sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Vi- dare framkom det att sambandet mellan socioekonomiska faktorer och skolresultat blev starkare , som skolresultaten totalt sett ökade något på de skolor som införde läxhjälp. Eleverna med svagast socioekonomisk bakgrund backade något i sin kun- skapsutveckling, som övriga elever gick framåt något. Till- bakagången bland elever med svag socioekonomisk bakgrund var dock störst på de skolor där deltagandet i läxhjälpen var som lägst. I reformerades hela folkeskolen () , bl.a. infördes längre skoldagar. Som ett viktigt led i att stödja alla elevers inlärning är det /2016 obligatoriskt för skolorna att erbjuda läxhjälp och fördjupning i ämnena.49 Denna verksamhet kan både ingå i undervisningen i ämnena och i det sär- skilda stödet. Läxhjälp och ämnesfördjupning ingår som en integrerad del i den ordinarie undervisningen. Skolorna har frihet att organisera skolda- gen enligt lokala önskemål och behov. Läxhjälp och ämnesfördjup- ning kan tidsmässigt placeras flexibelt under skoldagens lopp. Det fanns tidigare krav på organisation och timtal men detta är upphävt. Skolorna ska också inom ramen för läxhjälp och fördjupning i ämnena erbjuda varierade och differentierade arbetsformer, som ut- manar både starka och svaga elever. Det är skolans rektor som ska se till att läxhjälp och fördjupning i ämnena anordnas inom de ramar och principer som huvudmannen har fastställt. Skoldagens längd, omfattningen av stödjande undervisning och organisationen av för- djupning i ämnena kan således variera mellan skolorna. Bekendtgørelse af lov om folkeskolen (LBK nr 823 af 15/08/2019), §15, stk. Studietid – en ny form av läxhjälp Syftet är att stödja elevernas kunskapsutveckling i ämnena genom att erbjuda studier, utmaningar och särskilt anpassade ”snabbspår” i ämnen. Eleverna kan arbeta med sina läxor och fördjupa sig i uppgif- ter i olika ämnen, som är särskilt svåra eller spännande. Inom ämnes- fördjupningen ska eleverna få möjlighet att öva sig i det som de har lärt sig eller gå djupare in i ett ämne. Det är obligatoriskt för eleverna att delta och för skolan att er- bjuda läxhjälp och ämnesfördjupning. Eleverna ska få hjälp med sitt hemarbete genom att en kvalificerad vuxen ska ge stöd och vägled- ning i ämnena så att eleven utvecklas. Men eleverna kan också fort- farande få läxor som ska göras hemma. De statliga undervisnings- konsulenterna kan stödja skolorna i deras arbete med läxhjälp och ämnesfördjupning. I en studie , som beställdes av som ett led i utvärderingen av folkeskolereformen, har , Viden til Velfærd, Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd utvärderat hur läxhjälp och ämnesfördjupning har fungerat under dess första år.50 var det obligatoriskt för skolorna att erbjuda läxhjälp och ämnesfördjupning, men det var frivilligt för ele- verna att delta. då deltagande var frivilligt kunde man se att elever som upplever att de inte får hjälp med läxor av för- äldrarna förbättrade sina resultat i danska och matematik när de del- tog i läxhjälpen. konstateras i rapporten att de elever som deltog i den frivilliga läxhjälpen var mer engagerade och hade bättre relationer med lärarna än de elever som valde att inte delta. Från reformens andra år blev det obligatoriskt för eleverna att delta i skolans läxhjälp och ämnesfördjupning. fick sko- lorna betydligt större frihet att organisera verksamheten. Det har ännu inte gått att dra några tydliga slutsatser om effekterna av detta på elevers resultat. I utvärderingen konstateras också att trenden –2017 är att eleverna får färre läxor men också att de lägger mindre tid på läxor på sin fritid. 50Lektiehjælp og faglig fordybelse – En beskrivelse af reformelementet fra skoleledernes, lærernes, forældrenes og elevernes perspektiv, 2018. Studietid – en ny form av läxhjälp Som vi har sett i kapitlet innan ges elever läxhjälp från tidig ålder i våra grannländer i syfte att förebygga att elevers kunskapsbrister ackumuleras och fördjupas. Betydelsen av tidiga insatser har upp- märksammats av många forskare såväl i som internationellt. Iavhandlingen i läs- och skrivlärande51 studerar skriftspråksaktiviteter i årskurs 1–5. Hon be- skriver bl.a. att det är viktigt att lärarna tar itu med elevers potentiella svårigheter med läsning och skrivning i ett tidigt skede. Tjernberg refererar till flera andra forskare och understryker vikten av tidiga och förebyggande insatser och varnar för en senareläggning av hjälp och stöd. Det mest effektiva är att göra insatser tidigt i läsinlärnings- fasen, menar hon. En passiv inställning till potentiella läs- och skriv- problem kan leda till flera negativa konsekvenser då dessa läs- och skrivfärdigheter är grunden för att kunna tillägna sig kunskaper inom andra ämnen. Att inte behärska dessa grundläggande färdig- heter har också konsekvenser för elevers motivation och självförtro- ende, enligt forskaren. Böhlmark52 identifierar 9-årsåldern som den kritiska åldern för invandring för att inte riskerna för låga slutbetyg ska bli överhäng- ande. Detta indikerar att elever som invandrar senare kan ha ett större behov av stöd. I en forskningsöversikt för psykologiforskaren ett resonemang kring undervisningskvaliteteten betydelse för att före- bygga lässvårigheter hos elever. Slavin och hans forskarkollegor be- tonar även att om man kompletterar den vanliga undervisningen med olika stödinsatser ger det ännu bättre resultat och risken för att ele- ver hamnar efter i läsning minskar avsevärt. En god förebyggande undervisning kan bidra till att minska antalet elever som får problem med sitt lärande.53 Även läsforskaren betonar vik- 51Tjernberg, C. Framgångsfaktorer i läs- och skrivlärande: en praxisorienterad studie med ut- gångspunkt i skolpraktiken. : , univer- sitet, 2013. s. 51, s. 67, s. 230, s. 239. Tjernbergs idéer syns också i utredningen goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. 52Böhlmark, A. at Immigration and School Performance: A Siblings Analysis Using Swe- dish . Labour Economics, Vol. 15, nr.6,20028: 1366–1387. 53Slavin, R. E., , C., , S., & Madden, N. Effective programmes for struggling readers: A best evidence synthesis. 6, nr.1, 2011: 1–16. Studietid – en ny form av läxhjälp ten av att skolor arbetar förebyggande för att eleverna ska undvika att misslyckas med sin läsutveckling.54 Det har införts en åtgärdsgaranti för att elever i förskole- klassen och lågstadiet ska få tidigt stöd, den s.k. läsa-skriva-räkna- garantin.55 Denna garanti syftar till att förebygga skolsvårigheter hos eleverna och genom kartläggning tydliggöra vilka elever som behö- ver extra anpassningar och särskilt stöd från tidig ålder. 6.6En bredare ansats än läxhjälp Enligt direktivet (dir. 2020:21) ska utredningen ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti. Vidare ska utredningen föreslå hur elever i dessa skolformer och års- kurser som riskerar att inte nå behörighet till gymnasieskolans na- program ska garanteras läxhjälp. Utredningen ska även före- slå hur det kan tydliggöras i författning att det är på skolan som det bestäms hur man arbetar med läxor. Ett fast utrymme på schemat för självständigt arbete Utredningen har uppmärksammat att många skolor anordnar verk- samheter där elever erbjuds hjälp med skolarbetet utanför lektions- tid men inom ramen för skoldagen. Vi bedömer det som viktigt att sådana verksamheter kan fortsätta att utvecklas och förslagen i denna utredning behöver därför utformas så att de inte styr eller snä- var in pedagogiska beslut om läxor eller annan form av skolarbete som eleven förväntas göra utanför ordinarie undervisning. Lika vik- tigt är att en tänkt verksamhet inte tar i anspråk resurser från den timplanestyrda ordinarie undervisningen och inte heller ger incita- ment till skolor att ersätta anpassningar, särskilt stöd eller stöd till nyanlända med sådan verksamhet. Utredningens samlade underlag pekar på att det i syfte att höja kunskapsresultaten behövs en bredare ansats än att begränsa sig till 54Torgesen, J. The theory and practice of intervention: comparing outcomes from preven- tion and remediation studies. I: A. J. Fawcett (red.) Dyslexia: theory and good practice. : Whurr Publishers, 2001, s. 185–202. och Torgesen, J. Recent discoveries on reme- dial interventions for children with dyslexia. I: M. J. Snowling & C. Hulme (red.) The Science of Reading. : , 2007. s. 521–538. 553 kap. skollagen (2010:800). Studietid – en ny form av läxhjälp läxhjälp för elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasiesko- lan. En modell som till viss del motsvarar det vi eftersträvar används i och har beskrivits i avsnitt 6.4.2. Deras verksamhet med läxhjälp och ämnesfördjupning ingår som en integrerad del i den or- dinarie undervisningen och syftar till att stödja elevernas kunskaps- utveckling i ämnena genom att erbjuda studier, utmaningar och sär- skilt anpassade ”snabbspår” i ämnen. Eleverna kan arbeta med sina läxor och fördjupa sig i uppgifter i olika ämnen, som är särskilt svåra eller spännande. Inom ämnesfördjupningen ska eleverna få möjlighet att öva sig i det som de har lärt sig eller gå djupare in i ett ämne. En verksamhet som liknar den danska modellen skulle kunna till- godose elevers behov av mer kontinuerlig hjälp med högre kvalitet jämfört med nuvarande läxhjälp. Idén att kombinera elevernas själv- ständiga arbete med valfri ämnesfördjupning påminner om inten- tionerna med elevens val i den svenska timplanen. Elevens val intro- ducerades i den svenska läroplanen 1994 och innebär ett fast ut- rymme där eleverna kan välja ett ämne att fördjupa sig i främst efter intresse men också vid behov av ytterligare tid för befästande av kun- skaper. har utrymmet i timplanen för elevens val minskat genom att andra ämnen har fått utökad undervisningstid, fram- för allt matematik och idrott och hälsa. En schemalagd verksamhet som erbjuder hjälp med läxor och annat skolarbete skulle, enligt ut- redningens mening, även kunna innehålla inslag av fördjupning av kunskaper i olika skolämnen, på liknande sätt som inom elevens val.56 Värdet av generella och tidiga insatser på området Det framkommer i utredningens underlag att skolor som erbjuder läxhjälp gör detta till alla elever oavsett kunskapsnivå och även från tidiga årskurser. Utredningen har identifierat ett antal nackdelar med att före- skriva en läxhjälp som enbart vänder sig till elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. 56Skolverket lämnade sin redovisning av regeringsuppdraget om för- ändringar av timplanerna i och motsvarande skolformer. Där föreslås att utrym- met för elevens val avskaffas i timplanen och timmarna fördelas på andra ämnen. Dnr 6.1.1 - 2020:495. Studietid – en ny form av läxhjälp •Elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan är svåra att identifiera då det är en heterogen och föränderlig grupp. Det är särskilt svårt i de årskurser där eleverna inte får betyg. •Det skulle krävas strikta bedömningsgrunder för lärare och rek- torer att förhålla sig till för att kunna bedöma vilka elever som hör till målgruppen. Detta skulle även innebära en ökad administ- ration. •Att kategorisera elever på detta sätt riskerar att vara starkt stig- matiserande, särskilt i tidiga årskurser. Det skulle kunna upplevas som alltför definitivt och därmed riskera att hämma elevers själv- förtroende och ambitioner framöver. •En sådan verksamhet skulle kunna ha stora likheter med särskilt stöd och det finns en risk att den till och med konkurrerar ut sär- skilt stöd. •Att införa en sådan riktad verksamhet skulle kunna leda till att mycket av den befintliga läxhjälpsverksamheten i skolorna skulle behöva omstruktureras eftersom den i regel är tillgänglig för alla elever oavsett kunskapsnivå eller har ett bredare syfte än att ge hjälp med läxor. •En avgränsning av hjälp med läxor och annat skolarbete till att enbart gälla för denna grupp skulle också utesluta mer högpreste- rande elever som deltar i läxhjälp, t.ex. på grund av avsaknad av en lämplig studiemiljö i hemmet eller brist på uppmuntran till studier från hemmet. Läxhjälpen kan också förebygga stress kopplad till läxor och prov hos ambitiösa elever. Hjälp med läxor och annat skolarbete bör, enligt utredningens be- dömning, ses som en tidig och generell insats. I och med införandet av den s.k. läsa-skriva-räknagarantin finns nu bättre förutsättningar att tidigt uppmärksamma elever som behöver extra anpassningar och särskilt stöd. Utredningen ser reglering av en verksamhet som inne- fattar men också breddar innebörden av läxhjälp och som vänder sig till elever från årskurs 4 som en naturlig och önskvärd förlängning av tidiga insatser. En sådan verksamhet har potential att ge extra stöttning till elever på mellanstadiet. Utredningen anser att samtliga elever från årskurs 4, oavsett kunskapsnivå, gynnas av en möjlighet Studietid – en ny form av läxhjälp till kontinuerlig hjälp med sina självstudier i skolan så att de kan ut- vecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar.57 Utredningens bedömning är att genom en breddning av gruppen elever som erbjuds hjälp med läxor och annat skolarbete tillgodoses även behoven hos de elever som riskerar eller skulle kunna framgent riskera att inte bli behöriga till gymnasieskolan. behöver skolor säkerställa det kompensatoriska syftet med verksamheten och sträva efter att de elever som har störst behov av sådan hjälp deltar. Detta är särskilt viktigt från de lägre årskurserna, då effek- terna av den undervisning som bedrivs kan ackumuleras . En affektionsneutral benämning för verksamheten Som de föregående delarna i kapitlet visar har ordet läxhjälp en stark koppling till läxor, dvs. arbete som eleven i första hand utför hemma efter skoltid. regleras inte läxor i styrdokumenten och alla skolor använder sig inte heller av läxor. Vissa skolor har som peda- gogisk modell att allt skolarbete ska göras i skolan och att läxor där- för inte ska förekomma. Vi vet dock att elever ofta får arbeta med skoluppgifter utanför lektionstid, även i former som inte nödvän- digtvis kan betecknas som arbete med läxor. Elever kan också ha ett eget behov av att repetera och träna på sådant som behandlats under ordinarie undervisningstid. I syfte att få en bättre överensstämmelse mellan innehållet i den verksamhet som bedrivs i många skolor under olika benämningar, exempelvis studiestöd, studiehjälp, mattestugor m.m. har utredningen inför sitt förslag övervägt en benämning som vi också sett användas på vissa skolor. Utredningen har således eftersträvat att hitta en affektionsneutral benämning som lösgör sig från kopplingen till läxor och den stigmatisering som kan kopplas till att vissa elever hänvisas till undervisning efter skoltid. I förslagen som följer kommer utredningen att använda och definiera begreppet studietid. 57Jmf 3 kap. 2 § skollagen. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.7.1En skyldighet för huvudmän att erbjuda studietid för elever i årskurs 4–9 Utredningens förslag: Elever i årskurs 4–9 ska er- bjudas studietid. Studietiden ska anordnas under eller i direkt an- slutning till elevernas skoldag. Tiden för studietid ingår inte i den minsta totala undervisningstiden. Studietiden ska anordnas på den skolenhet som eleven tillhör och uppgå till minst . Lärare ska ansvara och leda studietid. Det ska införas en definition av studietid i skollagen med in- nebörden att det är fråga om undervisning inom grundskola som anordnas enligt skollagen och som inte är obligatorisk för elever. Skolenheter får anordna studietid genom fjärrundervisning under gällande förutsättningar i skollagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om studietid. Vad är studietid? Det finns många befintliga verksamheter som erbjuder läxhjälp för elever runt om i landet. Läxhjälp kan förläggas och inte sällan utanför skolans lokaler. I många fall är det inte lärare som ansvarar för innehållet eller genomförandet av dessa verksam- heter. Den kan bemannas av äldre elever, universitetsstudenter, pensionärer eller andra utan pedagogisk högskoleexamen. Enligt ut- redningens bedömning kan dessa verksamheter ibland ha en alldeles för lös koppling till den pågående undervisningen i skolan och den pedagogik som bygger på forskning och beprövad erfarenhet. Sam- tidigt är dessa verksamheter efterfrågade av många elever. Av utredningens underlag, som beskrivs i början av detta kapitel, framgår att verksamheter som ger hjälp med läxor och annat skol- arbete och som har en klar struktur, koppling till läroplaner och som genomförs av välutbildad personal, är de mest verkningsfulla. Utred- ningen föreslår därför att inrätta en verksamhet som innehålls- Studietid – en ny form av läxhjälp mässigt är bredare än läxhjälp och som vi ser kan ha betydelse för elevernas kunskapsutveckling. Erfarenheterna från och som redovisats ovan ger ett tydligt stöd för en sådan inriktning. Av utredningens empiri framkommer dessutom att det finns många exempel på liknande verksamheter i våra skolor. Utredningen anser att det är viktigt att dessa initiativ kan fortgå och att alla elever ges likvärdiga möjligheter att delta. Samtliga huvudmän föreslås därmed få en skyldighet att organisera en sådan verksamhet i alla sina grundskolor. Verksamheten föreslås benämnas studietid och syftar till att ele- verna kontinuerligt och ges möjlighet att arbeta med läxor och annat skolarbete och därigenom ta igen, befästa och fördjupa sina ämneskunskaper. Verksamheten kan också ge eleverna tillfälle att utveckla och använda olika inlärningsstrategier samt planera, genomföra och utvärdera sitt eget lärande. Enligt utredningens bedömning innefattas studietid i skol- lagens definition av undervisning eftersom även studietiden defini- eras som målstyrda processer under lärares ledning. Studietiden för- läggs dock, enligt utredningens förslag, utanför den timplanestyrda undervisningstiden. Studietid definieras i skollagen kommer genom förslaget om studietid att tillföras en ny verksamhet som inte är obligatorisk för eleverna att delta i. Ef- tersom detta, liksom lovskola, avviker från vad som annars gäller för grundskola, bör det införas en definition av studietid i skollagen för att tydliggöra studietidens särskilda förutsättningar. Definitionen bör införas i 1 kap. 3 § skollagen och det bör framgå att studietid föreslås utgöra undervisning inom grundskola som anordnas under eller i direkt anslutning till elevens skoldag, utanför timplanen och att verksamheten inte är obligatorisk för eleverna. Elever i årskurs 4–9 i ska erbjudas studietid Utredningen ska enligt direktivet bedöma i vilka skolformer och års- kurser som behovet av hjälp och stöd med läxor och annat skolarbete är störst. Studietid – en ny form av läxhjälp Forskning som beskrivs i avsnitt 6.5 visar att utvecklingen under de tidiga skolåren har stor inverkan på den fortsatta skolframgången. lär sig eleven viktiga färdigheter som skapar grunden för de vidare studierna. Detta innebär att tidiga insatser ge- nerellt ger större effekt. Tillsammans med läsa-skriva-räkna-garantin kan studietid och övriga stödinsatser enligt 3 kap. skollagen bidra till att eleverna får förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och att nå de kun- skapskrav som minst ska uppnås. Enligt utredningens bedömning kan detta leda dels till ökad behörighet till gymnasieskolan, dels till bättre förutsättningar att slutföra gymnasieskolan. Det grundläggande skälet för att införa en skyldighet att erbjuda studietid är att alla elever i aktuella årskurser ska få rätt till denna. En sådan reglering kan förväntas bidra till att skapa en mer likvärdig skola. Som utredningen redogjort för i avsnitt 6.6 innebär en bredd- ning av målgruppen att såväl de elever som är i riskzonen för att inte bli behöriga till gymnasieskolan, som de som framgent kan komma att hamna där omfattas. Studietid kan också ge ytterligare möjligheter för elever med kort bakgrund i att få extra tid för språk- och kunskapsutveckling. Utredningen föreslår därför att huvudmän ska vara skyldiga att erbjuda studietid för alla elever i årskurs 4–9. Huvudmannens skyldighet i detta avse- ende bör framgå av skollagen. Elevers deltagande ska vara frivilligt Utredningen föreslår att studietid ska utgör en frivillig del i grund- skoleutbildningen för de elever som deltar i den. ska hu- vudmän och skolor arbeta för att särskilt motivera de elever som har störst behov av att delta. Deltagandet i studietid kan också ingå i ele- vers individuella utvecklingsplan. Studietiden kan även ingå i åt- gärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd om verksamheten förläggs under skoldagen. Skolans grunduppdrag är att se till att eleverna får de kunskaper de ska ha under ordinarie undervisningstid. Utredningen ser studie- tid som en förlängning av den ordinarie undervisningen. Även om närvaron föreslås vara frivillig för elever vill vi betona att de exempel vi har sett inom forskning och i visar att regelbunden när- Studietid – en ny form av läxhjälp varo spelar stor roll för hur studietid kan främja elevers lärande. Mot bakgrund av detta, i likhet med hur verksamheten i växte fram, föreslår utredningen till att börja med en frivillig studietid. Om studietid, i enlighet med förslaget, införs och faller väl ut, skulle det kunna övervägas att lägga in studietid i den obligatoriska undervis- ningen. Utredningen bedömer därför att studietid kontinuerligt bör följas upp och därefter utvärderas. Omfattning, anordnande och organisering av studietid Studietid ska erbjudas elever från årskurs 4 i och sche- maläggas. Utredningens underlag tyder på att det är en fördel för elever med en åldersanpassad verksamhet. Därför förespråkar utred- ningen en stadieindelad verksamhet. Elevgruppernas storlek och sammansättning bör anpassas på ett sådant sätt att elevernas behov tillgodoses så långt som möjligt och så att det finns plats för samtliga elever som vill delta. Av de exempel som utredningen har fått del av drar vi slutsatsen att studietid och elevgrupp är en rimlig och ändamålsenlig nivå. Studietid ska anordnas på den skolenhet som eleven tillhör, utanför timplanestyrd undervisningstid. bör samordning med elevernas schema göras så att studietiden förläggs i direkt anslutning till elevens ordinarie undervisning för att elever i största möjliga mån kan delta. Bestämmelserna om när studietiden ska anordnas bör införas i skollagen. Den närmare regleringen om var studietid ska anordnas samt omfattningen av verksamheten bör föras in i skolförordningen. Andra skolformer omfattas inte av förslaget Utredningen konstaterar att undervisning inom övriga skolformer på grundskolenivå, dvs. grundsärskolan, sameskolan och specialsko- lan, läggs upp på ett sådant sätt att det saknas behov av studietid i enlighet med det som utredningen föreslår för . En av anledningarna som framförts av företrädare för sameskolan och specialskolan är att de anpassar undervisningen, bl.a. Studietid – en ny form av läxhjälp på grund av att många av deras elever bor långt ifrån skolan eller i vissa fall på internat . Utredningen har i sina samråd erfarit att läxor och annat skolar- bete utanför skoltid sällan förekommer i grundsärskolan. I särskolan finns elever med mycket varierande behov och det görs betydande individanpassningar där omfattande stöd ges till grundsärskole- eleverna under ordinarie undervisning . Därför skulle endast en obetydlig andel av de elever som går i grundsärskola kunna förmodas att ha ett behov av studietid. Huvudmän för grundsärskolor, sameskolan och specialskolan har möjlighet att ansöka om statsbidrag för att anordna läxhjälp. Utredningens bedömning är att en skyldighet för huvudman att an- ordna studietid för dessa skolformer skulle innebära en alltför stor administrativ och ekonomisk börda jämfört med det förmodade be- hovet av studietid hos deras elever. Därför bör i stället möjligheten att ansöka om statsbidrag för dessa skolformer bibehållas.