sou · H9B375 · 2021-09-23 00:00:00 — Bland annat ska de målen ligga i linje med de nivåer för årets resultat, soliditet, självfinansieringsgrad av investeringar och låneskuld som lagts fast i de obligatoriska målen i programmet. I budgeten ska en samlad bedömning göras av ekonomin under budgetåret för en sådan koncern som avses i 2 kap. 6 § lagen (2018:597) om bokföring och redovisning. Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.7.3. Av paragrafen följer att det i budgeten ska göras en samlad be- dömning av ekonomin under budgetåret för den kommunala koncer- nen. En samlad bedömning av ekonomin kan exempelvis innebära att en uppskattning görs av resultat, soliditet och låneskuld i den kom- munala koncernen, utifrån känd information, men utan krav på fullständiga resultat- och balansräkningar. En samlad bedömning av ekonomin är alltså inte liktydigt med de krav som uppställs avseende innehållet i de sammanställda räkenskaperna i års- redovisningen enligt 12 kap. LKBR. En samlad bedömning för den kommunala koncernen kan göras för fler än , dvs. på motsva- rande sätt som den treårsplan för ekonomin som gäller för kommu- nens eller regionens budget i övrigt. Detta är dock inte ett krav. Den samlade bedömningen av ekonomin ska omfatta den kommunala kon- cernen enligt den definition som följer av 2 kap. 6 § LKBR, vilken innefattar kommunen eller regionen tillsammans med de kommunala koncernföretagen enligt definitionen i 2 kap. 5 § LKBR. Om balanskravsresultatet enligt 11 kap. 10 § lagen (2018:597) om bok- föring och redovisning för ett visst räkenskapsår är negativt, ska det regleras under de närmast följande tre åren. Om det finns särskilda skäl får tiden för reglering av ett negativt balanskravsresultat förlängas till de närmast följande sex åren. Fullmäktige ska anta en åtgärdsplan för hur reglering ska ske. Reglering av negativa balanskravsresultat ska ske i budgeten senast det tredje året eller senast det sjätte året, om det finns särskilda skäl, då det negativa balans- kravsresultatet uppkom. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4.3 och 7.3. Första stycket innehåller ett tillägg om att, i de fall det finns sär- skilda skäl, får tiden för reglering av ett negativt balanskravsresultat förlängas från tre upp till efter att det negativa balanskravs- resultatet uppkom. Särskilda skäl tar sikte på sådana situationer då det uppkommer negativa balanskravsresultat som inte kan anses rimliga att reglera . Exempelvis kan det röra sig om betydande och akuta ekonomiska problem i de kommunala företagen eller då kostnader uppstår vid större och mer genomgripande omstruktureringsåtgär- der som inte är möjliga att hantera på bara . Vidare kan det vara oförutsedda, isolerade händelser som leder till stora ekonomiska problem vilka tar att komma tillrätta med utan att undvika kraftiga neddragningar av den kommunala kärnverksamheten. En reglering av ett negativt balanskravsresultat bör dock ske och det kan inte anses vara förenligt med kravet på god hushållning att inte reglera negativa balanskravsresultat om det, helt eller delvis, finns en sådan möjlighet. Andra stycket har justerats språkligt. I tredje stycket har ett tillägg gjorts avseende tidpunkten för reglering av negativa balanskravsresultat utifrån tillägget i första stycket om en förlängd tid för reglering av negativa balanskravsresultat . Undantag från krav på reglering av ett negativt balanskravsresultat enligt 12 § första stycket får göras om kommunen eller regionen har en stark finansiell ställning. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4.3 och 7.3. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar som undantag får göras från kravet på att reglera ett negativt balanskravsresultat. Undantag från kravet på att reglera ett negativt balanskravsresultat får göras om kommunen eller regionen har en stark finansiell ställ- ning. Innebörden av stark finansiell ställning är densamma som i 11 kap. 5 § tredje stycket. Kommuner och regioner får till en resultatreserv reservera medel som får användas i enlighet med riktlinjerna för resultatreserv i programmet för god hushållning enligt 3 § tredje stycket 2. Reservering får göras om kommunen eller regionen 1. har ett positivt eget kapital inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser, 2.inte har negativa balanskravsresultat enligt 11 kap. 10 § lagen (2018:597) om bokföring och redovisning från tidigare räkenskapsår att reglera. Reservering får göras av den del av årets resultat efter balanskravsjusteringar enligt 11 kap. 10 § lagen om bokföring och redovisning som överstiger av summan av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjäm- ning. Reservering får göras om resultatreserven efter reserveringen högst uppgår till ett totalt belopp som motsvarar av summan av skatteintäkter, generella stats- bidrag och kommunalekonomisk utjämning. Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.5.3 och 6.5.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om resultatreserv. I första stycket ges kommuner och regioner möjlighet att reservera medel till en resultatreserv. Medel ur resultatreserven får användas i enlighet med de riktlinjer för hantering och ändamål som fullmäk- tige beslutat om i programmet för god hushållning. I andra stycket anges vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en kommun eller en region ska få göra en reservering. Kom- munen eller regionen ska ha ett positivt eget kapital inklusive an- svarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Vidare får kommunen eller regionen inte ha negativa balanskravsresultat från tidigare räken- skapsår som ännu inte har reglerats. Beslut om användning av medel från eller reservering av medel till resultatreserven bör först och främst ske i samband med upprättande av budget. Det är dock även möjligt att besluta om användning av medel eller reservering till resultatreserven i samband med årsbokslutet då den slutliga använd- ningen av reserven fastställs. I tredje stycket anges till vilket belopp en reservering högst får göras. Reservering får göras av den del av årets resultat efter balans- kravsjusteringar enligt 11 kap. 10 § LKBR som överstiger av summan av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunal- ekonomisk utjämning. I fjärde stycket anges vilket belopp resultatreservens högst får uppgå till. Kommuner och regioner får endast reservera medel till resultatreserven om den, efter reservering, högst uppgår till ett be- lopp som motsvarar av summan av skatteintäkter, gene- rella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning. Om fullmäktige beslutar om en kostnad eller en utgift under löpande budgetår, ska beslutet också innefatta en anvisning om hur dessa ska finansieras. Om fullmäktige beslutar om en kostnad eller utgift som inte finansieras inom ramen för budgeterat balanskravsresultat enligt 5 § andra stycket ska en reviderad budget fast- ställas. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.4. I första stycket har ett tillägg gjorts om att även beslut om kost- nader under löpande budgetår ska innefatta en anvisning om hur dessa ska finanserias. Tillägget förtydligar att både drift och invester- ingar omfattas. En utgift uppstår vid anskaffning medan en kostnad uppstår vid förbrukning. En kostnad är således en periodiserad ut- gift. För en resurs som kan brukas skiljer sig utgifter och kostnader åt, och det är bara kostnaden som påverkar årets resultat. I andra stycket, som är nytt, regleras vad följden blir om fullmäk- tige fattar beslut om en kostnad eller utgift som inte finansieras inom ramen för budgeterat balanskravsresultat. Ett sådant beslut innebär att en revidering av budgeten måste göras, dvs. fullmäktige ska fast- ställa en ändringsbudget som ger en översikt av ekonomin för kom- munen eller regionen. En reviderad budget krävs dock inte för nya kostnads- och utgifts- beslut som medför att det budgeterade balanskravsresultatet är oför- ändrat. En tillkommande utgift eller kostnad kan t.ex. finansieras med en motsvarande minskning av kostnaderna på ett annat område. Alternativt kan ett kvarstående utrymme i en beslutad buffert använ- das. Kostnader kan vidare finansieras med tillkommande intäkter ut- över budget, exempelvis resultatet av en ny skatteintäktsprognos, ett nytt eller utökat bidrag eller en ny eller höjd taxa eller avgift. Fullmäktige ska behandla minst en delårsrapport som upprättas enligt 13 kap. 1 § lagen (2018:597) om bokföring och redovisning. Styrelsen ska överlämna delårsrapporten till fullmäktige och revisorer inför be- handling i fullmäktige senast vid utgången av juni månad. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.9. Första stycket motsvarar nuvarande 11 kap. 16 §. I andra stycket anges tidpunkten för när styrelsen ska överlämna delårsrapporten till fullmäktige och revisorer. Tidpunkten har ändrats så att överlämningen ska ske till behandlingen av delårsrapporten i fullmäktige som ska äga rum senast vid utgången av juni månad. Sammantaget med de krav som uppställs i 13 kap. 1 § LKBR avse- ende vilken tidsperiod som delårsrapporten ska omfatta, innebär detta att delårsrapporten kan omfatta tre, fyra eller beroende på vad som fungerar i den enskilda kommunens eller regionens be- redningsprocess. Om delårsrapporten visar betydande budgetavvikelser ska fullmäktige anta en åtgärds- plan för hur dessa ska hanteras. Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.7.10. Av paragrafen följer att om betydande budgetavvikelser kan identifieras i delårsrapporten ska fullmäktige anta en åtgärdsplan för hur dessa ska hanteras. En åtgärdsplan bör syfta till att säkerställa att åtgärder kan verkställas så fort som möjligt, t.ex. för att verksam- heter inte ska fortsätta att gå med underskott. Vad som utgör en betydande budgetavvikelse kan variera utifrån förutsättningarna i enskilda kommuner och regioner. Detta, dvs. vad som ska anses ut- göra en betydande budgetavvikelse, är något som kommunen eller regionen kan ta ställning till inom ramen för programmet för god hushållning. Styrelsen bestämmer när övriga nämnder senast ska lämna sin redovisning till styrel- sen av de medel som nämnderna har förvaltat under föregående budgetår. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3. Paragrafen har justerats språkligt och begreppet medelsförvaltning har tagits bort. Fullmäktige beslutar om godkännande av årsredovisningen. Årsredovisningen får godkännas om resultaträkning och balansräkning är rättvisande. Beslut om godkännande av årsredovisningen ska motiveras. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.5, 6.7.7. Första stycket har justerats språkligt. I andra stycket, som är nytt anges under vilka förutsättningar som fullmäktige får besluta om godkännande av årsredovisningen. Inför godkännande av årsredovisningen ska fullmäktige ta ställning till om resultaträkningen och balansräkningen i årsredovisningen är rättvis- ande. Ett godkännande av årsredovisningen innebär alltså inte endast att processen för behandlingen av årsredovisningen är avslutad utan innefattar också ett ställningstagande till om resultaträkningen och balansräkningen i årsredovisningen är rättvisande. I detta ingår bl.a. en bedömning av om en rättvisande bild av verksamhetens resultat och kommunens eller regionens ekonomiska ställning ges, dvs. om det utifrån innehållet i och utformningen av resultat- och balans- räkning finns förutsättningar för att årsredovisningen ska kunna ge en rättvisande bild enligt 4 kap. 3 § LKBR samt om övriga tillämpliga bestämmelserna i har iakttagits. Som en följd av att fullmäktiges beslut om godkännande av års- redovisningen förutsätter att resultaträkningen och balansräkningen är rättvisande kan fullmäktiges beslut prövas inom ramen för en laglig- hetsprövning utifrån prövningsgrunden i 13 kap. 8 § första stycket 4 dvs. om beslutet strider mot lag eller annan författning. Detta kan innebära en prövning av om resultaträkningen och balansräkningen har upprättats enligt LKBR. I tredje stycket, som är nytt, anges att fullmäktiges beslut om god- kännande av årsredovisningen ska motiveras. En sådan motivering kan innefatta ett ställningstagande till revisorernas uttalande i revisions- berättelsen om huruvida resultaträkning och balansräkningen är rätt- visande. Fullmäktige kan välja att besluta i enligt med revisorernas uttalande i revisionsberättelsen eller att bortse från revisorernas be- dömning av om resultaträkningen och balansräkning är rättvisande. Omfattningen av motiveringen får bedömas utifrån förhållandena i det enskilda fallet. Om fullmäktige beslutar att avvika från revisio- nens uttalande bör det framgå vilka bedömningar och eventuella nya omständigheter som motiverar fullmäktiges beslut. Fullmäktige ska vid samma sammanträde först besluta om godkännande av årsredo- visningen enligt 21 § och därefter om ansvarsfrihet enligt 5 kap. 24 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.8.3. Paragrafen, som är ny, motsvarar delvis nuvarande 11 kap. 21 § och reglerar vid vilket tillfället som fullmäktige ska besluta om god- kännande av årsredovisningen. Fullmäktige ska först besluta om god- kännande av årsredovisningen och därefter om ansvarsfrihet enligt 5 kap. 24 §. Paragrafen innehåller ett tillägg om att dessa två beslut ska fattas vid samma sammanträde. Det är alltså inte möjligt att be- sluta om godkännande av årsredovisningen vid ett tidigare samman- träde än vid det sammanträde då frågan om ansvarsfrihet behandlas. Revisorerna granskar i den omfattning som följer av god revisionssed all verksamhet som bedrivs inom nämndernas eller fullmäktigeberedningarnas verk - samhetsområden. De granskar på samma sätt, genom de revisorer eller lekmanna- revisorer som utsetts i juridiska personer enligt 10 kap. 2–6 §§, även verksamheten i de juridiska personerna. Revisorerna prövar om verksamheten sköts på ett ändamålsenligt och från eko- nomisk synpunkt tillfredsställande sätt, om räkenskaperna är rättvisande, om den ekonomiska förvaltningen bedrivs i enlighet med tillämpliga bestämmelser i 11 kap. och de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt om den interna kontrollen som görs inom nämnderna är tillräcklig. Om revisorerna i sin granskning finner att det föreligger misstanke om att brott av förmögenhetsrättslig karaktär förövats eller om att allmän förvaltningsdomstols avgörande åsidosatts, ska de anmäla förhållandet till berörd nämnd. Om nämnden efter en sådan anmälan inte vidtar åtgärder utan oskäligt dröjsmål, är revisorerna skyldiga att rapportera det till fullmäktige. Revisorerna får dock avstå från att an- mäla misstanke om brott till fullmäktige om nämnden funnit att det inte föreligger en sådan misstanke. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.8.1. Andra stycket innehåller ett tillägg om att revisorerna ska pröva om den ekonomiska förvaltningen bedrivs i enlighet med tillämpliga bestämmelser i 11 kap. och de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt. Granskningen av regelefterlevnaden inom den ekonomiska förvaltningen utgör ett komplement till revisorernas befintliga upp- drag att pröva om räkenskaperna är rättvisande. Ekonomistyrning och redovisningsfrågor har många beröringspunkter, bl.a. avseende tillämpningen av balanskravet, varför en sammanhållen granskning av både räkenskaper och ekonomisk förvaltning i övrigt är viktig. Granskningen bör i första hand ta sikte på sådana krav av mer objektiv art som uppställs inom ramen för 11 kap. om Ekonomisk förvaltning. Det kan t.ex. handla om de krav som ställs på program- met för god hushållning och om den ekonomiska styr- ningen utformas i enlighet med dessa, om balanskravet med tillämp- liga undantag tillämpas korrekt, om kraven kring reglering av ett negativt balanskravsresultat tillämpas enligt intentionerna och om reglerna som omgärdar resultatreserven iakttas. Bestämmelserna i 11 kap. kommunallagen ger fullmäktige ett relativt stort utrymme att utforma den ekonomiska styrningen och förvaltningen genom beslut om lokala mål och riktlinjer. Därför ska revisionens gransk- ning av regelefterlevnaden inom den ekonomiska förvaltningen även innefatta en kontroll av att verksamheten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt. Första och tredje stycket motsvarar nuvarande 12 kap. 1 § första och tredje stycket. Revisorerna ska bedöma om resultaten i årsredovisningen är förenliga med de mål fullmäktige beslutat. Revisorernas skriftliga bedömning ska lämnas till fullmäktige inför behandlingen av årsredovisningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.11. Paragrafen reglerar revisorernas uppdrag att bedöma om resultaten i årsredovisningen är förenliga med de mål som fullmäktige har be- slutat och att en skriftlig bedömning om detta ska lämnas till full- mäktige. Kravet på att revisorerna även ska göra motsvarande bedöm- ning avseende delårsrapporten har tagits bort. Vidare har kravet på att revisorernas skriftliga bedömning avseende delårsrapporten ska lämnas till fullmäktige inför behandlingen av delårsrapporten tagits bort. Anmärkningar får riktas mot 1.nämnder och fullmäktigeberedningar, och 2.de enskilda förtroendevalda i sådana organ. Anledningen till anmärkningen ska anges i revisionsberättelsen. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3. Paragrafen har justerats redaktionellt och nuvarande tredje stycket har flyttats till den nya 12 kap. 13 a § 4. Första och andra stycket motsvarar nuvarande 12 kap. 13 § första och andra stycket. Revisionsberättelsen ska innehålla ett särskilt uttalande 1.om det finns negativa balanskravsresultat att reglera, 2.om det finns negativa balanskravsresultat att reglera utifrån särskilda skäl enligt 11 kap. 12 §, 3.om huruvida resultaträkningen och balansräkningen i årsredovisningen är rätt- visande, och 4.om huruvida ansvarsfrihet tillstyrks eller inte. Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.7.5, 6.7.6, 6.8.2 och 7.3. I paragrafen regleras revisionsberättelsens innehåll. Enligt första punkten ska revisionsberättelsen innehålla ett särskilt uttalande om det finns negativa balanskravsresultat att reglera. Enligt andra punkten ska revisionsberättelsen innehålla ett sär- skilt uttalande om huruvida det finns negativa balanskravsresultat att reglera utifrån särskilda skäl, dvs. om fullmäktige har åberopat sär- skilda skäl för att kunna förlänga tiden för reglering av ett negativt balanskravsresultat till senast då det negativa balans- kravsresultatet uppkom. Enligt tredje punkten ska revisionsberättelsen innehålla ett särskilt uttalande om huruvida revisorerna vid sin granskning av resultaträk- ningen och balansräkningen i årsredovisningen anser att dessa är rätt- visande. I detta ingår bl.a. en bedömning av om en rättvisande bild av verksamhetens resultat och kommunens eller regionens ekono- miska ställning ges, dvs. om det utifrån innehållet i och utformningen av resultat- och balansräkning finns förutsättningar för att årsredo- visningen ska kunna ge en rättvisande bild enligt 4 kap. 3 § LKBR samt om övriga tillämpliga bestämmelserna i har iakttagits. Revisorerna kan utifrån detta uttalande välja om de rekommenderar fullmäktige att godkänna årsredovisningen eller inte. Revisorernas uttalande om resultat- och balansräkningen i årsredovisningen är rättvisande utgör ett underlag inför fullmäktiges ställningstagande i frågan inför beslut om godkännande av årsredovisningen. Fjärde punkten motsvarar nuvarande 12 kap. 13 § tredje stycket. Ett överklagat beslut ska upphävas, om 1.det inte har kommit till på lagligt sätt, 2.beslutet rör något som inte är en angelägenhet för kommunen eller regionen, 3.det organ som har fattat beslutet inte har haft rätt att göra det, eller 4.beslutet annars strider mot lag eller annan författning. Första stycket 3 och 4 gäller inte beslut enligt 11 kap. 5 § andra och tredje styck- ena samt 12 och 13 §§ och beslut om att använda medel från en resultatreserv enligt 14 a §. Domstolen får inte ersätta det överklagade beslutet med något annat beslut. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.7. Andra stycket anpassas utifrån införandet av resultatreserver i 11 kap. 14a § som ersätter resultatutjämningsreserver enligt nuvarande 11 kap. Första och tredje stycket motsvarar nuvarande 13 kap. 8 § första och tredje stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid användning av medel från en resultatutjämningsreserv gäller 11 kap. 14 § första stycket i sin äldre lydelse till och med . 3.Om kommuner och regioner har en resultatutjämningsreserv enligt 11 kap. 14 § i sin äldre lydelse, ska programmet för god hushållning enligt 11 kap. 3 § omfatta hanteringen av resultatutjämningsreserven. 4.Vid användning av medel från en resultatutjämningsreserv enligt 11 kap. 14 § isin äldre lydelse, ska balanskravsresultatet i 11 kap. 5 § andra stycket beräknas enligt följande: Årets resultat efterbalanskravsjusteringar enligt 11 kap. 10 § lagen (2018:597) om bokföring och redovisning, med justering för förändring av resultatreserven enligt 11 kap. 14 a § och med förändring av resultatutjämnings- reserven enligt 11 kap. 14 § i sin äldre lydelse. 5.För beslut om att använda medel från en resultatutjämningsreserv enligt 11 kap. 14 § i sin äldre lydelse, gäller bestämmelsen i 13 kap. 8 § andra stycket i sin äldre lydelse. Enligt bestämmelsen i första punkten träder lagen i kraft . I andra punkten anges att om kommuner och regioner har en resultatutjämningsreserv gäller 11 kap. 14 § första stycket i sin äldre lydelse till och med . Detta innebär att de kom- muner och regioner som avsatt medel i en resultatutjämningsreserv innan bestämmelsen i 11 kap. 14 § upphävdes får använda de medel som finns i resultatutjämningsreserven för att utjämna intäkter över en konjunkturcykel . I tredje punkten anges att om kommuner och regioner har en resul- tatutjämningsreserv ska programmet för god hushållning omfatta hanteringen av denna. Det innebär att de kommuner och regioner som reserverat medel i en resultatutjämningsreserv innan bestämmelsen i 11 kap. 14 § upphävdes, ska inkludera hanteringen av resultatutjämningsreserven i sitt program för god hus- hållning. I fjärde punkten anges att om en kommun eller en region har en resultatutjämningsreserv ska balanskravsresultatet vid upprättande av budget enligt 11 kap. 5 § andra stycket beräknas utifrån årets re- sultat efter balanskravsjusteringar enligt 11 kap. 10 § LKBR, med justering för förändring av resultatreserven enligt 11 kap. 14 a § och med förändring av resultatutjämningsreserven enligt 11 kap. 14 § i sin äldre lydelse. I femte punkten anges att för beslut om att använda medel från en resultatutjämningsreserv gäller bestämmelsen i 13 kap. 8 § andra stycket. Det innebär att beslut om att ianspråkta resultatutjämnings- reserver undantas prövning enligt prövningsgrunderna enligt 13 kap. 8 § första stycket 3 och 4. 10.2Förslaget till ändringar i lagen (2018:597) om bokföring och redovisning Årets resultat efter balanskravsjusteringar och balanskravsresultatet enligt 11 kap. 10 § ska anges i direkt anslutning till posten årets resultat i resultaträkningen enligt 2 §. Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.4.6. I paragrafen regleras att årets resultat efter balanskravsjusteringar och balanskravsresultatet ska redovisas i direkt anslutning till posten årets resultat i resultaträkningen. Detta innebär att resultatet av balans- kravsutredningen enligt 11 kap. 10 § för dels årets resultat efter balans- kravsjusteringar, dels balanskravsresultatet ska följa direkt efter raden för årets resultat i uppställningen för resultaträkningen enligt 5 kap. 2 §. Även fortsättningsvis redovisas balanskravsutredningen i sin hel- het i förvaltningsberättelsen enligt 11 kap. 10 §. Balansräkningen ska ställas upp i följande form. 1.Mark, byggnader och tekniska anläggningar Kortfristiga placeringar IV. EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER I. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser I. Långfristiga skulder 1.Panter och därmed jämförliga säkerheter a)Pensionsförpliktelser som inte har upptagits bland skulderna eller avsättningarna b)Övriga ansvarsförbindelser Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.6. I paragrafen regleras i vilken form som kommuners och regioners balansräkning ska ställas upp.