sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Precis som barn som föds i till föräldrar som är medborgare i ett land utanför EES be- höver uppehållstillstånd för att vistas här (jfr 2 kap. 5 § utlänningslagen). Efter födelsen måste föräldrarna således ansöka om uppehållstillstånd för barnet. Vid pröv- ning får barnet oftast samma tillstånd som föräldrarna. gäller vissa särskilda regler för uppehållstill- stånd enligt den tillfälliga lagen. Lagen innehåller bestämmelser om tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande förutom Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet kvotflyktingar och begränsar möjligheterna till anhöriginvandring för skyddsbehövande med tidsbegränsade tillstånd. Lagen, som således begränsar möjligheten till uppehållstillstånd enligt utlänningslagen i vissa fall, gäller t.o.m. . Som framgår av avsnitt 4.1 ovan överlämnade regeringen en proposition om ändrade regler i utlänningslagen till . Propositionen bygger på en lagrådsremiss med samma namn, en remiss som i sin tur bygger på Kommitténs om den framtida svenska migra- tionspolitiken () betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54). Propositionen innehåller bl.a. förslag om att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska vara huvud- regeln vid prövningen av uppehållstillstånd för skyddsbehövande och anhöriga till personer som har uppehållstillstånd i . De nya reglerna föreslås träda i kraft . Mera konkret innebär förslagen att skyddsbehövande personer vid en första ansökan om uppehållstillstånd ska medges ett tidsbegrän- sat uppehållstillstånd . Om det finns nationella säkerhets- skäl eller om allmän ordning kräver det ska uppehållstillstånd kunna meddelas än så, dock . Den som är alter- nativt skyddsbehövande kan vid en första prövning medges ett tids- begränsat uppehållstillstånd . Bestämmelserna om tids- begränsade uppehållstillstånd omfattar dock inte dem som kommit till efter ett beslut om överföring av skyddsbehövande för s.k. vidarebosättning (kvotflyktingar). Vid prövningen av om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska för- längas ska uppehållstillstånd kunna medges för den som är skyddsbehövande eller alternativt skyddsbehövande. Om nationella säkerhetsskäl eller allmän ordning kräver det ska tillståndet kunna förlängas än så, dock . För den som uppfyller vissa krav (se nedan) kan permanent uppehållstillstånd emel- lertid beviljas. En förlängning av ett tillfälligt uppehållstillstånd för en alterna- tivt skyddsbehövande person ska kunna medges , men dock . Om personen uppfyller vissa krav (se nedan) ska perma- nent uppehållstillstånd kunna medges. För att en person ska kunna medges permanent uppehållstillstånd föreslås att det ska ställas krav på att sökanden kan försörja sig och att det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt inte ska råda tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet Som ytterligare förutsättning för permanent uppehållstillstånd ska krävas att sökanden har haft tillfälligt uppehållstillstånd . En ansökan om permanent uppehållstillstånd ska också endast kunna ges in i samband med en ansökan om förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Undantag från kravet på försörjning föreslås gälla för barn och de som uppbär inkomstgrundad ålderspension, garantipension eller äldre- försörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Om det finns särskilda skäl ska undantag från kravet på försörjning kunna medges och det ska inte ställas upp krav på hederligt levnadssätt för de sökande som är . Utöver vad som sagts kan noteras att regeringen i propositionen uttalar att det bör införas krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för att ett permanent uppehållstillstånd ska få beviljas, men att dessa krav bör samordnas med denna utrednings för- slag om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap (SOU 2021:2). Regeringen avser därför att återkomma till med förslag om sådana krav. När det gäller anhöriga till personer som är bosatta i före- slås uppehållstillstånd kunna ges till den som t.ex. är make, sambo, ogift barn eller har ingått i samma hushållsgemenskap som anknyt- ningspersonen i och där det i hemlandet fanns ett beroende- förhållande mellan dem. Uppehållstillståndet ska vara detsamma för den anhöriga som anknytningspersonen. Vid en förlängning ska den anhöriga kunna få ett nytt tillfälligt uppehållstillstånd , dock får detta tillstånd inte gälla längre än anknytningspersonens tillstånds- tid. En förlängning av uppehållstillståndet föreslås kunna medges . Det får dock inte heller gälla längre än anknytnings- personens tillståndstid. En person som innehaft tillfälligt uppehålls- tillstånd och som uppfyller de ovan angivna villkoren för permanent uppehållstillstånd ska kunna erhålla sådant tillstånd. Utöver vad som sagts ska krävas att anknytningspersonen kan för- sörja sig själv och den anhöriga samt att han eller hon har en god- tagbar bostad när det gäller storlek och standard. För barn som har fötts i och som sedan födelsen är stats- lösa föreslås ett undantag från kravet på permanent uppehållstillstånd för att dessa barn (eller unga vuxna) ska kunna förvärva svenskt med- borgarskap. Förslaget innebär att det ska införas bestämmelser om att ett statslöst barn fött i ska kunna förvärva svenskt med- borgarskap om han eller hon har ett tillfälligt uppehållstillstånd och Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet har haft hemvist i eller sammanlagt om han eller hon har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, synnerligen ömmande omständigheter eller verkställighetshinder eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning till en sådan person. Undantaget ska även gälla utlän- ningar som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den tillfälliga lagen, eller som har beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd enligt samma lag (prop. 2020/21:191 s. 126). Utöver vad som sagts om utlänningar som har beviljats tidsbegränsade tillstånd enligt den tillfälliga lagen föreslås förslaget också omfatta statslösa utlänningar som har fötts i och som har beviljats ett tidsbegrän- sat uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen eller ett uppehållstill- stånd som har tidsbegränsats enligt den lagen och som kan beviljas medborgarskap i enlighet med kraven europeiska konven- tion om medborgarskap (konvention) (SÖ 2001:20) och om begränsning av statslöshet (konvention) (SÖ 1969:12). Undantaget införs för att även fort- sättningsvis ska leva upp till sina konventionsåtaganden. 4.4Automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa statslösa barn födda i 4.4.1Kan ett automatiskt förvärv bidra till att motverka uppkomsten av statslöshet? Bedömning: Bestämmelser om automatiskt förvärv av medbor- garskap för statslösa barn födda i kan bidra till att mot- verka uppkomsten av statslöshet. Utredningen ska enligt kommittédirektiven utreda om bestämmelser om automatiskt förvärv av medborgarskap bör införas för vissa stats- lösa barn födda i . Ett automatiskt förvärv ska i så fall förenas med villkor om att minst en förälder har permanent uppehållstillstånd och i övrigt en anknytning till , t.ex. genom bosättning här i landet. Inledningsvis noteras att konventionsbestämmelserna om förvärv av medborgarskap vid födelsen inte ställer upp några krav för att förvärvet ska kunna ske, utöver att barnet ska vara fött statslöst i Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet Ett automatiskt förvärv av medborgarskap för statslösa barn födda i en konventionsstat som är beroende av att barnet t.ex. är stadigvarande bosatt i staten kan enligt utredningens uppfatt- ning därför inte fullt ut motsvara det automatiska förvärv som åsyftas i artikel 1.2 a) konvention och artikel 6.2 a) kon- vention. Med detta sagt, anser utredningen att bestämmelser om auto- matiskt förvärv av medborgarskap för statslösa barn med villkor, ändå kan bidra till att motverka uppkomsten av statslöshet, genom att vissa statslösa barn födda i kan bli svenska medborgare än . Ett automatiskt förvärv av medbor- garskap bidrar även till att bättre uppfylla bestäm- melser om att varje barn från födelsen ska ha rätt till ett medborgar- skap. Medborgarskapslagen innehåller bestämmelser som gör det möjligt för statslösa barn och unga som har fötts i här i landet att förvärva medborgarskap genom anmälan från födelsen och fram till dess att han eller hon fyller och som bygger på konventions- åtaganden (se om 6 och 8 §§ medborgarskapslagen i avsnitt 4.2 och 4.5samt nedan i detta avsnitt). Ett automatiskt förvärv av medbor- garskap vid födelsen som kombineras med vissa krav bör därför kunna ses som ytterligare ett steg på vägen när det gäller genomförandet av 1997 och konventioner och motverkandet av statslöshet. Något som måste betraktas som en positiv utveckling för statslösa barn som föds här i landet. I svensk rätt finns också redan exempel på automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap vid födelsen när det gäller barn till svenska medborgare (2 § medborgarskapslagen). Flera länder har en medbor- garskapslagstiftning som, precis som den svenska, bygger på den s.k. härstamningsprincipen och därmed också automatiska förvärv av medborgarskap för barn till en förälder som innehar medborgarskap i staten i fråga. Det finns också länder som har bestämmelser om automatiskt förvärv av medborgarskap för statslösa barn som föds i landet, antingen beroende på att staten har en medborgarskapslag- stiftning som bygger på den s.k. territorialprincipen när det kommer till nyfödda barns förvärv av medborgarskap såsom t.ex. och eller på grund av konventionsåtaganden som och Frankrike.5 Frågan om automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för statslösa barn födda i har diskuterats och avfärdats tidigare 5UNHCR (2014). Ensuring that no child is born stateless. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet (se uttalanden i prop. 1999/2000:147 s. 36 i avsnitt 3.2.2). Uttalan- dena går enligt utredningens uppfattning inte helt att bortse ifrån. kan man inte blunda för det faktum att statslöshet anses vara till nackdel för individen och att det är ett övergripande mål att motverka uppkomsten av statslöshet genom att underlätta för den som är statslös att förvärva medborgarskap.6 Undvikande av statslös- het är en av de grundprinciper som medborgarskapslagen bygger på (prop. 1999/2000:147, s. 15). Det är även svårt att blunda för den omständigheten att föräldrarna till det statslösa barnet bor i och föder barnet här. Barn har enligt bl.a. också rätt till ett medborgarskap. Som anges ovan finns bestämmelser i medborgarskapslagen (6– 8 §§) som gör det möjligt för barn som fötts som statslösa i att förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Det finns dock en risk för att föräldrarna (och det statslösa barnet när han eller hon blir myndig) inte förstår vikten av att ge in en anmälan om medbor- garskap och att barnet därför oavsiktligt förblir statslöst. Om dessa barn – som är födda i och inte har samhörighet med någon annan stat på det sätt som man får genom bosättning och medbor- garskap i ett land – ges möjlighet att förvärva svenskt medborgarskap automatiskt skulle de likställas med barn som blir svenska medbor- gare genom sin eller sina svenska föräldrars medborgarskap (2 § med- borgarskapslagen). Detta skulle ha en praktisk, men också stor prin- cipiell betydelse, för denna sårbara och skyddsvärda grupp individer. En ordning med automatiskt förvärv av medborgarskap för statslösa barn födda i skulle också komplettera nuvarande bestämmel- ser i 6 och 8 §§ medborgarskapslagen på ett bra sätt och innebära att tar ytterligare steg i arbetet med att motverka uppkomsten av statslöshet. Vad som sagts talar enligt utredningens uppfattning för att föra in bestämmelser om automatiskt förvärv av medborgar- skap för statslösa barn födda i . Föräldrars eventuella önskemål om barnets medborgarskap bör enligt utredningens mening inte ges sådan vikt att det hindrar inför- andet av bestämmelser om automatiskt förvärv av svenskt medbor- garskap. Det automatiska förvärvet skulle i enstaka fall kunna leda till 6I var totalt 94 länder parter till konvention om statslösa personers rättsliga ställning och 75 länder var parter till konvention om begränsning av stats- löshet, se /neu/se/46545-unhcr-uppmanar-stater-att-till-2024-finna-losningar-for- statslosa-personer.html. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet att barnet förvärvar dubbelt medborgarskap, t.ex. på grund av att föräldrarna av en annan stat inte anses som statslösa och kan föra över sitt medborgarskap i den staten till det nyfödda barnet eller om t.ex. indiska föräldrar väntar med att anmäla sitt barns födelse till myndigheterna i (jfr avsnitt 4.4.4). Om barnet då fått svenskt medborgarskap i strid med föräldrarnas önskemål, finns möjlighet att ansöka om befrielse från detta (15 § medborgarskapslagen). Utred- ningen anser därför att det inte finns anledning att avstå från att före- slå bestämmelser om automatiskt förvärv av medborgarskap av denna anledning. Ett automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap är enligt UNHCR det bästa sättet att förhindra statslöshet hos barn och säkerställa full överensstämmelse med artikel 1 konven- tion. Bestämmelser om automatiskt förvärv av medborgarskap med villkor, torde som utgångspunkt kunna leda till att fler statslösa barn som föds i förvärvar medborgarskap i ett tidigare skede än , vilket har stort signalvärde och är en positiv utveckling för statslösa barn. Det skulle också innebära att tillhandahåller fler sätt för statslösa barn som fötts i landet att förvärva medborgar- skap och en bättre överensstämmelse med konventionsåtagandena om att statslöshet ska motverkas. Frågan är då hur detta ställnings- tagande påverkas av utredningsdirektivens krav på att ett automatiskt förvärv ska förenas med att minst en förälder har permanent uppe- hållstillstånd i och någon annan form av anknytning till landet. 4.4.2Villkor om permanent uppehållstillstånd hos en förälder? Bedömning: I ett system med automatiska förvärv av medborgar- skap för barn som föds statslösa i bör en förälder till barnet ha permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet. När det gäller kravet i kommittédirektiven, på att ett automatiskt förvärv av medborgarskap för statslösa barn födda i ska för- enas med villkor om att minst en förälder ska ha permanent uppe- hållstillstånd i och även i övrigt en anknytning till landet, be- döms detta inte vara helt i linje med förvärv ex lege enligt artikel 1.2 a) konvention och artikel 6.2 a) konvention. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet Bestämmelser med krav på permanent uppehållstillstånd och ytter- ligare anknytning till landet är i linje med hur medborgar- skapslagstiftning är konstruerad. undantas i princip endast den som kan härleda medborgarskap från en svensk medborgare från krav på permanent uppehållstillstånd och hemvist i medborgarskapslagen (jfr 2 och 4 §§ medborgarskapslagen). Detta talar för att även auto- matiska förvärv för statslösa barn födda i ska ha en liknande struktur och förenas med krav på permanent uppehållstillstånd. Vad sedan gäller möjligheten att erhålla ett permanent uppehålls- tillstånd bör noteras att enligt propositionen om ändrade regler i ut- länningslagen (prop. 2020/21:191) som regeringen överlämnade till ska huvudregeln för asylsökande och anhöriginvandrare vara att de vid en första ansökan om tillstånd för bosättning här i landet ska medges tidsbegränsade uppehållstillstånd. Permanenta uppehållstillstånd ska enligt förslaget som tidigast kunna aktualiseras efter att en sökande har haft tidsbegränsat uppehålls- tillstånd . Som ytterligare villkor för att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna meddelas föreslås att det ska krävas att sökanden kan försörja sig och sin familj och att sökanden uppfyller krav på vandel. Den som inte uppfyller kraven för permanent uppe- hållstillstånd kan i stället få ytterligare ett tidsbegränsat uppehållstill- stånd. Barn föreslås dock undantas från kravet på försörjning liksom kravet på levnadssätt om barnet är . Förslaget om ändrade regler i utlänningslagen har också betydelse för medborgarskapslagstiftningen eftersom permanent uppehållstill- stånd är ett krav för medborgarskapsförvärv för bl.a. statslösa barn och unga vuxna. För att möjliggöra för bl.a. statslösa barn som fötts i att förvärva svenskt medborgarskap föreslås i propositionen ett undantag från kravet på permanent uppehållstillstånd i 6 och 8 §§ medborgarskapslagen. Undantaget motiveras med att har åtag- anden enligt 1961 och konventioner som måste tillgodoses även när vissa grupper som tidigare beviljades permanenta uppehålls- tillstånd , då förslaget föreslås träda i kraft, som huvudregel kommer att beviljas tidsbegränsade uppehålls- tillstånd. Undantaget föreslås omfatta barn och unga vuxna som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt utlänningslagen på grund av skyddsbehov, synnerligen ömmande omständigheter eller verkställighetshinder eller som har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt samma lag på grund av anknytning. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet den som har ett sådant tillstånd och uppfyller kravet på hemvist här i landet eller under sammanlagt inte behö- ver ha ett permanent uppehållstillstånd för att förvärva svenskt med- borgarskap enligt 6 eller 8 § medborgarskapslagen. Förslaget ändrar emellertid inte några av de övriga förutsättningarna för medborgar- skap i de nämnda bestämmelserna, utan för förvärv av medborgar- skap ska även fortsättningsvis bl.a. kravet på hemvist gälla. Mot bakgrund av vad som sagts om de nya reglerna för uppe- hållstillstånd, där tidsbegränsade uppehållstillstånd kommer att vara huvudregeln, bedömer utredningen att bestämmelser om automatiskt förvärv av medborgarskap förenade med krav på att ett statslöst barns förälder ska ha permanent uppehållstillstånd för att svenskt medbor- garskap ska kunna förvärvas vid födelsen sannolikt kommer att få ett begränsat genomslag. Förvärvstidpunkten för medborgarskap för stats- lösa barn kommer i många fall att förskjutas så att medborgarskaps- förvärvet måste ske genom anmälan med stöd av bestämmelserna i 6, 7 eller 8 § medborgarskapslagen i stället för automatiskt vid födel- sen. Bestämmelser om automatiskt förvärv av medborgarskap för statslösa barn födda i kan enligt utredningens uppfattning därför komma att bli mindre betydelsefulla än vad som hade varit fallet om det inte hade ställts krav på permanent uppehållstillstånd för minst en förälder. Krav på permanent uppehållstillstånd för en förälder är dock en förutsättning enligt kommittédirektiven. Ett medborgarskapsförvärv som är kopplat till förälderns perma- nenta uppehållstillstånd kan vara problematiskt i de fall det finns ett öppet ärende om återkallelse av ett sådant uppehållstillstånd hos när barnet föds. I en sådan situation skulle barnet kunna förvärva svenskt medborgarskap automatiskt vid födelsen sam- tidigt som det pågår en process om att förälderns uppehållstillstånd ska återkallas. Ett senare fattat beslut om återkallelse av uppehålls- tillståndet skulle innebära att föräldern inte har rätt att vistas här i landet, men att han eller hon sannolikt inte kan utvisas på grund av barnets svenska medborgarskap och familjegemenskapen dem emellan (jfr prop. 1999/2000:147 s. 39). Om det är så att föräldern i fråga är statslös finns det dock ofta inget land som denne kan utvisas till. Utredningen problematiserar kring denna fråga i kapitel 9 med an- ledning av uppdraget att utreda som förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan ska ske. Utredningsuppdra- get i den delen grundas på uppgiften att nuvarande förvärvstidpunkt Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet i anmälningsärenden kan bidra till att familjer som egentligen har fått ett beslut om att lämna får stanna här på grund av att en i familjen har blivit svensk medborgare. Utredningen har i den delen landat i att förvärvstidpunkten i anmälningsärenden bör vara den- samma som i naturalisationsärenden, dvs. förvärv av svenskt medbor- garskap ska ske vid beslutstidpunkten (se avsnitt 9.3). Vad som sagts talar enligt utredningen emot att införa bestämmelser om auto- matiskt förvärv av medborgarskap förenade med villkor om perma- nent uppehållstillstånd, såvida man inte i samband med det automa- tiska förvärvet inväntar att handläggningen av återkallelseärendet avslutas innan en eventuell registrering av ett barns svenska medbor- garskap görs. En sådan ordning skulle dock innebära att förvärvet fördröjs, vilket inte är optimalt. I sammanhanget bör dock under- strykas att det troligen handlar om ytterst få fall där en förälder till ett statslöst barn i samband med barnets födelse råkar ha ett pågående ärende om återkallelse av permanent uppehållstillstånd. Ett sätt att komma bort från problemen med återkallelse och för- dröjd förvärvstidpunkt på grund av kopplingen till förälderns perma- nenta uppehållstillstånd skulle kunna vara att koppla kravet på permanent uppehållstillstånd till det statslösa barnet på samma sätt som gäller enligt 6 § medborgarskapslagen . Barn får som utgångs- punkt oftast samma typ av uppehållstillstånd som sina föräldrar, men först efter att har prövat en ansökan om uppehålls- tillstånd. Det är därför sannolikt att en ordning med krav på att barnet ska ha uppehållstillstånd skulle hindra statslösa barns automatiska förvärv av svenskt medborgarskap, eftersom det vid födelsen inte skulle finnas ett uppehållstillstånd för barnet. Ett sådant förslag är inte heller i enlighet med de direktiv som utredningen har att utgå ifrån. Utredningen har därför inte utrett detta ytterligare. Om bestämmelser om automatiskt förvärv ska föras in så finns det enligt utredningen inte anledning att gå ifrån uppdraget i kom- mittédirektivet att ställa krav på att minst en förälder har permanent uppehållstillstånd i . Enligt kommittédirektiven ska det dess- utom ställas krav på att föräldern har ytterligare anknytning till . Utredningen anser att det i sådana fall är lämpligt att använda sig av hemvist som ytterligare bevis på anknytning till landet, eftersom detta är ett inarbetat och vedertaget begrepp i medborgarskapssam- manhang (se t.ex. 6–11 §§ medborgarskapslagen och avsnitt 11.2.3). En förälder som har permanent uppehållstillstånd och hemvist i Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet har enligt utredningens uppfattning sannolikt för avsikt att stanna kvar i tillsammans med barnet åtminstone under en betydande del av barnets uppväxt. Barn som växer upp i har en så stark samhörighet med landet att barnet bör ha möjlighet att bli svensk medborgare även om föräldrarna inte är med- borgare i . Då det enligt propositionen om ändrade regler i utlänningslagen, kommer att krävas att föräldern har haft ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd i innan permanent uppehållstillstånd kan erhållas anser utredningen att det vid ett införande av bestämmel- ser om automatiskt förvärv inte finns anledning att kräva att hem- visttiden ska ha varat . Det bör dock framhållas att föräl- dern i fråga måste ha hemvist här i landet för det automatiska förvärvet för att förvärvet ska kunna medges. Den om- ständigheten att det kan finnas situationer där en förälder har per- manent uppehållstillstånd men saknar hemvist i och den andra föräldern har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och hemvist här i landet ändrar inte utredningens bedömning. Utredningen anser att det är rimligt att ställa krav på att föräldern har såväl permanent uppe- hållstillstånd som hemvist eftersom det indikerar att man har för avsikt att låta barnet växa upp i .