sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — 23Slutredovisning av uppdrag om slutrapportering om utvecklingen av funktionshinderspolitiken –2016. , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten, 2016. Dnr S2011/8810/FST. 24Garantin för tidiga stödinsatser regleras i 3 kap. 4, 4a och 4b §§ skollagen. 2017/18:195. Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser. De elever som behöver ska, även fortsättningsvis efter årskurs 4, få anpassningar och stödåtgärder i de fall det behövs. Det finns en stor diskrepans mellan andelen elever som inte når behörighet till gymnasieskolan och andelen som får särskilt stöd i årskurs 9. Ande- len uppgår till . statistik visar dessutom att det fortfarande finns tydliga skillnader mellan andelen elever med åtgärdsprogram i olika årskurser, se figur 3.2.25 Andel elever (procent) med åtgärdsprogram i årskurs 1–9. Totalt samt fördelat på flickor och pojkar /20 Källa: , Beskrivande statistik. Särskilt stöd i /20.Skolverket, 2020. 3.2.1Elever med olika typer av funktionsnedsättningar Det saknas uppgifter om elever med funktionsnedsättning Det saknas en allmänt accepterad, tydlig definition av vad en funk- tionsnedsättning är både när det gäller barn och vuxna. Enligt () är en funktionsnedsättning en förlust eller avvikelse i fysisk eller psykisk funktion. Särskilt stöd i /20.Skolverket, 2020. ska vara en påvisbar variation från det som kan anses vara normalt.26 Av funktionsnedsättningskonventionen framgår att funktionsned- sättning bl.a. innefattar varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar, som i samspel med olika hinder kan motverka ett fullt deltagande i samhället.27 Det saknas tillförlitlig statistik om elever med funktionsnedsätt- ning vilket har påpekats av Specialpedagogiska skolmyndig- heten och Myndigheten för delaktighet i en gemensam skrivelse till regeringen: Avsaknaden av statistik leder till att en utsatt grupp osynliggörs i både politik och praktik i dagens . Vi vet inte om barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får sina rättigheter tillgo- dosedda. Vi behöver få kunskap om hur exempelvis måluppfyllelsen ser ut för barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning som ett underlag för att följa upp och utvärdera hur deras rättigheter tillgo- doses i förskola, skola, vuxenutbildning och arbetsliv. Vi behöver också kunna analysera skillnader mellan flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. (…) saknas helt en analys av funktionsned- sättningars betydelse inom utbildningsområdet.28 Det finns goda grunder för att det inte samlas in data om vilka elever som har funktionsnedsättning29, men detta gör det svårt att beskriva hur elevgruppens sammansättning ser ut eller hur många elever som har en funktionsnedsättning. Ännu svårare är det att upp- skatta hur många av dem som hör till gruppen som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan eller som faktiskt inte når behörig- het till gymnasieskolan. De ansvariga myndigheterna uttrycker att 26The International Classification of Functioning, Disability and Health (ICF) defines dis- ability as an umbrella term for impairments, activity limitations and participation restrictions. Disability is the interaction between individuals with a health condition (e.g. cerebral palsy, Down syndrome and depression) and personal and environmental factors (e.g. negative atti- tudes, inaccessible transportation and public , and limited social supports). Disability and health. WHO, 2015, Fact sheet no 352. . 27Funktionsnedsättningskonventionen, artikel 1. 28www.spsm.se/contentassets/e738ae87431840eb81c6617f8d2b148c/skrivelse---behov-av- statistik-om-funktionsnedsattningar.pdf 29Att statistik som gäller elever med funktionsnedsättning inte samlas in hänger samman med Dataskyddsförordningen (GDPR) enligt och rådets förordning (EU) 2016/679 samt SFS 2018:218. Den gör det otillåtet för myndigheter och andra organisationer, även de med sekretesskydd, att samla in, registrera och behandla data betecknade som ”käns- liga personuppgifter”, t.ex. hälsotillstånd och funktionsnedsättning. En annan orsak som Skol- verket uppger är att en kategorisering och insamling därefter kan kollidera med idealet om en skola för alla och leda till att elever sorteras i grupper. Läs mer: Att planera för barn och elever med funktionsnedsättning. En sammanställning av forskning, utvärdering och inspektion 1994– 2014. man, oavsett bristen på statistik, med säkerhet vet att det handlar om en grupp elever där många behöver någon form av anpassning och stöd för att få en likvärdig skolgång. Hur många som får olika former av stöd och hur effektivt stödet som ges är, vet man däremot inte.30 Vilken typ av utmaningar en funktionsnedsättning för med sig kan variera i mycket stor utsträckning. Det totala antalet elever i , inklusive internationella skolor, samt sameskolan var 1 090 000 /20.31 Detta kan jämföras med grundsärskolan32, som tog emot knappt 12 300 elever /2033 och specialskolan som endast hade 699 elever in- skrivna under samma period.34 Det finns inom specialskolan fem re- gionskolor och fem riksskolor. Regionskolorna tar emot elever som är döva eller som har en hörselnedsättning som inte kräver utbild- ning vid en riksskola. Riksskolorna finns för elever med olika förut- sättningar som hörselnedsättning och utvecklingsstörning, grav språkstörning, dövblindhet samt elever med synnedsättning och yt- terligare funktionsnedsättning.35 I samband med införandet av en ny skollag 2010, förändrades reglerna för skolplacering av elever med autism.36 hade elever med autismdiagnoser rätt att gå i grund- och gymnasiesärskola. För elever med autism är grund- och gymnasiesärskolans verksamhet begränsad till de elever som också har en utvecklingsstörning. Det innebär att en stor andel ele- ver med en autismdiagnos förväntas nå utbildningens mål inom den reguljära skolverksamheten.37 De kan dock ha rätt till särskilt stöd. En del av dessa elever kan, tillsammans med andra elever med om- fattande behov av särskilda stödinsatser vara placerade i en särskild undervisningsgrupp eller i en s.k. resursskola. Det finns ingen sta- tistik att tillgå om dessa elever men i betänkandet om En annan möj- lighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resursskolor38 beskrivs att det ofta handlar just om elever inom autismspektrumtillstånd, 30www.spsm.se/kurser--aktiviteter/nyheter/nyheter/behov-av-statistik/. 31Elever och skolenheter i /20. Dnr 5.1.1– 2019:387. 32Grundsärskolan erbjuder plats för elever med utvecklingsstörning i de fallen de har svårt att nå mål. I skollagen och skolförordningen används begreppet utvecklingsstör- ning. I internationella sammanhang och inom funktionshindersrörelsen används dock ofta be- nämningen ”intellektuell funktionsnedsättning”. 33Elever i grundsärskolan /20. 34Elever i specialskolan /20. 358–10 §§ förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 3629 kap. 8 § skollagen (2010:800). 38En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resursskolor. som inte sällan har flera diagnoser. Betänkandet pekar på att i denna elevgrupp finns elever med allvarlig psykisk ohälsa och omfattande skolfrånvaro. Många av eleverna har mycket negativa skolerfaren- heter och en del har stora kunskapsluckor. Enligt empirin från betänkandet finns det fler pojkar än flickor i resursskolor. En del rektorer påpekar att det kan bero på att pojkar- nas behov lättare uppmärksammas eftersom de oftare än flickorna visar ett utåtagerande beteende. Vidare understryks att många famil- jer vars barn tas emot i en resursskola befinner sig i en utsatt situa- tion och behöver olika former av stöd från samhället. publicerar regelbundna rapporter om skol- barns hälsovanor. Den senaste undersökningen är /18.39 I denna undersökning, liksom i tidigare studier, fick deltagande ele- ver genom att besvara en enkät ange om de har en långvarig sjukdom, en funktionsnedsättning eller annat långvarigt hälsoproblem. Figu- ren nedan visar att mellan svarade ”ja” på frågan. Detta ligger i nivå med undersökningen 2013/14.40 Siffrorna visar tydligt att en stor grupp elever har funktionsnedsättning och att en stor del av dem återfinns i och ingår därmed i utred- ningens målgrupp. 39Skolbarns hälsovanor i /18. 40Elever besvarade enkäten från årkurs 5, 7 och 9 från 213 skolor. Om svaren skulle vara re- presentativa för hela populationen i de tillfrågade åldrarna skulle ca 160 000 elever uppgett att de har långvariga hälsobesvär eller funktionsnedsättningar. Undersökningens svarsfrekvens var som gör att generella slutsatser kan endast dras med försiktighet. Figur 3.3 Långvariga sjukdomar och funktionsnedsättningar efter kategori, kön, ålder och år. Läsår 2017/18. Andel som svarat ”Ja” på frågan ”Har du en långvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller annat långvarigt hälsoproblem?” Källa: , - d135-4ecirka-bfa6-277c641b11ec. Långt ifrån alla elever med funktionsnedsättning får adekvat stöd i skolan eller når kunskapsmålen De elever som angav att de har en långvarig sjukdom, en funktions- nedsättning eller annat långvarigt hälsoproblem fick svara på följd- frågan om deras deltagande i skolan påverkas av detta. Mellan svarade ”ja”. I studien analyseras skillnaderna mellan flickor och pojkar. Resultaten visar att bland flickor stiger denna an- del från bland 11-åringarna till bland 15- åringarna. Bland pojkarna finns däremot ingen skillnad mellan olika åldrar. Jämfört med 2013/14 ökade däremot andelen 11-åriga pojkar som uppgav att deras funktionsnedsättning påverkar deltagandet i skolan, från 26 till 44 procent.41 I rapporten uppges också att barn och unga med funktionsned- sättning upplever mindre trivsel i skolan och är utsatta för mobbning i högre grad än andra barn. Detta gäller särskilt barn med måttliga eller svåra funktionsnedsättningar och barn med neuropsykiatriska diagnoser. () har mött 97 barn och unga i åldrarna 8–för att ta del av deras erfarenheter av att leva med en eller flera funktionsnedsättningar.42 Barnen och ungdomarna som kom- mer till tals i studien hade bl.a. syn- eller hörselnedsättning, rörelse- nedsättning, dyslexi, Downs syndrom, ADHD, neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) och olika grad av språk- och kom- munikationssvårigheter. Flera barn har fler än en funktionsnedsätt- ning. BO har i en fördjupningsstudie även undersökt hur arbete med särskilt stöd ser ut för dessa elever. Resultaten i studien visar att det är långt ifrån alla elever med funktionsnedsättningar och vårdnadshavare som får allmän information om rätten till särskilt stöd av skolorna. Utredningar som kan leda till diagnoser eller plats exempelvis i specialskolan eller grundsärskolan kan också dröja. Vidare beskrivs det i rapporten att det ofta saknas kunskap hos skolpersonalen för att ge barn det stöd de behöver vilket kan leda till att skolorna främst gör generella anpassningar – vilket inte alltid stämmer överens med vad en elev främst behöver. Detta gäller sär- skilt flickor. De tillfrågade barnen i rapporten beskriver att flickor med ADHD och ADD inte märks på samma vis som pojkar. De be- rättar även att de själva upplever att det finns skillnader mellan hur ADHD och autism tolkas hos pojkar och flickor. Specialpedagogiska skolmyndigheten43 återger också att flera rap- porter lyfter att flickor är underrepresenterade bland elever med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning (NPF). En anledning till detta anges vara att flickor är bättre på att ”dölja” sin funktionsned- sättning. Vidare beskrivs i rapporten att studier har visat att diagnos- kriterierna rörande dessa funktionsnedsättningar är utvecklade efter pojkars symptom. Pojkar är ofta mer utagerande och uppfattas som problematiska. Det är också vanligare att pojkar placeras i särskilda undervisningsgrupper eller resursskolor och fler pojkar än flickor går i grundsärskolan. Lärarna uppmärksammar mer sällan flickor, även om de visar samma tecken. Flickors svårigheter tolkas oftare Barn med funktionsnedsättning om samhällets stöd. 43Villkor för utbildning. Kartläggning av nuläge för barn, elever och vuxenstuderande med funk- tionsnedsättning. Specialpedagogiska skolmyndigheten, 2017. som relationsproblem eller reaktioner på konflikter i hemmet. Flickor med autism blir också oftare feldiagnostiserade. har i en nationell studie fokuserat på skol- huvudmännens arbete för grundskoleelever med funktionsnedsätt- ning.44 Ett genomgående resultat i rapporten är att det skiljer sig mycket åt bland skolor och huvudmän när det gäller arbetet med att utveckla lärmiljöernas pedagogiska, sociala och fysiska tillgänglig- het. Därmed skiljer sig också grundskolornas förutsättningar åt när det gäller att göra lärandet och skolmiljön mer tillgänglig för elever med funktionsnedsättning. I några få studier har måluppfyllelsen hos elever med vissa typer av funktionsnedsättningar undersökts. I en äldre studie belyste Skol- verket bl.a. elever med ADHD och autismspektrumdiagnos och fann då att knappt hälften av elever med viss neuropsykiatrisk funk- tionsnedsättning uppskattades kunna nå målen i de dåvarande behö- righetsgivande ämnena svenska, matematik och engelska i grundsko- lans år 9.45 Även intresseorganisationer har gjort undersökningar av kun- skapsresultaten och frånvaron i vissa grupper. tention har t.ex. genomfört en enkätundersökning riktad till vårdnadshavare med barn med neuropsykiatrisk funktionsnedsätt- ning. Drygt 2 000 personer svarade på enkäten som visade att vård- nadshavare upplevde att elever med NPF inte får det stöd de har rätt till, vilket tolkades leda till dåliga resultat i skolan.46 har genomfört en enkätunder- sökning under våren 2020.47 Enkäten vände sig till barn och ung- domar från 2 till och besvarades av totalt 2 478 personer. Resul- taten visar att av de svarande når kunskapsmålen i svenska, engelska och matematik, jämfört , 2018 och 2016. I enkäten ställs det också frågor om vilken typ av stöd som eleverna själva upplever att de har ett behov av. ”Stöd under hela skoldagen” uppges av . upp- ger att de inte får stöd alls.48 En nationell studie av skolhuvudmännens arbete för grundskoleelever med funktionsnedsättning. 45Tre magiska G: n. , 2001. 46https:///2013/12/attention-bekraftar-sveriges-radios-bild-stod-till-elever- med-sarskilda-behov-uteblir-ofta/. 47Medlemsundersökning om skolan 2020 – uppdaterad rapport. Novus, 2020. /rfa/uploads/Skolenk%C3%A4t%202020%20slutversion.pdf. 48Enligt uppgifter från . Vidare framkommer i rapporten att av eleverna med autism har frånvaro i någon grad. Det är en ökning från den förra enkäten med 4 procentandelar vilket den mer omfattande frånvaron står för. Flickor har högre frånvaro än pojkar men pojkarna står i högre grad för den längre sammanhängande frånvaron. Redan i låg- stadiet är frånvaron och i högstadiet är siffran . Orsakerna till frånvaron uppges främst vara otillräcklig kompetens om autism hos skolpersonal, brister i stöd i sociala situa- tioner och brister i stöd i själva lärsituationen. För knappt hälften finns en plan för återgång till skolan, men enbart säger att planen fungerar i tillräckligt hög grad. 3.2.2Elever med lindriga inlärningssvårigheter En grupp elever som riskerar att inte bli behöriga är de elever som, utan att ha en diagnos eller utvecklingsstörning, har olika grad av inlärningssvårigheter eller ”svag begåvning” i form av låg IQ. Det är av befolkningen som beräknas ha IQ mellan 70 och 85, så kallad svag begåvning.49 Det är dock inte alla elever i den gruppen som har stora problem i skolan. Elever med bra stöd i hem- met och med personliga egenskaper som kan kompensera för svårig- heterna kan lyckas i skolan.50 Elever med inlärningssvårigheter går ofta i en vanlig undervis- ningsgrupp och kan ha utvecklat strategier för att dölja sina svårig- heter för läraren. De kan också ha en kombination av olika svårig- heter. Forskaren , professor i specialpedagogik vid universitet, menar att det faktum att svag begåvning inte är någon diagnos kan bidra till att de inte alltid kommer ifråga för de stödinsatser som de är i behov av.51 3.2.3Elever med omfattande eller problematisk frånvaro Enligt betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera riskerar elever som är frånvarande från skolan att inte uppnå kun- skapskraven.52 Begåvning mer än en IQ-siffra, SvD, 2012. Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. Det finns olika former av frånvaro, som på olika sätt kan vara problematisk och påverka elevernas resultat negativt. Det behöver inte vara avgörande om frånvaron är giltig eller ogiltig – även en elev som på grund av exempelvis långvarig sjukdom har giltig frånvaro kan ha svårt att uppnå målen med utbildningen och behöva stöd från skolan. En elev kan ha sammanhängande frånvaro från all undervis- ning över , men det kan också vara så att en elev har ströfrånvaro och är frånvarande från särskilda ämnen eller lektioner i början eller slutet av skoldagen. Att elever är frånvarande från sko- lan kan ha många olika orsaker och gruppen elever som riskerar att inte uppnå behörighet till gymnasieskolan på grund av sin frånvaro är på så sätt heterogen.53 skriver följande i sin rapport och vägen tillbaka - Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv: (…)elevernas skolfrånvaro bottnar ofta i en komplex väv av olika slags problem som kan röra både hem och skola. Kombinationerna kan vara att en elev inte förstår ett ämne, att hon eller han blir stämplad som dum och tappar självförtroendet. En annan är att eleven går till skolan, finner ämnena obegripliga i kombination med att eleven ingår i en kamratkrets som satt i system att inte gå på lektioner. Ytterligare kombinationer kan handla om en otrygg hemmiljö i kombination med bristfällig undervis- ning och organisation samt socialt utanförskap. Olika faktorer samman- tagna kan leda till förlorad självkänsla och psykisk ohälsa, vilket i sin tur kan resultera i långvarig ogiltig frånvaro. – Rapport från Skolverket54 drog slutsatsen att orsakerna bakom frånvaron måste bli grundligt utredda och leda till konkreta förändringar och att elevhäl- san har en viktig roll i denna utredning. Förslagen i betänkandet Sak- nad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera55 och propositionen Samling för skolan56 låg i linje med dessa iakttagelser. I propositionen framhålls bl.a. att utredningen ska genomföras i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare samt med elevhälsan. Faktorer som kan leda till att en elev inte deltar i undervisningen kan t.ex. vara att eleven har svårigheter i sin hemmasituation, inte trivs i skolan med klasskamrater eller lärare, att eleven har en diagnos som innebär att det är utmanande att vara i skolmiljön, att eleven 54Skolfrånvaro och vägen tillbaka - Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. Rapport 341. s. 8–9. Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. 2017/18:182 Samling för skolan. tycker att undervisningen är för svår eller för enkel och så vidare. Flera av de elevgrupper som beskrivits i detta kapitel över- lappar troligtvis med gruppen elever som har omfattande och pro- blematisk frånvaro.57 samlas det inte in någon statistik om elevers från- varo på nationell nivå. Skolinspektionen gjorde dock en kartläggning av elevers frånvaro 2016.58 Enligt den rapporten var det 1,7 per 1 000 elever som hade sammanhängande ogiltig frånvaro i en månad eller mer. Sådan frånvaro var mer vanligt förekommande i års- kurs 7–9 än i de lägre åldrarna. I rapporten konstateras att den sam- manhängande ogiltiga frånvaron var på ungefär samma nivå 2015 som /09, då gjorde en liknande mätning.59 Utredningen ska föreslå hur nyanlända elever i och på gymnasieskolans introduktionsprogram ska få mer tid för undervis- ning i form av kortare sommarlov, förlängd skolplikt och anpass- ningar som vänder sig till nyanlända. Dessa områden beskrivs i kapi- tel 5, 9 och 10. Beskrivningarna i detta kapitel är översiktliga och begränsar sig enbart till sådan information som har betydelse för utredningens överväganden. Direktivet använder begreppet nyanländ men det är inte helt själv- klart vad det innebär eller vilka elever som omfattas av det. Nedan görs en genomgång av några definitioner som beskriver barn och ungdomar med kort bakgrund i . Därefter beskrivs dessa ele- vers kunskapsresultat, gruppens omfattning, sammansättning och prognoser gällande inflyttning. Det redogörs även kortfattat för vissa utmaningar som dessa elever möter i svensk skola som en bak- grund till utredningens olika delområden. En granskning av skolors arbete med omfattande frånvaro. Skolinspek- tionen, 2016. Dnr 40–2015:2855. Med nyanländ avses i skollagen en person som har varit bosatt ut- omlands och som är bosatt i landet och som har påbörjat sin ut- bildning här senare än höstterminens start det kalenderår då perso- nen fyller sju år.60 En person ska inte längre anses vara nyanländ skolgång i landet.61 En elev anses således som nyanländ enligt skollagen först när eleven påbörjar sin skolgång i och som längst därefter. identifieras nyanlända elever på olika sätt, beroende på vilka uppgifter om eleverna som finns till- gängliga. I den nationella statistiken går det inte att identifiera nyanlända elever till fullo i enlighet med skollagens defi- nition (3 kap. 12 a §) som infördes . Framför allt handlar det om att det inte går att fastställa hur många av de elever som inte har personnummer som hör till gruppen nyanlända, ef- tersom det inte är möjligt att följa dessa elever och det inte finns några uppgifter om deras invandringsstatus. Det finns inte hel- ler uppgifter om när eleverna har påbörjat sin utbildning i svensk skola. I statistiken är det således inte möjligt att identifiera personer som nyanlända innan de har blivit folkbokförda och fått svenskt per- sonnummer. Det är först när eleven fått ett personnummer som bak- grunden kan fastställas. I statistik används begreppet nyinvandrade elever. Som nyinvandrade elever räknas de som är födda utomlands eller som har båda föräldrarna födda utomlands och som har kommit till . I begreppet nyinvandrade ingår enbart folkbokförda elever. Beroende på hand- läggningstider kan en nyinvandrad elev ha befunnit sig i landet som asylsökande innan folkbokföring sker. Från och med /15 finns även uppgift om det första invandringsår som finns registrerat om individen. Första invandringsår betyder att ele- ven inte har varit folkbokförd i tidigare.62 Nyanlända elever som är folkbokförda enligt folkbokföringsla- gen har rätt till all utbildning i det svenska skolväsendet. De har skol- plikt och ska tas emot i skolan på samma sätt som andra skolpliktiga elever.63 603 kap. 12 § första stycket skollagen. 61Ibid, andra stycket. 62Nyinvandrade elever i . 6329 kap. skollagen. Nyanlända elever som är asylsökande Utöver kategorin nyinvandrade elever omfattar skolstatistiken också elever med okänd bakgrund, som också kan vara nyanlända enligt skollagens definition.64 Här ingår framför allt asylsökande elever som har anlänt till , eftersom dessa inte är folkbok- förda. I gruppen ingår även elever som har skyddade personuppgif- ter, vilka dock utgör ett litet antal.65 En asylsökande har rätt till utbildning i förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola om utbildningen påbörjas innan eleven har fyllt . När det gäller hur asylsökande barn ska tas emot i grund- skolan och motsvarande skolformer finns en särskild bestämmelse i skolförordningen.66 Sådana barn ska tas emot så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden. Det bör dock ske se- nast efter ankomsten.67 I övrigt finns inte några bestämmel- ser i skolförfattningarna som särskilt avser utbildning för asylsökande elever. För sådana elever i och motsvarande skolformer följer av skollagen att de har samma rätt till utbildning som skolplik- tiga elever.68 Dessa elever omfattas däremot inte av skolplikten.