sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — tog regeringen emot femte och sista betänkandet från utredningen11. Betänkandet innehåller bland annat ett förslag till ändring av 13 a kap. 1 § HSL, om primärvårdens grunduppdrag. Det föreslogs att det av 13 a kap. 1 § 1 HSL ska framgå att regioner och kommuner, inom ramen för verksamhet som utgör primärvård, sär- skilt ska tillhandahålla de hälso- och sjukvårdstjänster som krävs för att tillgodose vanligt förekommande fysiska och psykiska vårdbehov. Betänkandet har remitterats och remissvaren ska inkomma till . Årliga överenskommelser mellan staten och SKR Som en följd av den statliga utredningen utveckling för god och nära vård har regeringen och SKR tecknat årliga överenskom- melser för att stödja utvecklingen mot en mer nära och tillgänglig vård för . För dessa tre års överenskommel- ser har regeringen avsatt sammanlagt för att stödja omställningen i regioner och kommuner. 7.2.2Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga fick en särskild utredare i uppdrag att utreda för- utsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga och föreslå hur en sådan reform ska kunna genomföras. Samordnad utveckling för god och nära vård, God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Utredningen tog namnet Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:05). Syftet med uppdraget är att uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälso- främjande insatser för barn och unga i hela landet samt att genom in- satser i den nära vården avlasta barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). I utredningens uppdrag ingår bland annat att bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas stöd i högre utsträckning än vad som görs . Utredningen ska även föreslå hur en samlad uppföljning av barns och ungas fysiska och psykiska hälsa kan utformas. Uppföljningen ska stödja det hälsofrämjande arbetet för barn och unga både på individuell och nationell nivå. Enligt direk- tivet ska utredningen i dialog med företrädare för regioner och kom- muner ta fram ett underlag som regeringen kan använda i utform- ningen av en överenskommelse som syftar till att uppnå målet om en köfri barn-och ungdomspsykiatri 12. I delbetänkandet13 som lämnades till regeringen föreslogs bland annat att hälso- och sjukvårdens ansvar för det hälso- främjande arbetet ska förtydligas i hälso- och sjukvårdslagen. Ett na- tionellt hälsovårdsprogram för barn och unga ska tas fram och imple- menteras i hälso- och sjukvården. Hälsovårdsprogrammet ska bidra till att barn och ungas hälsa och utveckling kontinuerligt följs upp på ett likvärdigt sätt och med kvalitet under hela uppväxten. Det hälsofrämjande och förebyggande arbetet ska vara i fokus och utgöra grunden för att tidigt upptäcka barns och ungas behov och för att kunna samordna insatser inom vård och omsorg. Vidare föreslogs att lagstiftningen kring fast vårdkontakt till barn och unga ska skärpas. Förslag lämnades även på ett tydligare krav på samverkan mellan regionen och huvudmän inom skolväsendet. Ut- redningen lämnade också rekommendationer i form av sex steg som visar hur barn och unga med psykisk ohälsa kan få ett mer ändamåls- enligt och tidigt stöd och hur de olika vårdnivåerna kan samspela för en mer effektiv vård. Med förslagen i delbetänkandet vill utred- ningen bidra till att minska fragmentiseringen och glappen i hälso- och sjukvården för barn och unga. Delbetänkandet har skickats på remiss. Utredningen ska slutredovisa sitt arbete . 2019:93 En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 13SOU 2021:34 Börja med barnen! – En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård fattade regeringen beslut om att en särskild utredare skulle få i uppdrag att föreslå hur samordnade insatser kan säkerställas när det gäller vård, behandling och stöd för barn, unga och vuxna perso- ner med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd.14 Enligt direktivet ska utredaren bland annat: –analysera och lämna förslag på hur samverkan för personer med samsjuklighet kan förbättras mellan huvudmännen och mellan verksamheter med samma huvudman, –se över ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna för- slag på hur ansvaret för personer med samsjuklighet kan samlas hos en huvudman, –belysa frågor som rör samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst och andra aktörer vars uppdrag berör personer med samsjuklighet och –analysera för- och nackdelar med en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård LPT. Syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar för att erbjuda per- soner med denna form av samsjuklighet en samordnad, behovsanpas- sad och patientcentrerad vård och omsorg samt tillgång till de medicin- ska, farmakologiska, psykiatriska och sociala insatser som den enskilde är i behov av. Uppdraget ska redovisas . 7.2.4Socialstyrelsens uppdrag gällande omställningen till en nära vård arbetar med många insatser för att stödja omställ- ningen till en god och nära vård.15 I detta avsnitt presenteras de upp- drag som bedöms som mest relevanta för utredningens uppdrag om 2020:68 Samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och an- nan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Insatser för att främja omställningen till en god och nära vård. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård att följa arbetet i regioner och kommuner vad det gäller utvecklingen av en mer nära vård med fokus på primärvårdens tillgänglighet. I enlighet med en ändring i regleringsbrev16 skulle myndigheten redovisa en Strategisk plan för att stödja en god och nära vård17. skulle i uppdraget analysera vilka insatser myndigheten skulle kunna genomföra för att stödja landstingen och kommunerna i den långsiktiga omställningen med fokus på primärvården. Analysen skulle utgöra en grund för en strategisk flerårig plan för myndighetens arbete. fick Uppdrag angående uppföljning av primärvård och uppföljning av omställningen till en mer nära vård18. Uppdraget bestod av tre delar, där den första avser nationell insam- ling av registeruppgifter från primärvården, den andra att på aggregerad nivå inhämta resultat för utvalda indikatorer i syfte att följa omställ- ningen och den tredje avser uppföljning av regionernas och kommu- nernas omställningsarbete. beslutade regeringen om ett nytt samlat uppdrag till , Uppdrag att genomföra insatser för att stödja omställ- ningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård. Det nya upp- draget lades samman med och kompletterade uppdraget om att följa upp omställningen till god och nära vård från 201919. Uppdraget ska fortsatt genomföras i enlighet med den strategiska plan som myn- digheten har och stödja den målbild och den färdplan som presen- terats av utredningen utveckling för god och nära vård. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas i sin helhet till . Utöver dessa redo- visningspunkter finns särskilda tidpunkter för redovisning av de olika deluppdragen (se tabell 7.1 med sammanställning av redovisningar). 16Regeringsbeslut S2019/02110/FS. Regleringsbrev för avseende . för strategisk plan för att stödja en god och nära vård. 18Regeringsbeslut S2019/03056/FS. Uppdrag angående uppföljning av primärvård och uppfölj- ning av omställningen till en mer nära vård. 19Regeringsbeslut S2019/03056/FS. Uppdrag angående uppföljning av primärvård och uppfölj- ning av omställningen till en mer nära vård och Regeringsbeslut S2020/03319/FS. Insatser för att stödja omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Uppdragen angående uppföljning av primärvård och uppföljning av omställningen till en mer nära vård Deluppdrag I – nationell insamling av registeruppgifter från primärvården Deluppdraget handlade om att utreda möjligheter till nationell insam- ling av registeruppgifter från primärvården. lämnade sin slutrapport . Myndigheten har bland annat utrett de juridiska förutsättningarna för sådan insamling. Olika intressen- ters behov av information har tagits i beaktande där fokus har legat på nationella behov av uppföljning, analys- respektive statistikverk- samhet. föreslår att följande uppgifter från primär- vården ska ingå i ett utvidgat nationellt patientregister: •patientens personnummer, kön och födelseår •datum och tid för primärvårdskontakt •remiss och remitterande vårdenhet •yttre orsak till sjukdom eller skada Uppföljningen av primärvård och omställningen till en mer nära vård – Deluppdrag I – av registeruppgifter från primärvården. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Uppgiftsskyldigheten föreslås gälla personal som utför självständigt hälso- och sjukvårds- samt omsorgsarbete i primärvården för verk- samheter i såväl offentlig som privat regi. Så väl fysiska som digitala vårdkontakter omfattas av förslaget. Deluppdrag II – indikatorer för uppföljning av omställningen till en god och nära vård Deluppdraget handlar om att analysera möjligheterna att inhämta re- sultat på aggregerad nivå från regioner och kommuner i syfte att följa omställningen samt att ge förslag på indikatorer anpassade för att kunna följa omställningen. lämnade myndigheten en del- redovisning av uppdraget. Den innehåller förslag på uppföljnings- områden samt ett första förslag på indikatorer. Fyra uppföljnings- områden föreslogs: 1.Förutsättningar för god och nära vård, som inkluderar exempelvis be- manning, kompetensutveckling, ekonomiska resurser och e-hälsa. 2.Nära vård – var sker vården? som inkluderar mått och indikatorer som belyser omfattningen och fördelningen av olika insatser inom hälso- och sjukvårdssystemet exempelvis andel vård som ut- förs av primärvården, vårdkonsumtion och läkemedelsförskrivning. 3.God och nära vård – fokus på primärvård är tänkt att spegla resul- tat för invånare och patienter och inkluderar exempelvis person- centrering, kontinuitet och medicinsk kvalitet. 4.Systemeffekter är tänkt att spegla hur vården fungerar som helhet och inkluderar exempelvis förtroende för hälso- och sjukvården, tillgänglighet i den specialiserade vården och omfattningen av på- verkbar specialiserad vård. Merparten av de föreslagna indikatorerna går att följa via befintliga och tillgängliga datakällor. lyfter även i denna rap- port att bristen på uppgifter från primärvården på nationell nivå innebär en begränsning vad det gäller möjligheten att följa effekterna av omställningen till en god och nära vård. Det saknas även förut- Uppföljning av omställningen till en mer nära vård – ett förslag på indi- katorer . Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård sättningar för att på ett tillfredställande sätt följa patientgruppers samlade vårdkonsumtion eller vårdförlopp. Rapporten är tänkt att utgöra en utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att utveckla indikatorer för uppföljning av omställningen till en god och nära vård i dialog med regioner, kommuner och före- trädare för hälso- och sjukvårdens professioner och patienter. Del- uppdraget redovisas och . Deluppdrag III – uppföljning av omställningen till en god och nära vård Detta deluppdrag handlar om att följa upp och rapportera hur om- ställningen till en mer nära vård i regioner och kommuner utvecklas utifrån överenskommelserna mellan regeringen och SKR om God och nära vård. lämnade den första uppföljnings- rapporten om det omställningsarbete som pågår i regioner och kom- muner22. I rapporten framkom att samtliga regioner påbörjat arbetet med omställningen men att de prioriterade olika utvecklingsinsatser och arbetade på olika sätt. Alla regioner arbetade med att tydliggöra och konkretisera inriktningen. Såväl regioner som kommuner ut- tryckte att en mer nära vård är nödvändig för att hantera framtida demografiska och ekonomiska utmaningar i hälso- och sjukvården. Uppföljningen visade att nästan alla regioner eller början av 2020 hade arbetat fram en målbild eller strategi för omställningen till en mer nära vård. Utveckling av digitala lösningar sågs som en av de viktigaste delarna för att klara framtida utmaningar i hälso- och sjukvården. Även kompetensförsörjningen lyftes som central i arbe- tet med omställningen. Regionerna arbetade med olika åtgärder för att förbättra tillgängligheten och för att uppfylla vårdgarantin i primär- vården. För att öka attraktiviteten som arbetsgivare, förbättra arbetsmiljön och stärka ledarskapet vidtog regioner och kommuner olika åtgärder. Regionerna var även i ett inledande arbete med att se över hur omställningen och åtgärder skulle kunna följas upp på ett struktu- rerat sätt lokalt. Flera regioner lyfte problematiken med att det saknas data för att kunna följa vårdflöden i den kommunala hälso- och sjukvården. Uppföljning av omställningen till en mer nära vård. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Nästa redovisning av uppdraget är och byg- ger på regionernas och kommunernas redovisningar av genomförda insatser i överenskommelsen om God och nära vård . Del- uppdraget redovisas och slutredovisas . redovisar detta deluppdrag tillsam- mans med deluppdrag II (beskrivet ovan). Att stärka den kommunala hälso- och sjukvården arbetar inom ramen för sitt stödjande uppdrag med att stärka den kommunala hälso- och sjukvården. har bland annat: –analyserat förutsättningarna för att ta fram kunskapsstöd för hälso- och sjukvård med stöd av nationella riktlinjer, –arbetat för att förbättra uppföljningen av den kommunala hälso- och sjukvården, exempelvis utvecklat indikatorer för öppna jäm- förelser och regelbundet publicera öppna jämförelser för den kom- munala hälso- och sjukvården –analyserat förutsättningarna för att inhämta uppgifter från privata vårdgivare, –stöttat i samordningen av vård och omsorg genom att exempelvis öka kunskapen i kommunerna om uppdraget som huvudman för hälso- och sjukvård, identifierat behov av stöd i kommunikatio- nen mellan vårdgivare och påbörjat arbete med att ta fram ett sådant stöd. Flera rapporter planeras . Uppföljning av och stöd till fast läkarkontakt Inom ramen för uppdraget att följa omställningen till nära vård ska följa och stödja regionernas arbete med fast läkar- kontakt och föreslå hur utvecklingen av fast läkarkontakt till fler patienter kan följas upp på nationell nivå. presenterades rapporten följa utvecklingen av fast läkarkontakt. En kartläggning av hur regionerna arbetat med fast Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård läkarkontakt visade att både tolkningen av begreppet och arbetet med fast läkarkontakt var olika i regionerna. Det fanns en överlappning mel- lan fast läkarkontakt och fast vårdkontakt. gjorde be- dömningen att det finns ett behov av att informera om vad fast läkar- kontakt i primärvården är och hur det förhåller sig till fast vårdkontakt. I de flesta regioners system skulle det vara tekniskt möjligt att dokumentera listning på namngiven läkare, men uppgifterna bedöm- des inte vara heltäckande och/eller av bristfällig kvalitet. Det konsta- terades ett behov av informatikarbete för att möjliggöra enhetlig dokumentation av fast läkarkontakt och jämförbarhet vid uppfölj- ning. Ett sådant arbete behöver beakta regionernas åtagande om att definiera uppdrag, ansvar och befogenheter för fast läkarkontakt utifrån lokala behov och förutsättningar enligt överenskommelsen om God och nära vård 2020. lämnade förslag på hur myndigheten skulle kunna följa upp utvecklingen av antal och andel patienter med fast läkarkontakt utifrån de data som finns tillgängliga . Uppföljningen bedöms kunna utvecklas till fler regioner när de systemtekniska och begreppsmässiga förutsättningarna för dokumentation av fast läkarkontakt utvecklats. Registerbaserad uppföljning av fast läkarkontakt behöver enligt myndigheten analy- seras tillsammans med andra uppgifter på området som exempelvis väntetider, fasta vårdkontakter, patientrapporterade, verksamhets- och professionsrapporterade uppgifter. Myndigheten ska ta fram ett nationellt stöd så att de patienter som har behov av en namngiven fast läkarkontakt i primärvården också kan få det. Särskilt fokus ska ligga på patienter med omfat- tande och komplexa vårdbehov. Dessutom ingår det i uppdraget att ta fram ett nationellt stöd för verksamhetschefer och vårdgivare för lämplig fördelning av patientansvar på funktionen fast läkarkontakt. Uppdraget ska redovisas . Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård 7.2.5Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har uppdrag gällande system- och patientperspektiv Myndigheten har fått Uppdrag att utvärdera omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård23. Myndigheten ska utvärdera omställningen till god och nära vård ur ett system- och patient- perspektiv. Utvärderingen ska ha sin utgångspunkt i de mål som reger- ingen fastställt för omställningen: ökad tillgänglighet, delaktighet och kontinuitet. Hur den nära vården utvecklas och hur omställ- ningen påverkar vården för olika grupper, med ett särskilt fokus på utvecklingen i glesbygd och socioekonomiskt utsatta områden, ska belysas. I en första delrapport från myndigheten lyfts att en majoritet av befolkningen uppger att de har en ordinarie vårdcentral, men bara en av tre svarande har en fast kontakt på sin vårdcentral. Det saknas fast kontakt trots att behov finns och andelen med fast kontakt skiljer sig mellan olika grupper i befolkningen. Personer med omfattande vårdbehov har oftare fast kontakt. Utifrån den nulägesbild av befolk- ningens erfarenheter och uppfattningar om fast vårdkontakt och fast läkarkontakt dras slutsatsen att fasta kontakter kan bidra till målen för vårdens omställning; högre tillgänglighet, delaktighet och kon- tinuitet.24 En andra delrapport ska presenteras med redovisning av patienters upplevelser av tillgänglighet, delaktighet och kontinuitet. ska uppdraget slutrapporteras. 7.2.6Överenskommelserna om God och nära vård mellan regeringen och SKR Som en följd av den statliga utredningen om en samordnad utveck- ling för god och nära vård har regeringen och SKR tecknat årliga överenskommelser för . Regeringen har för dessa tre års överenskommelser avsatt sammanlagt . 23Regeringsbeslut S2020/03220/FS. Uppdrag att utvärdera omställningen i hälso- och sjukvår- den till en god och nära vård. 24Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Fast kontakt i primärvården. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Överenskommelsen om God och nära vård 2019 omfattade överenskommelsen25 och innehöll tre utvecklingsområden: –omställning till en god och nära vård, –förbättra och utveckla tillgängligheten till primärvården samt pati- entkontrakt och –främja samordning, samverkan och ökad delaktighet. Nulägesrapporter som lämnades av regionerna beskrev hur regionerna arbetat med omställningen och vilka möjligheter och utmaningar som identifierats. En sammanställning26 av nulägesrap- porterna har gjorts av (sammanfattat i avsnitt 7.2.4). Överenskommelsen om God och nära vård 2020 Överenskommelsen27 omfattade och var en sammanslagning av tre tidigare överenskommelser mellan regeringen och SKR.28 Överenskommelsen innehöll fyra övergripan- de områden: –utveckling av den nära vården med fokus på primärvården, –ökad tillgänglighet i barnhälsovården, –goda förutsättningar för vårdens medarbetare, samt –insatser inom ramen för Vision e-hälsa 2025. För att regionerna skulle få ta del av medlen skulle regionerna fortsatt göra insatser som stödjer omställningen, vårdens relations- skapande och en ökad kontinuitet i vården samt göra insatser som 25Regeringsbeslut S2019/02858/FS. Godkännande av överenskommelsen om God och nära vård – en omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården . Uppföljning av omställningen till en mer nära vård – Utvecklingen i regioner och kommuner och uppföljning av överenskommelsen En investering för utvecklade förutsättningar för vårdens medarbetare. 27Regeringsbeslut S2020/00440/FS. Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om God och nära vård 2020 – en omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. 28De överenskommelser som lades samman var God och nära vård en omställning av hälso-och sjukvården med fokus på primärvården, Insatser för ökad tillgänglighet i barnhälsovården samt En investering för utvecklade förutsättningar för vårdens medarbetare. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård stödjer en mer personcentrerad hälso- och sjukvård. En delredo- visning av genomförda insatser skulle lämnats till , men på grund av den pågående covid-19- pandemin beslutade regeringen att ändra datum för re- gionernas slutredovisning till . ska följa upp och rapportera hur omställningen till en mer nära vård i regioner och kommuner utvecklas utifrån över- enskommelsen och delredovisar uppdraget (se avsnitt 7.2.4). Överenskommelsen om God och nära vård 2021 omfattar överenskommelsen29 , varav riktas till kommunerna. Överenskommelsen innehåller fyra olika utvecklingsområden: –utveckling av den nära vården med primärvården som nav, –goda förutsättningar för vårdens medarbetare, –insatser inom ramen för Vision e-hälsa 2025, samt –en förstärkning av ambulanssjukvården. Utvecklingen av den nära vården med primärvården som nav bygger huvudsakligen vidare på inriktningen i överenskommelsen . Regionerna ska arbeta inom de tre nationella målen för omställ- ningen; stöd till att förbättra och utveckla tillgänglighet i primär- vården, stöd till relationsskapande och ökad kontinuitet i vården samt delaktighet och medskapande i hälso- och sjukvården. För att ta del av medlen ska regionerna redovisa vilka insatser som gjorts för att stärka såväl den digitala som fysiska tillgängligheten i primärvården samt utarbeta handlingsplaner för hur en större andel patienter ska få en fast läkarkontakt och fast vårdkontakt i vården. Regionerna ska även fortsätta införandet av patientkontrakt och upprätta handlingsplaner för implementering, uppföljning och utvär- dering av patientkontrakt. Samverkan med den kommunala hälso- och sjukvården ska beskrivas i handlingsplanerna som lämnas till . Därutöver ska regionerna läm- 29Regeringsbeslut S2021/00820/FS Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om God och nära vård 2021. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård na delredovisning för arbete inom hela överenskommelsen till Social- styrelsen och slutredovisning . SKR ska lämna en delrapport om verk- samheten som bedrivits , samt redogöra för eventuella hinder och utmaningar för att nå ambitionerna och målen med överenskommelsens insatser. En verksamhetsrapport som redo- gör för SKR:s genomförande ska lämnas . 7.2.7SKR:s roll i att stödja regioners och kommuners omställning till en god och nära vård SKR har en central roll i att stödja regionernas och kommunernas arbete i omställningen och ska utveckla stöd i nära samverkan med regioner och kommuner samt myndigheter. Stödet ska utgå från re- gionala och lokala behov och förutsättningar enligt överenskom- melsen. SKR har i sin stödjande roll bland annat arbetat med att sprida goda exempel, stödja införandet av patientkontrakt, utveckla kvali- tetsdata i primärvården för lärande och förbättring, erbjuda ledar- skapsstöd för politiker och tjänstepersoner och bygga upp en arena för samskapande av nya arbetssätt i en lärande miljö med ett experi- menterande förhållningssätt. SKR lyfte i sin rapport över arbetet 202030 pandemins effekter på omställningen till nära vård, där både kommuner och regioner menar att pandemin medfört att samverkan har förstärkts liksom utveck- lingen av mobila vårdlösningar och digitala tjänster.