sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Styrdokumenten behöver utformas så att den framtida utbild- ningen i det svenska språket möter alla elever, oavsett förkunskaper i språket. I uppdraget betonas att elever som är nybörjare i språket särskilt bör beaktas eftersom denna elevgrupps behov inte tydligt tillgodoses genom ämnet svenska som andraspråk. ska föreslå de förändringar som behövs och bedöma hur elevernas måluppfyllelse, huvudmännens organisatoriska förut- Språkstärkande undervisning för elever sättningar, lärarförsörjningen och lärarnas kompetenskrav påverkas av förslagen. Skärningen mellan svenskämnena och målgrupperna för utbildningen samt hur elevers övergångar mellan ämnen och skol- former ska gå till ska analyseras. Utredningen konstaterar att upp- draget i den del som gäller styrdokumentens anpassning för elever som är nybörjare i svenska, kan få betydelse för exempelvis språk- stärkande sommarskolor för nyanlända elever, likt den verksamhet i som beskrivits ovan. 10.6Det finns behov av språkstärkande verksamheter Utredningen har fått i uppdrag att analysera och föreslå hur nyan- lända elever i högstadiet som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program och nyanlända elever i gymnasieskolans intro- duktionsprogram ska få kortare sommarlov och därmed mer tid till undervisning. Att möta de nyanlända elevernas behov av utbildning är en utma- ning för skolorna, då det råder brist på lärare och annan personal med den kompetens som krävs för att tillgodose elevernas hetero- gena behov. Det kan också vara svårt för skolorna att få en god bild av elevernas skolbakgrund och kunskaper, vilket ytterligare försvårar möjligheten att anpassa elevens utbildningsupplägg till behoven och elevens mål. Elever på introduktionsprogram kan helt sakna tidigare skolerfarenheter eller ha gått en hel utbildning i sitt tidigare hem- land, de kan också ha hunnit skaffa sig arbetslivserfarenhet eller ha hunnit gå i svensk grundskola. Elevernas mål med sin ut- bildning kan också skilja sig mycket åt, där vissa elever vill läsa vidare på högskolan medan andra vill komma ut i arbete så snart som möj- ligt. Elever som är asylsökande, har levt på flykt eller som kommer från konfliktzoner kan också ha särskilda utmaningar kopplat till sina erfarenheter som skolorna behöver bemöta. Det är en svår uppgift för skolsystemet, skolorna och de enskilda lärarna att anpassa undervisningen till denna enorma heterogenitet i elevers förutsättningar att kunna lära sig svenska, skolspråket svenska och de övriga ämnena. En elev som har gått ut årskurs 9 och inte blivit behörig till ett nationellt program är hänvisad till lovskola som en sista möjlighet att hinna bli behörig inför kommande höst. Språkstärkande undervisning för elever Det behövs mer än bara undervisning i svenska som andraspråk under läsåret och under lovskolan Huvudmän är skyldiga att erbjuda lovskola för de elever som inte blivit behöriga till ett nationellt program efter årkurs 9, inklusive ny- anlända. Det finns nyanlända elever som lär sig det svenska språket snabbt och som därför utan större problem kan tillgodogöra sig undervis- ningen i de andra ämnena. Dessa elever har förutsättningar att uppnå behörighet till gymnasieskolan, alternativt kan ha uppnått sådana kunskaper i språket att de kan tillgodogöra sig undervisningen i lov- skolan som huvudmannen har skyldighet att erbjuda. (Läs mer om detta i kapitel 3 och 7). Huvudmän för gymnasieskolor kan också söka statsbidrag att anordna lovskola bl.a. för elever på introduk- tionsprogram om de ser ett behov av det. Statistiken som redovisas i avsnitt 10. 3 pekar på att majorite- ten av eleverna som läser svenska som andraspråk i årskurs 9 inte är nyinvandrade samt att en stor andel av dem som inte når godkänt betyg inte heller är nyinvandrade. visar utredningens un- derlag att det finns många elever, såväl nyanlända som elever som har gått i svensk skola längre än , som saknar grundläggande kun- skaper i svenska språket och därmed inte har förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig undervisningen varken i svenska som andra- språk eller i de andra ämnena. Detta gäller såväl för ordinarie under- visning som för lovskola. I förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov beskrivs statsbidragets syfte som att elever som inte nått el- ler riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E ska få ökad möj- lighet att nå dem. Utredningen tolkar formuleringen ”få ökad möjlig- het” att nå kunskapskraven som att det finns utrymme för huvud- män och skolor att söka statsbidraget och med hjälp av detta anpassa språkundervisningen till de behov elever med kort bakgrund i Sve- rige har. De bör därmed kunna erbjuda undervisning under lovsko- lan som främjar elevernas språkutveckling och som på bi- drar till att de får godkända betyg såväl i svenska eller svenska som andraspråk som i övriga ämnen. Utredningens underlag visar också att det finns elever som inte alls eller sällan vistas i svenskspråkiga miljöer utanför skolan vilket gör att ett långt sommarlov påverkar deras språkutveckling negativt. Språkstärkande undervisning för elever Svårigheterna kring att elever inte använder det svenska språket i vardagssamhang lyfts även av i deras landrapport om Sverige.51 I rapporten beskrivs exempelvis att svenska för invandrare (sfi) erbjuds för vuxna som har fått uppehållstillstånd. Många vuxna asylsökande vars barn går i skolan får dock själva inte undervisning i svenska vilket i sin tur kan hindra barnens språkutveckling. pekar på och som exempel där det finns olika initiativ där man knyter ihop undervisningen av språk i skolan och utanför skolan. Vuxna med barn skulle enligt gynnas av om de fick undervisning i svenska språket gemensamt, exempelvis i barnens skola. Vi har sett exempel på pågående sommarverksamheter som er- bjuds för elever med kort bakgrund i och som innehåller mer än bara undervisning. fanns även ett statsbi- drag på för avgiftsfria sommarlovsaktivi- teter för barn i åldrarna 6–15. Även då denna verksamhet inte rikta- des direkt till elever med kort bakgrund i kan vi förutsätta att många av dessa elever har dragit nytta av statsbidraget. Av ansva- rig myndighet slutredovisning av utbetalt statsbi- drag , framgår att samtliga av 290 kommuner re- kvirerade medel under redovisningsåret. Regeringen föreslår nu i sin Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäk- ringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset52 att återigen införa ett riktat stats- bidrag till kommunerna för lovaktiviteter på likartat sätt. Fokus lig- ger på samma åldersgrupp som vid förra omgången och bidraget ska hjälpa till att bryta social isolering och ge meningsfull fritid särskilt till de barn och unga som redan befinner sig i en utsatt situation bl.a. till följd av spridningen av covid-19. Utredningen vill uppmärk- samma att ifall detta statsbidrag beslutas kan det bli ett viktigt till- skott även för elever med kort bakgrund i . Organiserade sommarlovsaktiviteter är värdefulla för dessa elever såväl ur ett språkutvecklings- som ett integrationsperspektiv. I det kommande avsnittet stannar utredningen ändå vid att beskriva en möjlig verksamhet med fokus på språk som ryms inom ramen för undervisning i skolan. 51Strength Through Diversity’s Spotlight Report for . Education Working Paper No. 2020/21:166 Extra ändringsbudget - Förlängda ersättningar på sjukförsäkrings- området, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset. Språkstärkande undervisning för elever 10.7Hur en språkstärkande sommarskola skulle kunna anordnas Utredningens analys av hur nyanlända elever i och ny- anlända elever i gymnasieskolans introduktionsprogram kan ges mer tid till undervisning genom ett kortare sommarlov har resulterat i bedömningen att det för vissa elever finns behov av en språkstär- kande sommarskola. Forskning och utredningens empiri visar att en språkstärkande sommarskola är särskilt viktigt för de elever som har svårt att tillgodogöra sig undervisningen i svenska som andraspråk samt övriga ämnen pga. svaga kunskaper i det svenska språket. Dessa elever kan behöva läsa nybörjarsvenska för att komma vidare i sin språkutveckling. finns inget sådant ämne i grund- och gymnasieskolan. Med hänsyn till att genomför en översyn av svenskämnena är det utredningens bedöm- ning att det inte är möjligt att lämna ett förslag med för- fattningsförslag utifrån att exempelvis kursplaner i nybörjarsvenska saknas. Detta gör att sommarskolans innehåll i enlighet med vad ut- redningen bedömer skulle behövas ännu inte kan definieras. Däre- mot redogör utredningen för hur en möjlig språkstärkande som- marskola skulle kunna se ut samt presenterar ett beräknings- exempel av de kostnader som en språkstärkande sommarskola skulle kunna medföra. Dessutom har, som vi tidigare konstaterat, huvud- män möjlighet att ansöka om statsbidrag till att anordna lovskola såväl på läsårsloven som . Även dessa medel skulle kunna nyttjas mer till att stärka elevers språkkunskaper. Utredningens bedömning: Det finns behov av en språkstär- kande sommarskola för elever som avslutat årskurs 9 i grundsko- lan och som fått betyget F eller – i ämnet svenska som andra språk (SVA) samt elever på språkintroduktionsprogram (IMSPR). Bemanning och innehåll i en språkstärkande sommarskola bör övervägas närmare när resultatet från översyn av svenskämnena har redovisats. Språkstärkande undervisning för elever För elever som kommit till eller av andra skäl har behov av ytterligare undervisning i svenska finns det ett behov av språkträning . Förutom att dessa elever kan ha svårt att nå kunskapskraven i svenska som andraspråk, saknar många kontakt med svensktalande miljöer . Syftet med en språkstär- kande verksamhet är således att erbjuda elever som har ett sådant behov extra tid för att utveckla sina svenskkunskaper. Utredningen vill betona att en språkstärkande sommarskola bör erbjudas utöver de särskilda insatser och arbetsmetoder som dessa elever har behov av i den ordinarie undervisningen. Den får inte heller ersätta det stöd på t.ex. modersmålet som dessa elever har rätt till. Mer tid ska där- med ses som en kompensatorisk insats utöver den generella kvali- tetshöjning av utbildningen för nyanlända och elever med annat mo- dersmål än svenska som andra aktörer har konstaterat behövs. En språkstärkande sommarskola skulle, enligt utredningens bedömning, kunna bidra positivt till elevers kunskaper i svenska och undanröja risker för det kunskapstapp som det långa sommaruppehållet innebär. Språkträning behöver anordnas i nybörjarsvenska Utredningen har i sina intervjuer uppmärksammat att huvudmän och skolor efterfrågar det statsbidrag som möjliggjorde för kommu- ner och fristående skolor som hade nyanlända elever i årskurs 1–9 eller i förberedelseklass att söka medel för minst undervisning. var den statsbidrag underutnyttjat pga. brist på lärare i svenska som andraspråk. Vi konstaterar att de pågående generella och riktade insatser som ansvarar för förefaller vara framgångsrika på många sätt, som de inte erbjuder ex- tra tid till språkträning för elever i behov av det. En ny verksamhet med språkfokus skulle kunna vara ett välkommet till- skott till den befintliga insatspaletten. Såväl utredningens empiri som myndighetsrapporter och forsk- ning har konstaterat att svenska som andraspråk upplevs vara för svårt för många elever med kort bakgrund i . Vidare visar forskning att det kan ta än , den tidsperiod en elev räknas som nyanländ, att lära sig ett nytt språk. Därför är det viktigt att en framtida språkstärkande sommarskola erbjuds på rätt nivå och Språkstärkande undervisning för elever att dess innehåll anpassas efter de deltagande elevernas behov. vihar sett finns det elever som har behov av undervisning i nybör- jarsvenska. Här kan den översyn av svenskämnena som genomför, och de förslag som kommer att presente- ras, förhoppningsvis innebära möjligheter bl.a. för den verksamhet som utredningen ser framför sig. Med bakgrund av att den nämnda översynen av svenskämnena ännu inte har genomförts kan inte utredningen uttala sig i detalj om innehåll och bemanningskrav av en framtida språkstärkande som- marskola med inriktning på nybörjarsvenska. Både innehållet och bemanningen av verksamheten behöver konkretiseras och bestäm- mas i enlighet med översynens resultat. Utredningen bedömer dock, att förutom lärare, kommer en sådan verksamhet även att behöva in- volvera andra kompetenser, så som exempelvis studiehandledare. Vilka bör erbjudas språkstärkande sommarskola? Utredningens direktiv fokuserar på nyanlända elever när det gäller uppdraget att utreda kortare sommarlov och mer undervisning un- der sommaren. Utredningen bedömer dock att det inte är statusen nyanländ som bör vara avgörande för vilka elever som ska erbjudas att delta i en språkstärkande sommarskola. Det som är viktigt är hur deras egentliga kunskaper i det svenska språket ser ut och därmed vilka förutsättningar de har att kunna tillägna sig kunskaperna i de olika skolämnena. Ett relevant nationellt mått för att avgöra vilka elever som har svaga kunskaper i svenska är betyg i svenska som and- raspråk. Utifrån formuleringarna i utredningens direktiv bedömer vi att den ena gruppen elever som kan anses vara aktuella för en språk- stärkande sommarskola är de som har avslutat årskurs 9 med ett F eller – i svenska som andraspråk. Denna grupp utgör ungefär 73 pro- cent53 av det totala antalet nyinvandrade elever samt elever med okänd bakgrund som avslutat årskurs 9, vilket bedöms som en rimlig uppskattning av målgruppens storlek, även om andra elever än nyin- vandrade och elever med okänd bakgrund också ingår. Den andra grupp elever som bör erbjudas denna insats utgörs av eleverna på språkintroduktion. Detta är rimligt med tanke på programmets syfte 53Avrundat genomsnitt för elever som avslutat årskurs 9 de tre senast tillgängliga åren (2017– 2019). Språkstärkande undervisning för elever samt att av eleverna på programmet hade utländsk bak- grund och var nyanlända /20. Goda kun- skaper i svenska språket är en förutsättning för dessa elevers snab- bare övergång till ett nationellt program. En språkstärkande som- marskola som bygger på behovsprövning skulle inte bara erbjuda det mest effektiva sättet att utveckla elevers kunskaper utan även under- lätta administration för huvudmän och skolor då det inte kräver att elevers status som nyanlända följs upp eller att insatsen behöver kopplas till ett enstaka ämnesbetyg. I kapitel 9 beskrivs svårighe- terna med att kunna spåra elevers status som nyanlända närmare. Här bör understrykas att skolor behöver säkerställa att det kompen- satoriska syftet med en språkstärkande sommarskola uppnås och att de ska sträva efter att de elever som har störst behov av insatsen deltar. Utredningen har undersökt i vilken mån kortare sommarlov och en språkstärkande sommarskola skulle vara aktuellt i grundsärskola och har bedömt att denna elevgrupp troligtvis inte bör omfattas av denna verksamhet. Ett skäl är att dessa elever inte kan få betyget F och där- med inte i egentlig mening ingår i utredningens målgrupp. Vidare har utredningen bedömt att verksamheten inte heller ska omfatta elever som går i sameskolan som bara omfattar årskurs 1–6. Det bör inte heller bli aktuellt för elever i specialskolan då det enbart handlar om ett fåtal elever som skulle kunna vara berörda. För den vidare utredningen av denna verksamhet kan noteras att det inom specialskolan finns ett litet antal nyanlända elever med tecken- språk som modersmål, som kan sakna kunskap i svenskt teckenspråk. Elever med kort bakgrund i befinner sig sällan i en svensk- språkig miljö . Skolan spelar därmed en avgörande roll, inte bara för deras språk- och kunskapsutveckling utan också för att de ska kunna knyta kontakter med svensktalande jämnåriga och bli en del av det svenska samhället. Naturligtvis är det att föredra att elever med kort bakgrund i ingår i ett sammanhang där elever med svensk och utländsk bakgrund undervisas tillsammans. Språkstärkande undervisning för elever digt vill utredningen framhålla att det är viktigt att ge dessa elever extra tid att kunna utveckla sina kunskaper i svenska i ett ordnat skolsammanhang på rätt svårighetsnivå, även om en sådan organise- ring särskiljer dem från andra elever. Detta kan på under- lätta att elever med kort bakgrund i och elever som har levt hela sitt liv här, kan umgås utan språkbarriärer. Sommarlovet är långt och medger tid för en organiserad språk- träning. Det är viktigt att det inte går mellan den språk- stärkande sommarskolan och kommande läsår. Utredningen anser därför att en sådan verksamhet gör störst nytta nära skolstarten. Vår bedömning är att detta kan korta ner startsträckan avsevärt vid ett nytt läsår. Elever behöver återhämta sig och beroende på ålder även ha möjlighet att jobba . Eftersom läsåret startar under andra hälften av augusti är vår bedömning att huvudmän bör erbjuda två veckors språkstärkande sommarskola . ser vi fördelar med att erbjuda mer tid än och ser det som lämpligt att övrig tid förläggs parallellt med den lovskola som huvudmannen är skyldig att erbjuda för att un- derlätta samordning och för att uppnå synergieffekter. En koncen- trerad språkträning direkt efter terminen kan snabba på språkut- vecklingen eftersom den sker när eleven har börjat använda det svenska språket såväl i vardagssituationer som i skol- sammanhang. Utredningen förespråkar därmed att huvudmännen bör erbjuda totalt 100 timmars språkstärkande sommarskola, där be- rörda elever erbjuds språkstärkande sommarskola och . Det är huvudmannen som bör erbjuda den språkstärkande som- marskolan och skyldigheten bör utformas på motsvarande sätt som vid dagens reglering av lovskola enligt 10 kap. i skollagen när det gäl- ler den sommarskola som anordnas . De flesta elever som kommer att omfattas av sommarskolan hör rimligen till introduktionsprogrammet språkintroduktion. När det gäller språkstärkande sommarskola som anordnas bör skyldigheten att anordna denna tillkomma den huvudman där eleven erhållit plats på introduktionsprogram. Utformningen av skyldig- heten bör se likartad ut oavsett vilken huvudman som ansvaret till- faller. Deltagandet för eleverna bör vara frivilligt. Språkstärkande undervisning för elever Det finns stora vinster för den enskilda elever med att kunna välja mellan de två perioderna men att också kunna välja att delta både och för att på så sätt minimera uppehållet i att använda det svenska språket . Utredningen bedömer att en språkstärkande sommarskola med en förläggning enligt det som beskrivs ovan har potentialen att stärka elevers kunskaper i svenska och bidra till bättre studieresultat i alla ämnen. Därmed kan en språkstärkande sommarskola också medföra bättre genomströmning på språkintroduktion och leda till att elever snabbare går över till ett nationellt program i gymnasieskolan eller kommer ut på arbetsmarknaden. Huvudmän är skyldiga att erbjuda lovskola för elever under vissa förutsättningar som beskrivs i kapitel 7 och 8. Många nyanlända hör till kategorin som erbjuds lovskola . Huvudmannen bör emel- lertid kunna förena ett erbjudande om lovskola med en språkstär- kande sommarskola med en närvaroplikt om eleven tackar ja, för att det ska vara möjligt att planera för verksamheten. Utredningen bedömer vidare att det ska kunna tas fram skalbara alternativ för den i detta betänkande beskrivna språkstärkande som- marskolan. Ett sådant alternativt upplägg skulle kunna vara ett er- bjudande exempelvis enbart eller enbart . Alternativa verksamheter för nyanlända kan behövas utanför skolan Det finns andra sätt än skolundervisning som ger möjlighet för ele- ver att öva språket och integreras i samhället. Exemplet från och samtalen med huvudmän och skolföreträdare visar att det finns sommarverksamheter för elever med kort bakgrund i som innehåller mer än bara undervisning och där eleverna erbjuds andra meningsfulla aktiviteter. Utredningen ser värdet av denna typ av verk- samhet där undervisning varvas med andra fritidsaktiviteter. Trots det ser vi det inte som möjligt att inom ramen för denna utredning föreslå en verksamhet som sträcker sig bortom skolans uppdrag. Det är uppenbart att det är viktigt att kommuner an- ordnar sommarjobb och andra verksamheter som fångar upp nyan- lända barn och ungdomar och erbjuder fritidsaktiviteter, inklusive idrott och kolloverksamhet. Regeringens planerade satsning, som presenterades i den extra ändringsbudgeten , i Språkstärkande undervisning för elever form av ett riktat statsbidrag för lovaktiviteter skulle kunna bli ett värdefullt bidrag till de befintliga verksamheter som kommuner och frivilliga organisationer erbjuder . Med tanke på att många av de elever som beskrivs i detta kapitel anländer till på högstadiet eller ännu senare, skulle en sådan satsning särskilt gynna dessa ifall statsbidragets målgrupp utvidgades till att även omfatta elever i se- nare tonåren. Utredningen vill också betona vikten av att kommuner erbjuder praktikplatser så att berörda ungdomar får möjlighet att utveckla sina språkfärdigheter genom vardagssituationer som de kan känna samhörighet med övriga delar av samhället. 10.7.1Statsbidraget till lovskola och läxhjälp kan användas för att finansiera en språkstärkande verksamhet tills vidare Utredningen har tidigare gjort bedömningen att en del av de medel som fördelas till huvudmän genom statsbidragen till lovskola och läxhjälp ska kunna användas för att finansiera utredningens för- slag om studietid och utökad lovskola. De förslag som utredningen har lagt fram träder inte i kraft förrän . Förslagen tar inte hela statsbidragen i anspråk även efter ikraftträdandet. Därför gör vi bedömningen att de medel som avsatts i budget i form av statsbidrag för lovskola eller läxhjälp och som inte tas i anspråk av utredningens förslag (samt de övriga ändamål som statsbidraget fortsatt ska kunna användas för, såsom statsbidrag till ideella organisationer för läxhjälp och lovskola i de skolformer som inte omfattas av utredningens för- slag), kan användas specifikt till undervisning med syfte att stärka ele- ver i svenska språket under skollov under läsår eller . Utredningen anser att bör verka för att huvudmän an- vänder dessa statsbidrag till detta ändamål i de fall det finns ett så- dant behov hos eleverna. När en reglering av innehåll och utformning för en språkstär- kande sommarskola finns framtagen bör medel omfördelas till den verksamheten. Språkstärkande undervisning för elever 10.7.2Preliminära kostnadsberäkningar för språkstärkande sommarskola i åk 9 och på språkintroduktion För att visualisera i vilken storleksordning kostnaderna för en språk- stärkande sommarskola kan hamna görs här ett beräkningsexempel. Det kan efter ytterligare utredning visa sig att det är lämpligt att göra justeringar i modellen för insatsen. I och med det kan även uppskatt- ningen av kostnaderna komma att ändras. Till exempel skulle det efter vidare utredning kunna framkomma att målgruppen för insat- sen bör vara en delvis annan än den som här förordas, exempelvis när det gäller vilka årskurser i som bör omfattas. Samtliga kostnader som prognosticeras här har justerats enligt SKR:s prisindex för verksamhet (PKV). Antaganden om hur många elever som kan komma att omfattas av insatsen För att kunna göra en beräkning av kostnaderna för insatsen behöver målgruppen definieras. Som beskrivs ovan kan de elever som har av- slutat årskurs 9 med ett F eller – i svenska som andraspråk utgöra en rimlig uppskattning av antalet elever som kan omfattas av insatsen i . Vidare bedömer vi det som rimligt att verksamheten erbjuds till samtliga elever på språkintroduktion. Det bör dock no- teras att dessa antaganden görs för att det ska vara möjligt att upp- skatta kostnaderna.