sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — De branscher som drabbades under pandemins tidiga skede var kopplade till privat konsumtion på hemmamarknaden eller till turism och resande. Den minskade omsättningen i dessa branscher kan kopplas till minskad efterfrågan och till de restriktioner som vid- togs för att minska smittspridningen. Störningar i leveranskedjor under pandemins inledning påverkade även exportberoende företag inom tillverkningsindustrin starkt. Omsättningstapp , samtliga branscher Jordbruk, skogsbruk och fiske Tillverkning, utvinning och försörjning av el och vatten Verksamhet inom juridik, ekonomi, Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster Vård och omsorg; sociala tjänster Kultur, nöje och fritid Källa: ; egna beräkningar. Skillnader i omsättningstapp mellan företag i olika branscher kan också bero på skillnader i arbetskraftens sammansättning utifrån faktorer som ålder, kön och utbildningsnivå. Även möjligheterna att omallokera arbetskraft mellan företag inom samma bransch eller mellan branscher kan variera mellan individer i olika branscher. Det finns även skillnader i omsättningstappet mellan företag som bedriver verksamheten i olika företagsformer inom en och samma bransch. Det största tappet i omsättning bland enskilda näringsidkare finns inom hotell- och restaurangverksamhet samt inom bransch- gruppen kultur, nöje och fritid. Omsättningstappet bland handels- och kommanditbolag följer samma mönster som bland övriga bolag och är som störst inom transport och magasinering och hotell- och restaurangverksamhet. Även inom finans- och försäkringsverksam- het är omsättningstappet bland handels- och kommanditbolag stort jämfört med . De branschaggregat som redovisas i föregående tabell är mycket breda och innehåller en stor mängd företag. Olika delbranscher inom ett branschaggregat kan ha påverkats mycket olika av pandemin. Tabell 5.2 visar omsättningstapet för ett urval branscher där efter- frågan påverkades relativt sett mer negativt än inom andra branscher. Även om det fortfarande finns skillnader i omsättningstapp mellan delbranscher och företagsformer visar tabellen att pandemins effek- ter i vissa näringar har varit betydande. Tabell 5.2 Omsättningstapp , utsatta branscher Övriga stödtjänster till landtransport Restaurang-, catering- och barverksamhet Arrangemang av kongresser och mässor Stödtjänster till artistisk verksamhet Källa: ; egna beräkningar. Sedan pandemins inledning har staten beslutat om omfattande eko- nomiska stöd till näringslivet i syfte att minska företagens kostna- der, stärka likviditeten och förbättra företagens finansieringsmöjlig- heter. Stöden har varit både allmänna (bland annat i form av tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och tillfälliga bestämmelser gällande ersätt- ning för sjuklönekostnader) och riktade till särskilt utsatta branscher. Ett exempel på det senare är omställningsstödet och omsättnings- stödet som riktas till företag som har förlorat en stor del av sin om- sättning och som möjliggör för anställda att gå ner i arbetstid för att företaget inte ska behöva säga upp personal. De flesta av stöden har förlängts och modifierats . har utbetalningen av stöden minskat , både beroende på det förbättrade ekonomiska läget och på grund av stödens utformning. Tillväxtanalys har i samarbete med genomfört en enkätundersökning för att kartlägga hur pandemin påverkat före- tag i olika storleksklasser och olika branscher. I enkäten ställs också frågor om vilka stöd som företagen tagit del av och vilken effekt de bedömer att stöden har haft (Tillväxtanalys 2021). Enligt företagens egen bedömning har stöden framför allt påverkat resultatet positivt och minskat behovet av uppsägningar. Stöden har även minskat betalningsproblemen och risken för konkurs och nedläggning, sär- skilt bland de mindre företagen. Figur 5.2 visar hur mycket några av de mest betydande stöden har utnyttjats i olika branscher, redovisat som mottaget stöd i genom- snitt per anställd i branschen. De branscher där omsättningstappet varit som störst, såsom kultur, nöje och fritid eller hotell- och restaurang har också fått mest stöd per anställd. I dessa branscher återfinns många mindre företag. Enskilda näringsidkare har dock tagit del av dessa stöd i mindre omfattning än företag som bedrivs i bolagsform. infördes ett omsättningsstöd för enskilda närings- idkare och handels- och kommanditbolag. Ungefär 30 000 enskilda näringsidkare och knappt 2 000 handels- och kommanditbolag har utnyttjat stödet. Stödbeloppet till enskilda näringsidkare uppgår till medan stödet till handels- och kom- manditbolag uppgår till . Statliga stöd i kronor per bransch och anställd Kultur, nöje och fritid Vård och omsorg; sociala tjänster Juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Handel; reparation av motorfordon… Uthyrning, fastighetsservice,… Jordbruk, skogsbruk och fiske Försörjning av el, gas, värme och kyla av skatt och avgifter Vattenförsörjning; avloppsrening, mm. Källa: Egna beräkningar. Myndigheten för kulturanalys (2021) har gjort en kartläggning av pandemins konsekvenser för kultursektorn och av offentliga insatser riktade till sektorn . Myn- digheten konstaterar att konsekvenserna inom kulturområdet varit omfattande och främst har orsakats av inställd verksamhet till följd av de restriktioner som införts för att begränsa smittspridningen och av en allmän oro för smittspridning. De ekonomiska konsekven- serna har varit mer kännbara ju mer beroende av självfinansiering verksamheterna är, och kulturverksamheter i privat och ideell regi har drabbats hårdare än verksamheter i offentlig regi. Myndigheten för kulturanalys menar också att pandemin har synliggjort strukturella utmaningar inom kulturområdet. Myndig- heten menar att det inledningsvis funnits brister i hur regeringens krisåtgärder utformats i relation till förutsättningarna på kultur- området, där det är vanligt att vara egenföretagare och många ut- övare har olika former av uppdrag och tillfälliga anställningar. De närings- och arbetsmarknadspolitiska stöden kunde endast delvis täcka kulturområdets behov då de framför allt vände sig till aktörer som uppbär anställning. Vidare bedömer myndigheten att kommu- nikationen om hur olika krisstöd förhåller sig till varandra inte fullt ut fungerat då kulturskapare inte har känt till att flera av de generella företagsstöden inte har kunnat sökas av den som beviljats krisstöd av kulturområdets myndigheter. som statliga stöd har hjälpt tidigare lönsamma företag under pandemin har stöden också stöttat svagare företag, som skulle ha haft svårigheter att driva sina verksamheter vidare även under mer normala konjunkturnedgångar. I många har en av- tagande företagsdynamik observerats, i termer av färre nystartade företag och färre nedläggningar och konkurser i jämförelse med ut- vecklingen under bland annat finanskrisen . (2021) observerar också att många nya företag som startas efter pandemin är egenföretagare och onlineföretag, särskilt inom detaljhandeln. menar att det under en framtida åter- hämtningsfas därför är viktigt att fortsätta stödja företag för att minimera konkurser i livskraftiga företag med tillfälliga betalnings- problem så att arbetstillfällen kan skyddas, men minska överlevnaden av icke livskraftiga företag. Detta bedöms av som viktiga åtgärder för att bevara marknadseffektiviteten och und- vika ohållbara nivåer av offentlig skuldsättning. Figur 5.3 visar antalet nystartade företag i till och med , fördelade per kvartal och juridisk form. Figuren visar att det startade något fler företag varje kvartal jämfört med genomsnittet per kvartal för perioden –2019, och att den ökande trenden även höll i sig under första kvar- talet 2021. Även i har det startat ovanligt många företag inom handel under pandemin. sektorer som drabbades hårt av pandemin , som kultur, nöje och fritid samt konsultverksamheter riktade till företag. Figur 5.3 Nyföretagande per kvartal 2016–2021 2016-2019 2020 2021 2016-2019 2020 2016-2019 2020 2016-2019 2020 Källa: Tillväxtanalys; egna beräkningar. Figur 5.4 visar antalet anställda som berördes av konkurser för perioden –2021. –2019 redovisas det genomsnittliga antalet anställda som berördes . Figuren visar att många anställda berördes av konkurser under pandemins första månader , men att antalet berörda och framåt legat kring genomsnittet för perioden – 2019. har antalet anställda som berörts av konkurser varit lägre än genomsnittet för perioden –2019 . Utvecklingen kan jämföras med finanskrisen , då betydligt fler anställda berördes av företagskonkurser och detta gällde under större delen av året. Nästan samtliga anställda som berörs av konkurser finns i aktie- bolag. Även antalet aktiebolag som gick i konkurs var högre än genomsnittet –2019 , för att sedan ligga på ungefär samma nivå som detta genomsnitt. Figur 5.4 Antal anställda berörda av konkurs Antal anställda berörda av konkurs Medel 2010–2019 Feb Mars April Nov Dec Källa: SCB; egna beräkningar. Enskilda näringsidkare har få anställda, och därför berörs få anställda utöver företagets ägare av en konkurs. Figur 5.5 visar antalet konkur- ser bland enskilda näringsidkare för perioden –2021. Figuren visar att även antalet konkurser bland enskilda näringsidkare varit lägre pandemin 2020 och 2021 än genomsnittet för perioden –2019. Figur 5.5 Antal konkurser bland enskilda näringsidkare Antal enskilda näringsidkare i konkurs Genomsnitt 2010–2019 Feb Mars April Nov Dec Källa: SCB; egna beräkningar. Pandemins mångfacetterade utmaningar i de tidiga faserna ledde till en snabb politisk reaktion och åtgärder även inom socialförsäkringen i många . Dessa åtgärder har dels syftat till att ge eko- nomiskt stöd till företag och anställda som drabbats av ökad sjuk- frånvaro, dels syftat till att minska smittspridningen och belast- ningen på sjukvården (2020). I har ett antal tillfälliga förändringar i socialförsäkringen införts, bland annat ersättning för arbetsgivares sjuklönekostnader, kompensation för karensavdrag, ersättning till egenföretagare för karensdagar och uppskjutet krav på läkarintyg till dag 15. Åtgärderna har syftat till att minska smittspridningen, minska belastningen på sjukvården, stärka den ekonomiska tryggheten samt lindra konse- kvenserna för arbetsgivare. Åtgärderna har också reducerat själv- risken för kortare sjukskrivningar. Angelov och (2021) berör självriskens betydelse för sjukskrivningar i en studie som handlar om pandemins effekter på den svenska ekonomin . Författarna jämför företagens månadsvisa inbetalningar av mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter Genom dessa månads- visa jämförelser, och genom att jämföra inbetalningar i kommuner med hög smittspridning med inbetalningar i kommuner där smitt- spridningen var lägre, kan en pandemieffekt skattas på den ekono- miska aktiviteten. Författarna finner att inbetalningar av mervärdesskatt och arbets- givaravgifter minskade kraftigt under pandemin, och att minskningen var större i kommuner med hög smittspridning. Detta tolkas som en negativ effekt av pandemin på den lokala ekonomin i dessa kommuner. Även företagens sjuklönekostnader ökade kraftigt . På samma sätt som för arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt jämförs även sjuklönekostnader i kommuner med hög smittsprid- ning (där sannolikheten att bli sjuk i covid-19 var högre och påver- kan på ekonomin också var högre) med utfall i kommuner där smitt- spridningen var låg. Ökningen av sjuklönekostnaderna var dock inte koncentrerade till kommuner med hög smittspridning, på samma sätt som minskningen av mervärdesskatten. Detta kan tolkas som att det inte enbart var faktisk smittspridning som ökade användningen av sjukförsäkringen, utan att delar av ökningen sannolikt också beror på att självrisken i sjukförsäkringen minskade. Delar av ökningen be- ror sannolikt också på rekommendation att stanna hemma, och därmed sjukskriva sig, vid minsta tecken på smitta. Sjuktalen beror därför sannolikt inte bara på den faktiska smittspridningen av covid-19, utan även på en ökad sjukskrivning vid förkylningssymptom. (2021) har i två delrapporter analyserat hur de försäkrade har nyttjat sjukförsäkringen under pandemins inledande skede.2 konstaterar att pandemin inledningsvis ledde till en kraftig ökning av antalet startade sjukfall. startade nästan dubbelt så många sjukfall som 2019. Därefter har antalet sjukfall minskat, men sjuktalen har fortsatt ligga på en högre nivå än . Majorite- ten av de sjukfall som har startats på grund av pandemin avslutades emellertid förhållandevis snabbt. Det innebär att den trend med minskad sjukfrånvaro som pågått endast tillfälligt brom- sades av pandemin. 2Fokus i rapporterna är att studera de försäkrades rätt till större ersättningar inom sjukför- säkringen. Analysen omfattar inte mindre ersättningar som ersättning för karensavdrag, ersätt- ning till riskgrupper eller smittbärarpenning. Dessa ersättningar kommer dock att analyseras i kommande rapporter. I syfte att minska risken för ökad smittspridning vid läkarbesök och minska belastningen på sjukvården slopades kravet på läkarintyg innan dag 21 för personer som ansöker om sjukpenning. Försäkrings- kassan har avvaktat med att begära läkarintyg till dag 22 i sjukfallet och även avvaktat att begära kompletteringar av läkarintyg från sjukvården. Rapporten konstaterar att antalet perso- ner som har haft sjukpenning i exakt ökat mycket mer än antalet personer som avslutat sina sjukfall tidigare. Ökningen av sjukfall som avslutats efter exakt innebär att genomsnitts- längden för sjukskrivning bland personer som varit sjukskrivna i upp till och ökade från 14 under pandemins initiala skede jämfört med –2019. Ökningen av den genomsnittliga sjukfallslängden bland korta sjukfall gäller för alla åldersgrupper och både för kvinnor och män. Den genomsnittliga sjukskrivningslängden bland korta sjukfall ökade mest för enskilda näringsidkare, där ökningen var . Stora omsättningstapp och inkomstbortfall i kombination med en särskilt stor sänkning av tröskeln för att ansöka om sjukpen- ning för denna grupp kan ligga bakom denna beteendeförändring. Det bör också påpekas att effekten av att avvakta med att begära in läkarintyg är svår att separera från effekten av pandemin i sig, som också lett till fler sjukfall i alla korta intervall mellan . 5.3.5Sjuknärvaro bland enskilda näringsidkare som sjukfrånvaron ökat bland enskilda näringsidkare under pandemin kan även en ökning av sjuknärvaron förväntas bland före- tagare som utvecklat nya produkter, får ökad arbetsbelastning eller upplever en ökad risk för konkurs. Pandemin har försämrat möjlig- heterna för många företagare att driva sin verksamhet, men har sam- tidigt också öppnat upp för nya affärsmöjligheter. Företag som be- finner sig i utvecklingsprocesser behöver inte nödvändigtvis hålla fast vid den ursprungliga affärsidén, utan söker ständigt nya affärs- lösningar och försöker utveckla sin verksamhet. m.fl. (2021) studerar faktorer som påverkar sjuknärvaron bland enskilda näringsidkare under pandemin. Studien bygger på en enkätundersökning bland drygt 850 enskilda näringsidkare och visar att av företagarna introducerade nya produkter, processer och marknadsföringsmetoder under pandemin. Drygt hälften av företagen fick nya kunder, som en fjärdedel rap- porterade att de förlorade kontrakt och bedömde risken för konkurs som ganska eller mycket sannolik. Analysen visar att flera faktorer som är kopplade till affärsverksamhet, arbetsbörda och familje- förhållanden påverkar företagarnas sjuknärvaro. Även om flera av förklaringsfaktorerna är kopplade till pandemin är det dock svårt att bedöma dess effekter på sannolikheten till sjuknärvaro. Detta beror på att företagarna i urvalet inte kan följas upp eller jämföras med grupper som inte påverkas av pandemin. Olika former av tillfälliga anställningsformer och uppdragsformer kan ha ökat , men de utgör fortfarande en mindre del av den totala sysselsättningen i . Det kan dock vara svårt för den som har korta anställningar eller tar uppdrag inom gigekonomin att få del av trygghetssystemen. När det blir vanligare att ha inkomster från flera anställningar, från flera tillfälliga uppdrag eller att kombi- nera en anställning med tillfälliga uppdrag så ökar behoven av enkla och förutsägbara regler i trygghetssystemen. Pandemin påverkat näringslivet kraftigt. Omfatt- ningen av effekterna varierar dock mellan branscher och företagsfor- mer. För vissa företagsgrupper har konsekvenserna av pandemin varit mycket negativa, som andra grupper av företag knappt på- verkats alls. Framför allt har kontaktnära tjänstesektorer påverkats starkt mätt i termer av minskad omsättning . Det finns även stora skillnader i omsättningstapp mellan företag inom samma bransch men med olika juridisk form. De tillfälliga regler som gällt under pandemin tycks ha inneburit att det blivit enklare för företagare att få tillgång till sjukförsäkringen, vilket medfört att fler fått ersättning vid kortare sjukfrånvaro. Ett betydande antal stödåtgärder har sjösatts och förlängts under pandemin, för att rädda jobb och minska konkursrisker. Stödåtgär- derna tycks ha dämpat krisens negativa effekter för företagare och hjälpt många i grunden livskraftiga företag att överbrygga krisen. Stöden har också till stor del nått de företag som varit i särskilt stort behov av offentliga insatser, och har därigenom bidragit till att rädda både jobb och företag. I takt med att ekonomin återhämtar sig kom- mer ett antal nyckelfrågor, såsom fortsatt smittspridning, efterfrågan och strukturomvandling att vara viktiga för den framtida utvecklingen. Under pandemin har åtskilliga tillfälliga undantag från regelverk gjorts för företagare. Flertalet har förenklat för företagarna och till viss del begränsat skillnaderna i regelverk mellan företagsformer och mellan företagare och anställda. Flera av dem har också riktat in sig på att underlätta för företagare att överbrygga kriser. Jag bedömer att flera av de regler som gällt under pandemin och som visat sig fungera väl bör permanentas. 5.5.1Månadsvis utbetalning av kostnader för sjuklön Bedömning: Regeringen bör i den föreslagna översynen av lag (1991:1047) om sjuklön som ett snabbspår utreda och ge För- säkringskassan förutsättningar att vid utgången av varje kalender- månad kunna besluta om ersättningens storlek för kostnader för sjuklön. Regeringen begärde ett bemyndigande i en extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132). Bemyndigandet innebar att regeringen eller den myndighet reger- ingen bestämmer vid extraordinära händelser i fredstid skulle kunna meddela särskilda föreskrifter om bl.a. undantag från bestämmelserna i socialförsäkringsbalken om sjukpenning och karens samt handlägg- ning av ärenden. Regeringen föreslogs bemyndigas att meddela av- vikelser från 17–17 d §§, lagen 1991:1047. Bemyndigandet skulle gälla vid extraordinära händelser i fredstid (prop. 2019/20:132, s. 97 ff.). Som extraordinära händelser angavs som exempel en pågående smitt- spridning av en samhällsfarlig sjukdom (prop. 2019/20:132, s. 93). Regeringen utfärdade med stöd av bemyndigande förordning (2020:195) om vissa sjukpenningförmåner med anledning av sjukdomen covid-19. Förordningen upphävdes (Förordning [2021:721] om upphävande av för- ordningen [2020:195] om vissa sjukpenningförmåner med anledning av sjukdomen covid-19). I den upphävda förordningens 10 § stadga- des att skulle besluta om ersättning för kostnader för sjuklön skyndsamt. Denna skyndsamhet har inneburit att Försäk- ringskassan beslutat om ersättning för sjuklönekostnader. Sjuklönekostnader redovisas i den månatliga arbetsgivardeklara- tionen till . Ersättningen beräknas och krediteras auto- matiskt på företagens skattekonto. Det är sedan upp till företagaren när denne vill ta ut ersättningen. fattar enligt 17 b § lagen (1991:1047) om sjuklön beslut om ersättning för kost- nader för sjuklön enligt nämnda lag 17 § efter kalenderårets utgång. Ersättningens storlek beräknas med ledning av uppgifter från Skatte- verket. En övergång till månadsvisa utbetalningar av ersättningen till arbetsgivare för höga sjuklönekostnader är en förhållandevis enkel åtgärd. Ett fungerande system för månadsvisa utbetalningar finns redan på plats och har under pandemin visat sig fungera väl. Genom månadsvisa utbetalningar stärks företagets likviditet under företaga- rens sjukfall, som det torde bli tydligare för företagarna både att nedsättningen finns och hur den fungerar. Denna begrän- sade fråga torde kunna utredas som ett snabbspår i den översyn av lag (1991:1047) om sjuklön som jag bedömer behöver göras. Min bedömning är att de tillfälliga regler för månadsvisa utbetal- ningar av ersättning för höga sjuklönekostnader som gällt under pandemin bör göras permanenta. Bedömning: Regeringen bör överväga om att de regler som gällt under pandemin avseende vilka åtgärder som får företas i ett före- tag utan att rätten till a-kassa går förlorad permanentas. Lagen om arbetslöshetsförsäkring (1997:238) reglerar frågor om när en företagare ska anses vara arbetslös och därmed ha rätt till arbets- löshetsförsäkring och vilka åtgärder som får företas i företaget för att företagaren fortsatt ska anses vara arbetslös. I stort sett har före- tagaren bara haft rätt att vidta åtgärder som grundar sig i en skyldig- het enligt lag eller annan författning. varit möjliga att vidta påverkar inte heller rätten till arbetslöshets- försäkring. I förordning (1997:835) om arbetslöshet ges närmare be- stämmelser till lagen. Genom förordning (2021:315) som infördes med anledning av pandemin gavs företagare möjlighet att vidta ytterligare åtgärder än nämnda i företaget utan att detta inverkade på företagarens rätt till arbetslöshetsersättning. Åtgärder som kunde få vidtas var marknadsföringsåtgärder genom exempelvis kund- eller leverantörs- kontakter. Uppdatering av webbplatser eller sociala medier tilläts under förutsättning att dessa syftade till att verksamheten senare kunde återupptas, 5 e § förordning (1997:835) om arbetslöshets- försäkring. Paragrafen upphör att gälla . Reglerna kring vilka åtgärder en företagare kan vidta i företaget utan att gå miste om sin arbetslöshetsersättning upplevs av före- tagare som onödigt rigida. I den enkät Unionen genomförde i feb- ruari 2021 bland medlemmar som är egenföretagare är detta en av de mest frekvent återkommande synpunkterna. Företagarna upplever att dagens system är oproportionerligt och leder till ett dåligt skydd för företagare och kan medföra att företag som endast tillfälligt saknar bärkraft läggs ner. Min bedömning är att uppräkningen av vilka åtgärder som en företagare kan vidta i sitt företag utan att förlora rätten till arbets- löshetsersättning även fortsättningsvis bör omfatta de regler som gällt under pandemin, förutsatt att syftet med åtgärderna är att senare kunna återuppta verksamheten. Även möjligheten att kunna vilandeförklara sitt företag upprepade gånger bör gälla fortsättnings- vis. Genom detta ges företagaren möjlighet att vidmakthålla viss aktivitet i företaget, vilket underlättar en framtida uppstart av verk- samheten. 6Enklare regler och processer i företagens trygghetssystem Enligt mina direktiv har jag att göra en helhetsöversyn av regler och processer kring företagens trygghetssystem utifrån ett förenklings- perspektiv. Vidare ska jag göra en helhetsöversyn med syfte att iden- tifiera och ta bort omotiverade skillnader mellan företagsformer. Slutligen ska jag lämna författningsförslag men även föreslå åtgärder som gör det enklare och mer förutsägbart för företagare att utnyttja trygghetssystemen vid exempelvis sjukdom och föräldraledighet. Upp- draget är till sin natur mycket brett och med den utredningstid jag haft till mitt förfogande har jag valt att i detta kapitel i huvudsak peka på åtgärder och områden som kan förenkla och skapa ökad trygghet. Jag lämnar dock två konkreta förslag till ändring i socialförsäkrings- balken (2010:110) och socialavgiftslagen (200:980).