sou · H9B380 · 2021-10-08 00:00:00 — 1984/85:77 (s. 38 ff.) redogörs för detta i samband med att det resoneras om vad som är tillståndspliktig försäkringsrörelse. Se även vidare i t.ex. Eckerberg (2010), s. 166 f. och där refererade källor. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar om försäkringen tecknas individuellt eller som en gruppförsäkring. Vanligtvis är den övre åldersgränsen för att få teckna en ny sjuk- vårdsförsäkring , men ofta kan man behålla för- säkringen längre än så.26 Skälet till att det finns en övre åldersgräns är att risken för olika typer av skador/sjukdomar efter en viss ålder är plötslig och oförutsedd.27 Som medlem i exempelvis kan en sjukvårdsförsäkring ny- tecknas av personer mellan . Skyddet gäller till det år den försäkrade fyller . Premien skiljer sig åt beroende på ålder, men självrisken är oavsett ålder.28 För att kunna teckna en individuell försäkring kräver försäkrings- bolagen ett godkännande som grundar sig på personens hälsodekla- ration eller att en hälsokontroll görs. Det är inte alltid ett krav när försäkringen tecknas som en gruppförsäkring. För att en arbets- givarbetald sjukvårdsförsäkring ska få tecknas för en anställd ska hen enligt försäkringsvillkoren vara fullt arbetsför. Det innebär att det dagliga arbetet ska kunna genomföras utan inskränkning och att man varken tar emot eller har rätt till ersättning som har samband med sjukdom eller olycksfall.29 Premien för en sjukvårdsförsäkring skiljer sig åt beroende på en rad olika faktorer. Eftersom ålder är en viktig faktor i fråga om det förväntade behovet av hälso- och sjukvård så ökar också premien för en sjukvårdsförsäkring i takt med stigande ålder. Premien för den som är varierar t.ex. mellan ungefär 2 000 och . Motsvarande premie för den som är är cirka 10 000 till (prisuppgifterna är häm- tade från ett urval av tre större försäkringsbolag).30 Skillnader i 26Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 28. 27Det skulle vara möjligt att erbjuda en försäkring men premien skulle bli mycket hög till följd av den höga risken vilket i sin tur skulle leda till att få personer skulle komma att teckna en sådan försäkring. 29Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 28. 30Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 28. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar premie inom en ålderskategori beror till stor del på variationer i innehållet i försäkringen och under vilka förutsättningar sjukvårds- försäkringen har tecknats. En försäkring med ett mer omfattande skydd har en högre premie. Det blir en lägre premie om självrisk gäl- ler (vilket är det vanligaste). Ett annat exempel på när premien kan vara lägre är om en sjukvårdsförsäkring har tecknats med remisskrav, dvs. att försäkringen inte täcker några kostnader för specialistvård innan en remiss har utfärdats. Premien bestäms således av hur omfattande försäkringen är, den försäkrades ålder samt vilka övriga villkor som gäller för försäk- ringen, t.ex. självrisk eller remisskrav. De allra flesta försäkringar, , tecknas med självrisk.31 Försäkringstagaren betalar med en sådan försäkring en del av kost- naden för att nyttja försäkringen, varför premien blir lägre än om självrisk inte gäller. Självrisken varierar men ligger vanligen på per inträffad skada.32 Självrisken träder in först efter att ett vårdbesök bokats från försäkringsbolagets sida. Den första kontakten med försäkringsbolaget utlöser därmed inte någon självrisk. Försäkringsbolagens vårdgaranti och ersättningsskyldighet Försäkringsbolagen erbjuder ofta en kortare väntetid än den för- fattningsreglerade vårdgarantin inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Den försäkrade ska få en första kontakt (rådgivning eller behandling) med den specialiserade vården inom cirka 3–7 arbets- dagar och få operation inom cirka 14–efter opera- tionsbeslut. Om en försäkringstagare är i behov av vård som inte finns hos privata vårdgivare i den egna regionen kan försäkringsbolaget hänvisa försäkringstagaren till en privat vårdgivare i en annan region. Detsamma gäller om vården inte kan tillhandahållas i den egna regio- nen inom försäkringsbolagens väntetidsgaranti. I vissa fall kan för- 31Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 28. 32Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 28. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar säkringsbolaget också hänvisa försäkringstagaren till vård utom- lands.33 Försäkringsbolaget står då för resekostnaderna.34 Om försäkringsbolagens garanti inte uppfylls lämnar försäk- ringsbolagen ersättning till den försäkrade. Det rör sig om i ersättning per dag om den försäkrade får vänta än vad som anges i avtalet.35 Den offentligt finansierade vårdens vårdgaranti är till primärvård, till den specialiserade vården samt för planerad vård, räknat från den dag vårdgivaren beslutat att den en- skilde ska få den vården. Detta regleras i 6 kap. 1 § hälso- och sjuk- vårdsförordningen (2017:80). Regionerna kan också erbjuda en egen, kortare, vårdgaranti, som kan variera över landet. Det betalas inte ut någon ersättning till patienterna om bestämmelserna om vårdgaranti inte hålls. Försäkringspatienter har ibland större krav på sig från försäk- ringsbolagen vad gäller t.ex. uteblivet besök än vad regionerna stäl- ler. Om patienten uteblir får hen betala hela avgiften för mottag- ningsbesöket och även hela eller del av operationskostnaden.36 5.7Klagomålshantering m.m. gällande privata sjukvårdsförsäkringar En patient som upplever sig ha blivit felaktigt behandlad i vården ska i första hand vända sig till den vårdgivare som behandlat patienten. Därefter kan patientnämnden i regionen bli aktuell att kontakta, och i sista hand IVO.37 En patient kan ha synpunkter på försäkringsbolaget och hur det har hanterat hens vårdbehov. Om en patient är missnöjd med hur försäkringsbolaget har hanterat ett ärende ska patienten i första hand vända sig till de ansvariga inom bolaget, oavsett om klagomålet gäller ett beslut, bemötandet från handläggaren eller lång handläggningstid. Det finns regler om klagomålshantering som alla försäkrings- bolag måste följa. Försäkringsbolagen ska se till att kunder på ett lämpligt sätt kan anmäla klagomål mot bolaget. 33Kullberg et al. (2019), s. 740. 34Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 36. 35Uppgifter från Vårdföretagarna och från Svensk Försäkrings representant i ex- pertgruppen. 36Uppgifter från Vårdföretagarna . 37Se mer i kapitel 11.3.6. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar klagomål ska vara effektiv och klagomålen ska besvaras möj- ligt. Varje försäkringsbolag ska ha en klagomålsansvarig, som är ytterst ansvarig för klagomålsrutinerna, registrerad hos Finans- inspektionen. Information om vem den klagomålsansvariga perso- nen är ska finnas på bolagets webbplats.38 Om patienten fortfarande inte är nöjd kan denna ofta gå vidare till en nämnd utanför försäkringsbolaget; , eller till domstol. Om en patient exempelvis drabbas av en personskada i samband med vård eller behandling kan denne ha rätt till ekonomisk ersätt- ning enligt patientskadelagen (1996:799). En patient som har vårdats inom den offentligfinansierade hälso- och sjukvården eller tand- vården gör en anmälan till Löf (Regionernas ömsesidiga försäkrings- bolag). Om en patient drabbats av en personskada i samband med privatfinansierad vård eller behandling hos en privat vårdgivare ska denne kontakta den vårdgivaren för att få reda på i vilket försäk- ringsbolag hen har sin patientförsäkring. Synpunkter som rör avtalsvillkor och relationen mellan försäk- ringsgivare och försäkringstagare kan fångas upp av Finansinspek- tionen, som är tillsynsmyndighet för försäkringsbolagen, och Kon- sumenternas Försäkringsbyrå, en stiftelse som , och Svensk Försäkring står bakom. ger oberoende fakta och väg- ledning inom försäkringsområdet till konsumenter. Till den kan konsumenter vända sig med frågor och synpunkter rörande privata sjukvårdsförsäkringar. är tillsynsmyndighet för försäkringsbolagen och ska i sin tillsyn säkerställa att bolagen har tillräcklig kapitalstyrka för att infria sina åtaganden gentemot för- säkringstagarna. 38Uppgifter från (Konsumentstöd > Klaga, ångra, anmäl > Klaga i ett försäkringsärende). Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar 5.8Användare av privata sjukvårdsförsäkringar Det saknas myndighetsdata om hur många som har en privat sjukvårdsförsäkring. Enligt uppgifter från Svensk Försäkring hade 690 000 personer en privat sjukvårdsförsäkring , vilket mot- svarar av befolkningen. Sjukvårdsförsäkringar började säljas i , och riktade sig då främst till företag som ville ha en försäkring som gav god tillgång till vård för nyckelpersoner.39 som försäljningen av privata sjukvårdsförsäkringar startade hade 2 000 personer en pri- vat sjukvårdsförsäkring. hade siffran växt till cirka 23 000 personer, och hade siffran ökat ytterligare till 40 000 personer. Därefter avstannade ökningen i ett par år.40 En förklaring som då framfördes till att ökningen stannade av var ”att vårdköer och väntetider i den offentliga vården minskat.”41 Ökningen tog senare vid igen, och hade cirka 115 000 personer en privat sjukvårdsförsäkring.42 Den genomsnittliga årliga ökningen är drygt 12 pro- cent. och har antalet sjukvårdsförsäkringar ökat med totalt sett . Den kategori av försäkringar som har ökat snabbast under 2000- talet är de arbetsgivarbetalda försäkringarna. Även de övriga grupp- försäkringarna, dvs. försäkringar som betalas av den enskilde inom en grupp (t.ex. en fackförening), ökade i antal. De individuella sjuk- vårdsförsäkringarna, dvs. försäkringar som tecknas av en privatper- son, har ökat i mindre omfattning. I figur 5.3 visas utvecklingen av antalet privata sjukvårdsförsäk- ringar, uppdelat på typ av försäkring, (i antal tusen försäkringar).43 39Uppgift från Svensk Försäkring . 40SOU 2001:57, s. 108 f. och DN, Ökningen bruten för privat vård. Kortare köer i det offentliga ... förklaringen, , med där refererad källa. 41DN, Ökningen bruten för privat vård. Kortare köer i det offentliga ... förklaringen, , med där refererad källa. 42SOU 2001:57, s. 108 f. 43Äldre information saknar uppdelningen mellan individuella försäkringar, arbetsgivarbetalda gruppförsäkringar och övriga gruppförsäkringar varför dessa år inte tagits med i diagrammet. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Figur 5.3 Utvecklingen av antal privata sjukvårdsförsäkringar 2011–2020, fördelat på typ av försäkring Angett i tusental försäkringar1 1)Inkluderar försäkringar från skadeförsäkringsföretag och livförsäkringsföretag. Not: På grund av avrundning uppgår inte samtliga summeringar till exakt . Källa: Svensk Försäkring/Statistikdatabasen. I figur 5.4 visas tillväxten av privata sjukvårdsförsäkringar mellan åren 2000–2020, dels i antal, dels justerat efter befolkningsökningen. SOU 2021:80Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Utvecklingen av antal privata sjukvårdsförsäkringar 2000–2020 Angett i tusental försäkringar1 Antal privata sjukvårdsförsäkringar, tillväxt: ~3 % tillväxt: ~19 % 1) Inkluderar försäkringar från skadeförsäkringsföretag och livförsäkringsföretag. Not: Den befolkningsjusterade utvecklingen baseras på total befolkningsökning . Vid den befolkningsjusterade utvecklingen skulle även befolkningsmängden av personer 18 –med förvärvsinkomst >0 kunna användas. Detta eftersom en stor andel av försäkringarna utgörs av arbetsgivarbetalda försäkringar. Eftersom ungefär hälften av försäkringarna ändå är icke - arbetsgivarbetalda så utgår vi i detta exempel utifrån den totala befolkningen. Källa: Svensk Försäkring/Statistikdatabasen. 5.8.2Beskrivning av den grupp som använder sjukvårdsförsäkringar Det saknas myndighetsdata om vilka det är som har en privat sjukvårdsförsäkring. publicerades rapporten har privat sjukvårdsförsäkring i ? som är en deskriptiv analys baserad på data från de försäkringsbolag som till- handahöll privat sjukvårdsförsäkring i samt på SCB:s databas över individer (). I rapporten sammanfattas hur gruppen försäkrade skiljer sig från den övriga populationen i en rad viktiga avseenden: 1.Nästan två tredjedelar av de försäkrade 2015 var män. Andelen män har dock minskat något . Inom de olika sekto- rerna på arbetsmarknaden är könsskillnaderna väsentligt mindre. En stor del av könsskillnaderna har således sin bakgrund i att kvinnor och män är verksamma i olika sektorer. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar 3.Medelåldern för de försäkrade ligger ganska nära medelåldern för arbetskraften i sin helhet (). Det innebär att de med privat sjukvårdsförsäkring är underrepresenterade bland unga och äldre. 4.De försäkrade är överrepresenterade i , framför allt när det gäller arbetsgivarbetalda försäkringar, och i . Mätt som andel av den förvärvsarbetande befolk- ningen är sjukvårdsförsäkringar vanligast i , där av de sysselsatta har en privat sjukvårdsförsäkring. 5.De försäkrade har i genomsnitt längre utbildning än befolkningen som helhet. Skillnaden kan till största delen för- med en större andel högskoleutbildade bland de försäk- rade. 6.Det största antalet försäkrade återfinns inom bygg- och anlägg- ning, medan sektorn som inkluderar finansiella tjänster samt juri- disk och ekonomisk konsultation har högst andel försäkrade. De försäkrade är tydligt underrepresenterade i sektorer som utbildning, hälso- och sjukvård samt offentlig förvaltning. 7.De försäkrade är överrepresenterade på små arbetsplatser med upp till 30 anställda. 8.De försäkrade har i genomsnitt högre inkomster än arbetskraften i övrigt. Skillnaden kan framför allt hänföras till den övre delen av inkomstfördelningen. Detta gäller i synnerhet de arbetsgivar- betalda försäkringarna. 9.De försäkrade mottar i mindre utsträckning stöd från olika typer av hälsorelaterade försäkringar, så som sjukpenning och sjuk- ersättning.44 I en rapport , framtagen av LO, PTK och , framgår att av de företag som deltog i undersökningen, som genomfördes , hade en sjukvårds- och/eller rehabiliteringsförsäkring för alla anställda på företaget. Det var van- ligare med försäkringar bland företag med 10–49 anställda jämfört med företag med 250 eller fler anställda. Därutöver var det vanligare 44Palme, M. (2017), framför allt s. 43 f. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar med försäkringar inom branschen byggindustrin/installation samt handel/hotell jämfört med industri- samt tjänstebranschen.45 Sammanfattningsvis finns det personer med privata sjukvårds- försäkringar i hela men de är vanligare i storstadsregionerna. De är också vanligare i vissa branscher som bygg- och anläggning, inom den finansiella sektorn och på mindre arbetsplatser med upp till 30 anställda. Fler män än kvinnor har en sjukvårdsförsäkring. De försäkrade har i genomsnitt högre inkomster än arbetskraften i övrigt. De flesta privata sjukvårdsförsäkringar är arbetsgivarbetalda. I figur 5.5 framgår andel personer med privat sjukvårdsförsäkring satt i relation till den arbetande befolkningen som helhet, utifrån olika inkomstpercentiler. Figur 5.5 Andel med privat sjukvårdsförsäkring inom olika delar av inkomstfördelningen (2015) Inkomstfördelningen uppdelat på percentiler efter förvärvsinkomst 2015. Not: , med förvärvsinkomst >0. Figuren visar inkomst i den arbetande befolkningen som en percentilfördelning (blå staplar). En procent av den arbetande befolkningen ingår i första percentilen, en procent i den andra percentilen, osv. De rosa staplarna visar hur försäkringstagare fördelar sig. Om den rosa stapeln är lägre än den blå stapeln finns en mindre andel av försäkringstagarna i denna inkomstpercentil, jämfört med befolkningen som helhet. Om den rosa stapeln är högre än den blå, är det relativt fler försäkringstagare i percentilen, jämfört med befolkningen som helhet. Brytpunkterna för statlig skatt gick vid percentil 73 (första gränsen, motsvarar en månadsinkomst på ) och percentil 91 (andra gränsen, motsvarar en månadsinkomst på ). Källa: , M. (2017) Vem har privat sjukvårdsförsäkring i ? 45LO, PTK och (2017), s. 8. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar I figurerna 5.6A–B och 5.7A–B visas andel respektive antal invånare med privat sjukvårdsförsäkring i olika delar av . De två figurerna 5.6 visar andel invånare med privat sjukvårdsförsäkring, dels i form av en karta, dels i staplar. Figur 5.6A Andel invånare 30–med privat sjukvårdsförsäkring i olika delar av landet (2015) Not: Avser andel invånare med privat sjukvårdsförsäkring per län, inom åldersgruppen 30 –, med förvärvsinkomst >0. data finns inte tillgänglig, men enligt uppgift från Svensk Försäkring ser beståndet ungefär likadant ut som 2015. Källa: , M. (2017) Vem har privat sjukvårdsförsäkring i ? Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Figur 5.6B Andel invånare 30–med privat sjukvårdsförsäkring i olika delar av landet (2015) Not: Avser andel invånare med privat sjukvårdsförsäkring per län, inom åldersgruppen 30 –, med förvärvsinkomst >0. data finns inte tillgänglig, men enligt uppgift från Svensk Försäkring ser beståndet ungefär likadant ut som 2015. Källa: , M. (2017) Vem har privat sjukvårdsförsäkring i ? Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar De två figurerna 5.7 visar i stället antal invånare med privat sjuk- vårdsförsäkring, men också i form av en karta respektive staplar. Figur 5.7A Antal invånare 30–med privat sjukvårdsförsäkring i olika delar av landet (2015) Invånare med privat sjukvårdsförsäkring 60 001–173 000 15 001–60 000 10 001–15 000 2 000–10 000 Not: Avser antal invånare med privat sjukvårdsförsäkring per län, inom åldersgruppen 30 –, med förvärvsinkomst >0. data finns inte tillgänglig, men enligt uppgift från Svensk Försäkring ser beståndet ungefär likadant ut som 2015. Källa: , M. (2017) Vem har privat sjukvårdsförsäkring i ? Figur 5.7B Antal invånare 30–med privat sjukvårdsförsäkring i olika delar av landet (2015) Not: Avser antal invånare med privat sjukvårdsförsäkring per län, inom åldersgruppen 30 –, med förvärvsinkomst >0. data finns inte tillgänglig, men enligt uppgift från Svensk Försäkring ser beståndet ungefär likadant ut som 2015. Källa: , M. (2017) Vem har privat sjukvårdsförsäkring i ? Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar 5.8.3Sjukvårdsförsäkring som gruppförsäkring via fackförbund har det blivit allt vanligare att fackförbund och andra organisationer erbjuder sina medlemmar att via dem teckna sjukvårdsförsäkring som gruppförsäkring. är den centralorganisation där flest medlemsförbund har erbju- dande om privata sjukvårdsförsäkringar som gruppförsäkring till sina medlemmar. är en sammanslutning av 21 fackförbund som organiserar olika akademikergrupper såsom arkitekter, biblioteka- rier, ekonomer, ingenjörer, jurister, läkare, lärare, naturvetare och psykologer. Totalt organiseras cirka 700 000 medlemmar. som huvudorganisation har uttalat att försäkringarna är ett komplement till den offentligt finansierade välfärden, och att med- lemmarna erbjuds sådan försäkring för att underlätta för dem, samt att tillgängligheten har blivit ett problem i sjukvården, och att det därför finns ett behov av sjukvårdsförsäkring.46 Majoriteten av erbjuder medlemmarna att själva teckna och betala för privata sjukvårdsförsäkringar som grupp- försäkring. Utredningen har gått igenom de olika förbundens hemsidor för att kartlägga vilka förbund som erbjuder sina medlemmar att teckna privat sjukvårdsförsäkring, samt tagit kontakt med vissa av för- bunden47 för att kontrollera resultaten. Av detta framkom att femton av 21 fackförbund erbjuder sina medlemmar att teckna privat sjukvårdsförsäkring via dem, vilket är följande fackförbund. , Akavia, DIK, , , , , , Arbetsterapeuter, , och Universitetslärare och forskare (). 46Uppgifter från , välfärdsekonom på , till , ”Fler betalar sig förbi vårdkön”, publicerad . 47Separat kontakt tagen med Reservofficerarna, och . Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Fysioterapeuterna, , , och erbjuder inte sina medlemmar att teckna sådan försäkring. har också uttalat sig i media om privata sjukvårdsförsäkringar och där uttalat en oro över utvecklingen kring privata sjukvårdsförsäkringar.48 Vad gäller erbjuder förbundet inte sina medlemmar att teckna sjukvårdsförsäkring, men förbundet består av fyra med- lemsföreningar; SOL (för forskare och läkare) och TEV (för egen- företagare), som inte erbjuder försäkringen, Tjänstetandläkarna (för anställda) som erbjuder försäkringen, samt , som utredningen inte fått fram information om de erbjuder för- säkringen eller inte.49 Vad gäller har utredningen inte lyckats få reda på om det förbundet erbjuder sina medlemmar att teckna sjukvårdsförsäkring. TCO är en centralorganisation för 13 fackförbund och organiserar nästan 1,4 miljoner tjänstemän på den svenska arbetsmarknaden. TCO-förbundens medlemmar arbetar t.ex. som ingenjörer, lärare, poliser, ekonomer, sjuksköterskor och inom kommuner, statliga myndigheter, banker och försäkringsbolag. TCO som centralorganisation har inte något ställningstagande i fråga om privata sjukvårdsförsäkringar. ser också olika på frågan. Av vad utredningen kunnat läsa sig till på respektive förbunds hemsida är det fem av TCO-förbunden som erbjuder privata sjukvårdsförsäkringar, nämligen , Forena, Lärarför- bundet, och Unionen. erbjuder inte privata sjukvårdsförsäkringar, nämligen , , , , Teaterförbun- det, TULL-KUST, Vision och . För fyra av förbunden finns det tydliga ställningstaganden som ligger bakom deras inställning till frågan om privata sjukvårds- försäkringar. 48Se t.ex. Stensmyren och i , . 49Enligt uppgift från är det Tjänstetandläkarna som administrerar , men det framkommer inte om samma försäkringar kan tecknas som studerandemedlem. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar ST har under kongressen 2020 beslutat att inte erbjuda privata sjukvårdsförsäkringar till sina medlemmar och att förbundet inte ska teckna kollektivavtal som inkluderar privata sjukvårdsförsäkringar.50 Vision erbjuder inte privata sjukvårdsförsäkringar Det är ett beslut som styrelsen fattat. Frågan var uppe på förbundsmötet . En motion hade inkommit om att inte erbjuda försäkringar och den motionen föreslogs anses besvarad.51 erbjuder inte privata sjukvårdsförsäkringar. För- bundet har uttalat sig i frågan i media flera gånger.52 Unionen erbjuder sjukvårdsförsäkring till sina medlemmar. I en tidningsartikel där frågan om sjukvårdsförsäkringar behandlas utta- lade Unionens förhandlingschef att gruppförsäkringar är en av fack- förbundens kärnuppgifter. I artikeln uttalades vidare följande: ”Det finns en önskan hos en del av våra medlemmar att kunna få snabbare vård så länge inte andra patienter trängs undan. Vi har landat i bedömningen att skatter inte kommer kunna höjas i närtid så mycket att alla får den vård som efterfrågas så snabbt som man vill ha det”.53 LO är en centralorganisation för 14 fackförbund som organiserar cirka 1,5 miljoner arbetstagare inom bl.a. bygg-, handel-, restau- rang-, transport-, och kommunalbranschen. Inget av LO:s fackför- bund erbjuder sina medlemmar privata sjukvårdsförsäkringar. LO har varit kritiskt mot privata sjukvårdsförsäkringar. Frågan har behandlats på flera kongresser och på kongressen 2016 togs beslut att ”ge i uppdrag att verka för att stoppa sjukvårdsförsäkringar som ger möjlighet att betala sig före i sjuk- vårdssystemet”54 Enligt LO kan de privata sjukvårdsförsäkringarna leda till en tudelad och ojämlik vård som undergräver en offentligt 50Beslut vid den 5–, beslutspunkt 17.7 – bifall av motion 7, privata sjukvårdsförsäkringar, se protokoll på hemsidan. 51Förbundsmötet hölls den 24–. Motion 53 Erbjud inte medlemmarna privata sjukvårdsförsäkringar. Se styrelsens svar till motionen för information om beslutet som styrelsen fattat 2018. Utredningen har kontaktat Vision för att få del av protokoll från för- bundsmötet, men inte fått något svar. 52Se t.ex. kritiskt mot privata sjukvårdsförsäkringar: ”Som att tro på tomten” i Arbetsvärlden, . 53Se uttalande av , Unionens förhandlingschef, till i artikeln Unionen: ”Det finns en önskan om snabbare vård”, .