser.68 Regelverket innebär även att förvärvsinkomster upp till ett fribe- lopp inte påverkar den sjukersättning som betalas ut. –1 prisbasbelopp för personer med hel sjukersättning, –2,6 prisbasbelopp för personer med tre fjärdedels sjukersättning, –3,6 prisbasbelopp för personer med två tredjedels sjukersättning, –4,2 prisbasbelopp för personer med halv sjukersättning och –5,8 prisbasbelopp för personer med en fjärdedels sjukersättning.69 Förenklat kan sägas att om inkomsterna överstiger fribeloppet minskar utbetalningen av sjukersättningen enligt en beräknings- modell med steglös avräkning enligt följande: Arbetsinkomster som överstiger fribeloppet och upp t.o.m. åtta prisbasbelopp minskar sjuk- ersättningen av denna s.k. reduceringsinkomst.70 Sjukersättning betalas dock inte ut till den del summan av den beräk- nade sjukersättningen och reduceringsinkomsten överstiger 8 pris- basbelopp. Om sjukersättningen tillsammans med den beräknade för- värvsinkomsten överstiger 8 prisbasbelopp ska därför en ytterligare reducering göras av sjukersättningen. Det kan innebära att en för- säkrad som har en hög inkomst får hela sin sjukersättning bortredu- cerad. Utgångspunkten när reglerna konstruerades var att regelverket i möjligaste utsträckning ska bidra till att öka arbetsutbudet, vara så transparent och enkelt som möjligt och att administrationen av regelverket ska vara enkel.71 En viktig fråga var också att reglerna inte ska upplevdas innebära oskäliga villkor för olika försäkrade. Målet om att öka flexibiliteten och minska marginaleffekterna vid arbete behövde därför vägas mot allmänna rättvisesynpunkter, exempelvis att utbetalning av sjukersättning endast i undantagsfall bör kunna 2007/08:124, s. 45–46. 6937 kap. 6 § SFB. 7037 kap. 6 § SFB. 2007/08:124. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning kombineras med förvärvsinkomster för samma del den försäkrade får ersättning. Den enskilde får ingen tillkommande marginaleffekt när inkom- sten ökar i en mindre omfattning. Regelverket innebär också att ju högre sjukersättning en person har, desto högre reduceringsinkomst är möjligt att ha innan sjukersättningen är helt bortreducerad. Syste- met bygger på samma principer som inkomstprövade förmåner såsom bostadsbidraget och bostadstillägget.72 Den som vill förvärvsarbeta enligt reglerna för steglös avräkning ska ansöka om detta hos Försäkringskassan.73 Ansökan ska lämnas in innan förvärvsarbetet påbörjas. Eftersom reglerna om steglös avräk- ning avser hela kalenderår, ska ansökan göras den försäkrade vill använda sig av regelverket. När beviljar en ansökan om steglös avräkning fattas ett beslut om preliminär sjukersättning.74 Den försäkrade ska anmäla förhållanden som innebär att den slutliga sjukersättningen avviker från det preliminärt utbetalda beloppet, och dagar efter att denne fick kännedom om förändringen.75 Den preliminära sjukersättningen ska omprövas om något som påverkar ersättningens storlek inträffar. får avstå från att besluta om ändring, om det som har inträffat endast i liten utsträckning påverkar ersättningen.76 Flera beslut om preliminär sjukersättning kan alltså fattas under ett kalenderår. ska fatta ett beslut om slutlig sjukersättning för varje kalenderår som beslut om preliminär sjukersättning har fattats.77 Slutlig sjukersättning bestäms först när den försäkrades pensions- grundande inkomst har fastställts.78 Processen med först preliminär och sedan slutlig sjukersättning motiveras av att det är den försäk- rades inkomstuppgifter enligt ansökan som ligger till grund för be- slutet om steglös avräkning. Den faktiska inkomsten för ett visst kalenderår blir dock inte fastställd förrän beslutat om den pensionsgrundande inkomsten för det aktuella inkomståret.79 2007/08:124. 7337 kap. 3 § SFB. 7437 kap. 10 § SFB. 75110 kap. 46–47 §§ SFB och Prop. 2007/08:124, s. 78. 7637 kap. 21 § SFB. Möjligheten att avstå från att besluta om ändring syftar till att det ska vara möjligt att undvika upprepade justeringar av den preliminära sjukersättningen med små belopp. 7737 kap. 12 § SFB. 7837 kap. 13 § SFB. 2007/08:124 s. 78. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning Bestäms den slutliga ersättningen till ett högre belopp än summan som betalats ut preliminärt ska skillnaden betalas ut till den försäk- rade och om den slutliga ersättningen bestäms till ett lägre belopp än summan som redan har betalats ut ska skillnaden betalas tillbaka av den försäkrade.80 Om den försäkrade arbetar med steglös avräkning och inte längre vill ha kvar rätten till sjukersättning kan denne ansöka om att sjuk- ersättningen ska dras in eller minskas.81 Den som har rätt till hel sjukersättning och arbetar med steglös avräkning har inte rätt till sjuklön eller sjukpenning. Personen ska anses kompenserad för sin grundläggande arbetsoförmåga genom den sjukersättning som är beviljad.82 Därför kan sjukpenning inte betalas ut och omfattning personen har rätt till sjuk- ersättning. Den som har partiell sjukersättning har rätt till sjukpen- ning och sjuklön endast för den del av arbetstiden som denne inte har rätt till sjukersättning.83 Rätten till bostadstillägg kvarstår som den försäkrade arbetar med steglös avräkning.84 Storleken på bostadstillägget kan dock påverkas vid förändringar av den bidragsgrundande inkomsten. En försäkrad som avser förvärvsarbeta kan innan arbetet påbörjas ansöka om att få arbeta enligt detta system. Rättspraxis om steglös avräkning Högsta förvaltningsdomstolens avgörande HFD 2015 ref. 10 –kan sjukersättning som betalats ut före ansökan om steglös avräkning återkrävas enligt reglerna om steglös avräkning? berörde i ett avgörande 2015 möjlig- heten för att återkräva utbetald sjukersättning. Frågan i målet var om sjukersättning som betalats ut innan Försäk- ringskassan beslutat om tillämpning av reglerna om steglös avräkning ska behandlas som preliminär sjukersättning och därmed kunna bli föremål för återbetalning. Den enskilde hade ansökt om sjukersätt- ning med steglös avräkning ett visst år. 80Är beloppet ska det dock varken betalas ut eller betalas tillbaka. 8137 kap. 23 § SFB. 2007/08:124, s. 67 och 69. 83Ds 2008:14, s. 114 ff. 84101 kap. 4 § andra stycket SFB och Prop. 2007/08:124, s. 64–65. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning framhöll att med preliminär sjuker- sättning avses i sammanhanget den sjukersättning som preliminärt ska betalas ut till den försäkrade vid sidan av förvärvsinkomsten från och med den månad då reglerna om steglös avräkning ska börja tillämpas. Sjukersättning som den försäkrade fått ingår därför inte i systemet med steglös avräkning. Sådan sjukersättning kan således inte heller återkrävas med stöd av bestämmelserna om steglös avräkning. Eftersom den sjukersättning som betalats ut för perioden januari t.o.m. november det aktuella året alltså inte utgjorde en preliminär utbetalning som kan återkrävas med stöd av reglerna om steglös avräkning i 37 kap. SFB fanns inte någon preliminär sjukersättning att återbetala. 14.2.5Aktivitetsersättning – aktiviteter enligt SFB och prövotid för studier Personer med aktivitetsersättning har delvis andra möjligheter än personer med sjukersättning att arbeta, studera eller på annat sätt delta i samhällslivet. Även personer med aktivitetsersättning har möjlighet att arbeta inom den så kallade åttondelen eller ansöka om vilande ersättning under tid med arbete eller studier. De som har aktivitets- ersättning har dessutom ett särskilt utrymme att delta i så kallade aktiviteter enligt SFB samt kan få en prövotid för studier med bibehållen utbetalning aktivitetsersättningen. I samband med att en försäkrad beviljas aktivitetsersättning ska För- säkringskassan undersöka om han eller hon med ersätt- ningen kan delta i sådana aktiviteter enligt SFB som kan antas ha en gynnsam inverkan på personens sjukdomstillstånd, fysiska eller psy- kiska prestationsförmåga.85 Aktiviteterna ska alltså kunna antas ha en gynnsam inverkan på de förhållanden som medför att den för- säkrades arbetsförmåga är nedsatt. Aktiviteterna har till syfte att för- bättra förutsättningarna för att förbättra arbetsförmågan, vilket enligt förarbetena innebär en skillnad mot rehabilitering ”vars syfte är att 8533 kap. 21 § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning åstadkomma att den försäkrade skall kunna arbeta trots nedsatt arbetsförmåga”.86 Rätten och möjligheten till att delta i aktiviteter enligt SFB har införts mot bakgrund av att aktivitet i sig ofta har en rehabiliterande verkan på sjukdomar eller i vart fall motverkar en försämring av den enskildes tillstånd. En tillvaro präglad av aktivitet är på många sätt av stor betydelse för personer som av medicinska skäl långvarigt be- döms ha nedsatt arbetsförmåga. För personer som i utgångsläget har mycket omfattande svårigheter i sin dagliga livsföring bör en viss aktivitet kunna betraktas som ett av kanske många steg i riktning mot ett självständigt och aktivt liv som i vissa fall kan innebära mer eller mindre omfattande kontakt med arbetslivet.87 Exempel på aktiviteter enligt SFB Den enskildes önskemål om aktiviteter ska tillgodoses så långt som möjligt, under förutsättning av att det kan antas ha en positiv inver- kan på den enskildes nedsättning av prestationsförmågan. I förarbet- ena nämns kurser, dagverksamhet, föreningsverksamhet, idrotts- aktiviteter och pryo som exempel på möjliga aktiviteter.88 Möjligheten att delta i aktiviteter enligt SFB innebär inte att allt som den försäkrade aktiverar sig i ska betraktas som sådana aktivi- teter som beskrivs här. Om den försäkrade exempelvis deltar i före- nings- eller idrottsaktiviteter utan planering och samordning av För- säkringskassan ska inte det engagemanget betraktas som aktiviteter enligt SFB.89 Det är inte enbart typen av insats som avgör om det är en aktivitet enlig SFB, utan även om aktiviteten har planerats och samordnas av Försäkringskassan.90 En insats som riskerar att för- sämra det medicinska tillståndet eller som hindrar andra insatser kan dock inte bedömas som en aktivitet enligt SFB.91 När det behövs för tillämpningen av socialförsäkringsbalken får den handläggande myndigheten begära att den försäkrade genomgår undersökning enligt lagen (2018:744) om försäkringsmedicinska ut- redningar, någon annan utredning eller deltar i ett avstämningsmöte 2000/01:96, s. 181. 2000/01:96, s. 86. 2000/01:96, s. 87. 89Försäkringskassan, Vägledning 2013:2 version 9, s. 196. 90Försäkringskassan, Vägledning 2013:2 version 9, s. 196. 91Försäkringskassan, Vägledning 2013:2 version 9, s. 195. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning för bedömning av dennes medicinska tillstånd och arbetsförmåga, behov av hjälp i den dagliga livsföringen samt behovet av och möjlig- heterna till rehabilitering. Nämnda åtgärder räknas inte heller som aktiviteter enligt SFB.92 Rätten till aktivitetsersättning ska omprövas om den enskilde får en väsentligt förbättrad arbetsförmåga.93 Ersättningen får dock inte ändras på grund av att den försäkrade använder sin möjlighet att delta i aktiviteter enligt SFB.94 ansvar för aktiviteter enligt SFB och för särskild ersättning Om den försäkrade bedöms kunna delta i aktiviteter enligt SFB ska planera vilka aktiviteter som är lämpliga för per- sonen. Planeringen ska ske i samråd med den enskilde och hans eller hennes önskemål ska i möjligaste utsträckning tillgodoses. Försäk- ringskassan ska upprätta en plan för aktiviteterna.95 I planen ska bl.a. den försäkrades val av aktiviteter framgå, motiveringen till valen, ansvarsfördelningen för att aktiviteterna ska kunna genomföras samt tidsplan och tidpunkt för uppföljning av aktiviteterna.96 Planen ska exempelvis revideras om den försäkrade vill byta aktivitet. ska verka för att planerade aktiviteter kommer till stånd. Myndigheten ska samordna de insatser som behövs och se till att åtgärder vidtas för att underlätta för den försäkrade att delta i aktiviteterna.97 Den försäkrade kan få ersättning för de kostnader som han eller hon har med anledning av de aktiviteter som personen deltar i. Ersättningen kallas särskild ersättning.98 9233 kap. 24 § SFB och 110 kap. 14 § 4 SFB. 9336 kap. 22 § SFB. 9436 kap. 24 § SFB. 9533 kap. 22 § SFB. 9733 kap. 23 § SFB. 9833 kap. 25 § SFB. Förutsättningarna för att få särskild ersättning i samband med aktiviteter framgår i RFFS 2002:36 4 § första och tredje stycket. Av RFFS 2002:36 5 § framgår bland annat att särskild ersättning kan lämnas för avgifter för deltagande i kurser, avgifter för aktivt deltagande i idrottsaktiviteter, anmälningsavgifter och medlemsavgifter, kostnader för studie- material och arbetsmaterial som inte bekostas av kurssamordnaren, och skäliga kostnader för resor mellan bostaden och aktiviteten. Av det allmänna rådet till 5 § framgår vidare vilka krav som ställs på en kurs för att ersättning ska lämnas för avgift för deltagande i kursen (RAR 2002:17). Av RFFS 2002:36 6 § framgår vilka kostnader för resor som kan ersättas. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning Aktivitetsersättning under prövotid för studier kan den som har aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga studera med bibehållen utbetalning av aktivi- tetsersättningen. Studierna kan bedrivas på antingen heltid eller deltid. Aktivitetsersättningen kan betalas ut under prövotid . Prövotiden behöver dock inte vara sammanhängande utan kan bestå av flera perioder.99 Möjligheten till aktivitetsersättning under prövotid för studier har sin bakgrund i att reglerna om vilande ersättning ansetts otill- räckliga för att förmå fler unga att våga ta steget från aktivitetsersätt- ning till studier och att det ansetts önskvärt att fler unga med aktivi- tetsersättning via studier kan börja arbeta och få försörjning genom förvärvsarbete. Unga som är osäkra på sin förmåga att studera ansågs helt kunna avstå från att studera eftersom hela aktivitetser- sättningen blir vilande vid studier. Reglerna syftar till att öka tryggheten och minska de ekonomiska riskerna och administrationen för den enskilde under den inledande studietiden. Syftet är alltså att ge unga med aktivitetsersättning ökade incitament att våga pröva att studera.100 Förutsättningar för och effekter av studierna Den som fått samtliga med prövotid kan inte under en eventuell ny period med ersättning få nya månader med prövotid för studier. Personer som använt prövotid för studier och vill fortsätta studera kan sedan ansöka om vilande ersättning för studier. Den som efter prövotid ansöker om vilande ersättning kan få ersättningen vilande- förklarad under förutsättning att det inte beviljats någon prövotid. Om det har beviljats prövotid ska räknas av från den maximala vilandeperioden . Om en försäkrad som inte uppfyller villkoren för prövotid eller vilande ersättning ändå börjar studera, eller börjar studera utan att ha ansökt om prövotid, ska ta ställning till om 9936 kap. 9 a § SFB. Den försäkrade måste haft ersättning i mist han eller hon kan få prövotid för studier. 100Ds 2016:5, s. 42 och prop. 2016/17:1, utg.omr. 10, s. 47. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning rätten till ersättningen ska omprövas. Om någon fortsätter att studera efter prövotiden utan att ansöka om vilande ersättning kan rätten till aktivitetsersättning också komma att omprövas. De former av studier som godkänns inom ramen för vilande akti- vitetsersättning för studier godkänns i stort sett också för prövotid med studier. 14.2.6Förläggning av arbetstid vid partiell sjukersättning eller aktivitetsersättning Vid partiell sjukersättning eller aktivitetsersättning är utgångspunk- ten att arbetstiden ska minskas regelbundet, dvs. i lika stor omfatt- ning . Denna princip saknar reglering i lag och bygger på rättspraxis framförallt för sjukpenning. För sjukpenning gäller att den försäkrades arbetsförmåga ska bedömas dag för dag. Det saknas ett avgörande från HFD i frågan om mot- svarande princip för sjukersättningen eller aktivitetsersättningen. I denna fråga finns endast kammarättspraxis som bygger vidare på de uttalanden som gjorts av HFD i frågan om sjukpenning. Nedan redogörs för den rättspraxis som reglerar förutsättningarna för att förlägga arbetstiden vid partiell sjukpenning och sjukersättning. Försäkringsdomstolens avgörande FÖD 1986:11 I avgörandet FÖD 1986:11 hade den försäkrade arbetat mer än halvtid trots att hon var halvt sjukskriven. Hon hade befriats från arbete som hon tidigare upplevt som mest påfrestande. Läkaren var informerad om arbetstidsförläggningen och hade inget att invända mot det. Försäkringsöverdomstolen hade tidigare endast i undantagsfall, där särskilda omständigheter förelegat, frångått principen att man måste minska arbetsutbudet med hälften för att ha rätt till halv sjukpenning för . Men denna praxis kunde i vissa fall motverka meningsfull sjukvård och försök till rehabilitering. En grundläggande förutsättning var enligt FÖD att den samman- lagda arbetstiden som omfattades av det aktuella förslaget till rehabilitering inte översteg hälften av den försäkrades arbetstid och att arbetstidsförläggningen var medicinskt motiverad. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning Beräkningen av den genomsnittliga arbetstiden borde i flertalet fall baseras vilket för domen motsvarade en normal utbetalningsperiod för sjukpenning. 101 Domstolen ansåg att det inte förelåg något hinder att, om skäl förelåg, beräkna arbets- tiden på . Vid denna bedömning skulle beaktas olika omständigheter som sjukdomens art, arbetsorganisation, kommu- nikationer och restidens längd. FÖD angav att det avgörande borde vara om rehabiliteringen kunde anses främja den försäkrades rehabilitering. I målet hade den försäkrades arbetsgivare befriat denne från vissa betungande arbets- uppgifter. Den behandlade läkaren hade också varit delaktig i beslutet att förlägga arbetstiden. Den sammanlagda arbetstiden , som synes ha varit , hade inte heller överstigit hälften av den försäkrades normala arbetstid. Med hänsyn till dessa omständigheter fann Försäkringsöverdomstolen att den för- säkrade fick anses ha sin arbetsförmåga nedsatt med minst hälften. Högsta förvaltningsdomstolens avgörande HFD 2011 ref. 30 Avgörandet HFD 2011 ref. 30 rörde en försäkrad som var sjukskri- ven en fjärdedel under diagnosen asteni och depression. Frågan i målet var om hon hade rätt till en fjärdedels sjukpenning när hon förlagt arbetstiden så att hon var helt ledig . Den försäk- rades läkare hade uttalat att hon behövde denna arbetstidsförlägg- ning för att ”klara sitt arbete nöjaktigt” resterande tid. konstaterade inledningsvis att den försäkrade hade uppgivit att förläggningen av arbetstiden med ledig dag var en förutsättning för att hon skulle orka arbeta . Detta vann också, enligt domstolen, stöd i läkar- ens intyg. Den arbetsfria dagen mitt synes alltså ha varit en förutsättning för att den försäkrade, med de sjukdomsbesvär hon hade, skulle ha förmåga att arbeta tre fjärdedelar av normal arbetsdag. gick därefter vidare med att ta ställning till om den försäkrade hade rätt till sjukpenning med denna arbetstidsförläggning. Domstolen framhöll att möjligheten till en fjärdedels och tre fjärdedels sjukpenning infördes för att förbättra 101Här hänvisade domstolen till förordningen (1982:366) om utbetalning av dagersättning från . anges där (2 § andra stycket) att sjukpenning utbetalas högst . betalas dock i praktiken sjukpenning ut en gång . Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning förutsättningarna för yrkesinriktad rehabilitering och påskynda åter- gången i arbete. Enligt domstolen talade reformerna på socialför- säkringsområdet för att principen att rätt till partiell sjukpenning förutsätter minskning av arbetstiden med lika mycket inte skulle tillämpas alltför strikt. Sådana faktorer som arbetsförhållan- dena och sjukdomens art kunde behöva vägas in i bedömningen. Sjuk- penning borde – om den sammanlagda arbetstiden inte översteg vad som var förenligt med deltidssjukskriv- ningen – kunna beviljas när arbetstidsförläggningen syftar att ta till- vara den arbetsförmåga som den försäkrade har och när denna för- läggning är medicinskt motiverad. Kammarrätten i avgörande i mål nr 5889-18 Kammarrätten i prövade i mål nr 5889-18 möjligheten till variationer i arbetstidens förläggning för en försäkrad med partiell sjukersättning. Kammarrätten konstaterade att det finns möjlighet till sådana variationer när det gäller arbetstidens förläggning för en försäkrad som får partiell sjukersättning men det måste göras en be- dömning i det enskilda fallet. Den försäkrade bedömdes inte ha arbetat i en sådan omfattning att det skulle påverka hennes fortsatta rätt till halv sjukersättning.