sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Som tidigare nämnts har våra forsk- ningsnätverk, våra tidigare kunskaper och ”snöbollsmetoden” varit en källa för att inkludera fler studier än de som vi funnit i databaserna. Det har vi gjort för att vi bedömt dem som särskilt relevanta för ut- redningen. I redovisningen bildar dessa studier ofta en bakgrund till nyare nationella och skandinaviska studier, vilket har gjort det möj- ligt för oss att värdera dess kunskapsbidrag. Abenavoli, R. & , M. (2016). Contributions of social-emotional readiness and classroom quality to social-emotional trajectories across elementary school. Evanston, IL: Society for Research on Educational Effectiveness. Abry, T., Latham, S., Bassok, D. & LoCasale-Crouch, J. (2015). Preschool and kindergarten teachers’ beliefs about early school competencies: Misalignment matters for kindergarten adjustment. Quarterly, 31, 78–88. Ackesjö, H. (2010). Läraridentiteter i förskoleklass. Berättelser från ett gränsland. (Licentiatavhandling). Ackesjö, H. (2013). Children Crossing Borders: School Visits as Initial Incorporation Rites in Transition to Preschool Class. , 45(3), 387–410. Ackesjö, H. (2014). Barns övergångar till och från förskoleklass. Gränser, identiteter och (dis-)kontinuiteter. (Doktorsavhandling). Ackesjö, H. (2015). Den komplexa väven: Att organisera för barns övergångar till och från förskoleklass. Nordisk Barnehageforskning 11(4), 1–16. Ackesjö, H. (2017). Children’s Play and Teacher’s Playful Teaching a Discussion about Play in the Preschool Class. , Society and Behavioural Science, 1–13. Ackesjö, H. & , S. (2014). Barns erfarenheter av sociala gemenskaper i övergångarna till och från förskoleklass. Pedagogisk Forskning i , 19(1), 5–30. Ackesjö, H. & , S. (2019). The schoolarisation of the preschool class – policy discourses and educational restructuring in . in Educational Policy, 5(2), 127–136. Ackesjö, H. & , S. (2020). Från den omogna sexåringen till den skolpliktiga förskoleklasseleven – en dokumentanalys av sex- åringen i det svenska utbildningslandskapet till . Barn: Forskning om barn og barndom i , 38(1), 71–87. Ahtola, A., Poikonen, P. L., Silinskas, G., Kontoniemi, M., , P. & Nurmi, J. (2011). Successful Handling of Entrance to Formal Schooling: Transition Practices as a Local Innovation. 5(1), 3–21. Alatalo, T., , J. & , E. (2016). Transition Between Swedish Preschool and Preschool Class: A Question About Interweaving Care and Knowledge. , 44(2), 155–167. Alatalo, T., , J. & , E. (2017). Information Sharing on Children’s Literacy Learning in the Transition from Swedish Preschool to School. in Childhood Education, 31(2), 240–254. Albæk , A. & Christoffersen, M. (2009). Børnehavens betydning for børns udvikling. : SFI – Det Nationale Forskningscenter for Velfærd. (red.) (2009). Children, their world, their education: Final report and recommendations of the primary review. & NY: Routledge. (2017). Samtals- och skriftspråksorienterade lärarledda aktiviteter i förskoleklass. (Licentiatavhandling). & Sayers, J. (2015). Identifying Opportunities for Grade One Children to Acquire Foundational Number : Developing a Framework for Cross Cultural Classroom Analyses. , 43(4), 257–267. Aunio, P. & Niemivirta, M. (2010). Predicting children’s mathematical performance in grade one by early numeracy. Learning and Individual Differences, 20, 427–435. (2012). Influences of Instructional and Emotional Class- room Environments and Learning Engagement on Low-Income Children’s Achievement in the Prekindergarten Year. (Doktors- avhandling.) , , , L., , P., , M., , , , M. & , A. (2014). Förskolan som barns språkmiljö. resultatdialog 2014, 9. (2014). Powerful teaching in preschool – a study of goal-oriented activities for conceptual learning. , 22(4), 380–394. , C., , H. (2019). I mötet mellan lekens frihet och undervisningens målorientering i förskolan. Forskning om undervisning och lärande, 7(1), 64–85. Bjørnestad, E. & , I. (red.) (2012). Hva betyr livet i barnehagen for barn ? : Høgskolen i & . (2018). Litteracitetsaktiviteter i skärningspunkten mellan lek och undervisning i förskola och förskoleklass. (Licentiatavhandling). Bub, K. (2009). Testing the effects of classroom supports on children's social and behavioral skills at key transition points using latent growth modeling. Applied Developmental Science, 13(3), 130–148. Carida, H. C. (2011). Planning and implementing an educational programme for the smooth transition from kindergarten to primary school: The greek project in all-day kindergartens. , 22(1), 77–92. (2007). Child care giver interaction scale. (Doktorsavhandling.) , W. L. (2012). Expectations for the transition from kindergarten to primary school amongst teachers, parents and children. and Care, 182(5), 639–664. Curby, T. W., LoCasale-Crouch, J., Konold, T. R., Pianta, R. C., Howes, C., Burchinal, M., ... & Barbarin, O. (2009). The relations of observed pre-K classroom quality profiles to children’s achievement and social competence. and Development, 20(2), 346–372. Dehnœs Hogsnes , H. (2014). Barns muligheter for å erfare sammenhenger i ovaergang fra barnehage til skolefritdsordning. Barn: Forskning om barn og barndom i , 3, 45–60. Dehnœs Hogsnes, H. & , T. (2014). ”Forståelser av gode overganger og opplevelse av sammenheng mellom barnehage, skole og skolefritidsordning”. for nordisk barnehageforskning, 7(6), 1–24. J., Dowsett, C. J., Claessens, A., Magnuson, K., , A. C., Klebanov, P., … Japel, C. (2017). School readiness and later achievement. Developmental Psychology, 43(6), 1428–1446. (2016). Informing transitions: Theories of learning or development? Presentation på EECERAS konferens i , 31/8-3/9 2016. Efthymia, G. (2018). Barriers facing to the implementation of transition practices in greek kindergartens. , 7(2), 1–16. , K., Torppa, M. & Lyytinen, H. (2013). Predicting reading disability: cognitive risk and protective factors. Dyslexia, 19(1), 1–10. (2018). Övergången från förskola till förskoleklass, en förändring av delaktighet i tiden och rummet. I Garpelin, A., , G. (Red.). Att förstå barns vägar till lärande under över- gången från förskola till skola (sid. 87–107). Studies in Educational Sciences, Nr 35. & , A. (2017). Designing Algebraic Tasks for 7-Year-Old Students--A Inspired by Davydov’s “Learning Activity” Concept. for Mathematics Teaching and Learning, 18(2), 257–272. Eskelä-Haapanen, S., Lerkkanen, M-K., Rasku-Puttonen, H. & Poikkeus, A-M. (2017). Children’s beliefs concerning school transition. and Care, 187(9), 1446– 1459. (2011). Betänkande om inlärning i tidig ålder i Europeiska Unionen (2010/2159()). : Utskottet för kultur och utbildning. , M., , M. & , T., (2020). Långsiktiga effekter av mer undervisningstid. SNS analys 64. Fleer, M. (2015). How preschools environments afford science learning. In M. Fleer & N. (Red. ), A cultural-historical study of children learning science (Sid. 23–37). Fontaine, N. S., , L., Grafwallner, R. & Underhill, B. (2006). Increasing quality in early care and learning environments. and Care, 176(2), 157–169. & , B. (2006). Is really more Productive? The Effect of School Starting on School and Labour Market Performance. Working paper 2006:12. , M., , A., Redfors, A. & , S. (2019). Teaching Chemistry and Physics in Preschool: A Matter of Establishing Intersubjectivity. , 41(17), 2542–2556. & , K. (2006). Innehåll och innebörd i lärares arbete i förskola och skola: En fallstudie ur ett genusperspektiv. Garpelin, A., Hellblom-Thibblin, T., , G. & , S. (2009). Hur klarar skolan åtgärdsgarantin – att ge stöd åt alla barn, att kunna läsa, skriva och räkna när de lämnar årskurs 3? Gitomer, D. & Zisk, R. (2015). Knowing what teachers know. Review of Research in Education, 39, 1–53. Gjerustad, C., Federici, R.A. & Hovdhaugen, E. (2016). Resultater og analyser fra Utdannings- direktoratets spørreundersøkelse blant skoler og skoleeiere. : in Innovation, Research and Education. Heckman, J.J. (2000). Invest in the very young. , IL: Ounce of and the Policy Studies. Heckman, J. (2006). Skill formation and the economics of investing in disadvantaged children. Science, 312(5782), 1900–1902. Hellblom-Thibblin, T. (2018). Pedagogiska övergångar med fokus på identitetsskapande processer och grupptillhörighet ur lärares perspektiv. I A. Garpelin & G. (Red.). Att förstå barns vägar till lärande under övergången från förskola till skola (Sid. 127–144). : , Studies in Educational Sciences, No. & , E. (2014). Learning study guided by variation theory: Exemplified by children learning to halve and double whole numbers. in Childhood Education, 28(2), 238–260. Horstschräer, J. & Muehler, G. (2014). School entrance recommendation: A question of age or development? Education Economics, 22(3), 270–292. Hännikäinen, M. & Rasku-Puttonen, H. (2010). Promoting children’s participation: the role of teachers in preschool and primary school learning sessions. , 30(2), 147–160. Huf, C. (2013). Children’s agency during transition to formal schooling. Ethnography and Education 8(1), 61–76. M., Watts, T. W., Magnuson, K., , D., Sarama, J., , C.B. & Spitler, M. (2015). Preventing preschool fade- out through instructional intervention in kindergarten and first grade. Evanston, IL: Society for Research on Educational Effectiveness. Kallberg, P. (2018). Två lärarkategoriers arbete med sociala relationer i övergången från förskoleklass till årskurs 1. (Doktorsavhandling). Karila, K. & Rantavuori, L. (2014). Discourses at the boundary spaces: Developing a fluent transition from preschool to school. : , 34(4), 377–391. Keilow, M., , A., , M. & , R. (2019). Effects of a classroom management intervention on student selective attention: results from a randomized controlled trial. School Effectiveness and School Improvement, 30(2), 194–211. Kyttälä, M., Aunio, P., Lepola, J. & Hautamäki, J. (2014). The role of the working memory and language skills in the prediction of word problem solving in 4- to 7-year-old children. Educational Psychology, 34(6), 674–696. Lazzari, A., Balduzzi, L., , K., Boudry, C., Rezek, M. & Prodger, A. (2020). Sustaining warm and inclusive transitions across the early years: Insights from the START project. , 28(1), 43–57. (2014). ”Mellanklass kan man kalla det”. Om tid och meningsskapande vid övergången från förskoleklass till årskurs ett. (Doktorsavhandling.) (2017a). Different transitions: Timetable failures in the transition to school. , 31(3), 243–252. , (2017b) Visions de l’école chez enfants en . In (Red.) Recherches avec les enfants: Perspectives internationales (pp. 57–75). Leach, P., , J., , L. E., , , , A. & the FCCC Team. (2008). The quality of different types of childcare at 10 and 18 months: A comparison between types and factors related to quality. and Care, 178(2), 177–209. & Goh, G. (2012). Action research to address the transition from kindergarten to primary school: Children’s authentic learning, construction play, and pretend play. & Practice, 14(1), 1–16. Lepola, J. & Hannula-Sormunen, M. (2019). Spontaneous Focusing on Numerosity and Motivational Orientations as Predictors of Arithmetical Skills from Kindergarten to Grade 2. Educational Studies in Mathematics 100(3), 251–69. Lillejord, S., Børte, K., Halvorsrud, K., Ruud, E. & Freyr, T. (2015). Tiltak med positiv innvirkning på barns overgang fra barnehage til skole: En systematisk kunnskapsoversikt. : Kunnskapssenter for utdanning. Lillejord, S., Børte, K. & Nesje, K. (2018). De yngste barna i skolen: Lek og læring, arbeidsmåter og læringsmiljø – En forskningskart- legging. Lillvist, A. & , J. (2017). Valued and performed or not? Teachers’ ratings of transition activities for young children with learning disability. , 32(3), 422–436. LoCasale-Crouch, J., Konold, T., Pianta, R., Howes, C., Burchinal, M., ,... (2007). Observed classroom quality profiles in state-funded pre-kindergarten programs and associations with teacher, program, and classroom characteristics. Quarterly, 22(1), 3–17. LoCasale-Crouch, J., Mashburn, A.J., Downer, J.T. & Pianta, R.C. (2008). Pre-kindergarten teachers’ use of transition practices and children’s adjustment to kindergarten. Quarterly, 23, 124–139. Lovett, M., Frijters, J. C., , M. & , R. (2017). intervention for children at risk for reading disabilities: The impact of grade at intervention and individual differences on intervention outcomes. , 109(7), 889–914. Ma, J. (2019). The complex trajectory of children’s transition to school within a bi-cultural context: A case of a Chinese immigrant child in . , 27(1), 81–99. Merrell, C. & Tymms, P. (2011). Changes in children's cognitive development at the start of school in 2001–2008. , 37(3), 333–345. & , K. (2018). Den viktige begynneropplæringen. Mokrova, I., Broekhuizen, M. & Burchinal, M. (2015). Pre- kindergarten and kindergarten classroom quality and children's social and academic skills in early elementary grades. Evanston, IL: Society for Research on Educational Effectiveness. Männikkö, I. & Husu, J. (2018). Uncovering expected teaching actions in attention-demanding teaching situations. Teacher Development, 22(5), 651–667. , M., , A. & , L. (2015). Engagement and emergent literacy practices in Swedish preschools. , 23(5), 619–634. O’, D. & , J. (2014). “Give them time” -- an analysis of school readiness in 's early education system: A waldorf perspective. Education 3–13, 42(5), 488–497. (2006). Starting strong II: early childhood education and care. : (). (2012). Starting Strong III: A Quality Toolbox for and Care. : (). (2017). Starting Strong V. Transitions from early childhood education and care to primary education. : (). (2014). Social dimension of starting school. In B. , S. Dockett & A. Petriwskyj (Red.). Transitions to , Policy and Practice (Sid. 175–186). , B., Dockett, S. & Petriwskyj A. (2014). Theorising transition: shifts and tensions. I B. , S. Dockett & A. Petriwskyj (Red.). Transitions to School – , Policy and Practice (Sid. 1–18). (2015a). Pedagogiska relationer i förskolan. I I. (Red.). Förskola – tidig intervention (Sid. 121–140). (2015b). En likvärdig förskola för alla barn – Innebörder och indikatorer. (2010). : Transition from to School. Report to the . & Bruns, D. (2013). Aligning components of recognition and response and response to intervention to improve transition to primary school. , 41(5), 347–354. Piasta, S. (2016). Current understandings of what works to support the development of emergent literacy in early childhood classrooms. Child Development Perspectives, 10(4), 234–239. & Bigelow, A. (2014). Play in kindergarten: An interview and observational study in three Canadian classrooms. , 43, 1–9. & Danniels, E. (2017) A Continuum of Play-Based Learning: The Role of the Teacher in Play-Based Pedagogy and the Fear of Hijacking Play. and Development, 28(3), 274–289. Raver, C. C., , S. M., Li-Grining, C., Zhai, F., Bub, K. & Pressler, E. (2012). CSRP’s Impact on lowincome preschoolers’ preacademic skills: self-regulation as a mediating mechanism. Child Development, 82(1), 362–378. Rainio, A. & Hilppö, J. (2017). The dialectics of agency in educa- tional ethnography. Etnography and Education, 12(1), 78–94. Reichmann, E. (2011). Transition from German kindergarten to elementary school: Influence of transition programs in nurturing every child’s potential for a better future. Paper från keynote speech på International Conference of and Special Education (ICECSE) “Nurturing ’s Potential for a Better Future”. , , 10–, 2011. Reys, M. R., Brackett, M. A., Rivers, S. E., , M. & Solovey, P. (2012). Classroom Emotional Climate, Student and Academic Achievement. , 104(3), 700–712. Riggall, A. (2008). The Structure of Primary Education: and Other Countries. Research Survey, 9/1. (2011). From child’s garden to academic press: The role of shifting institutional logics in redefining kindergarten education. , 48, 236–267. (2012). På väg in i skolan: Om villkor för olika barns delaktighet och skriftspråkslärande. (Doktorsavhandling). (2018). Olika barns perspektiv på övergången till årskurs 1. I A. Garpelin & G. (Red.). Att förstå barns vägar till lärande under övergången från förskola till skola (sid. 71–86). : , Studies in Educational Sciences, No. , G., Hellblom-Thibblin, T. & Garpelin, A. (2014). Transition to school: A Swedish perspective. , 18(2), 15–21. , G., Hellblom-Thibblin, T. & Garpelin, A. (2015). Teacher’s Perspective on How to Promote Children’s Learning in Reading and Writing. , 30(4), 505–517. & , M. (2018). Teachers’ Perspectives on Promoting Reading and Writing for Pupils with Various Linguistic Backgrounds in Grade 1 of . , 64(2), 300–312. & , P. (2018). Undervisning i förskolan: En kunskapsöversikt. (2019). Preparing for and entering school. (Doktorsavhandling). Schulting, A.B., , P.S. & Dodge, K.A. (2005). The effect of school-based kindergarten transition policies and practices on child academic outcomes. Developmental Psychology, 41, 860–871. (2009) “Conceptualising progression in the pedagogy of play and sustained shared thinking in early childhood education: A Vygotskian perspective”. Educational and Child Psychology 26(2), 77–89. Siraj-Blatchford, I. & , K. (2004). Researching pedagogy in English pre-schools. , 30(5), 713–730. , T., Imms, C., Froude, E., Joffe, B., , C. & Merrigan, C. (2014). Preparatory teachers’ perceptions of school readiness: A survey of victorian teachers. Australian Educational Researcher, 41(1), 109–124. , H., Dybfest , A., Ofteland, G. & , M. (2018). Gender gaps in letter-sound knowledge persist across the first school year. Frontiers in Psychology, 9(301). Simeonsdotter , A. (2009). Den pedagogiska samlingen i förskoleklassen. Barns olika sätt att erfara och hantera svårigheter. (Doktorsavhandling). , R., Kyrönlampi, T. & Puroila, A.-M. (2019). Children’s Agency: Opportunities and Constraints. , 51(3), 283–300. Sivertsen, H., Haugum, M., Haugset, A.S., , , , R.D. & Nossum, G. (2015). Spørsmål til Barnehage – 2014. : Trøndelag R & D Institute. (2017). Klassrumsdialog i matematik- undervisningen. Matematiska samtal i helklass i . (2019). Läsförståelse och undervisning om lässtrategier. (2015). Undervisning i förskoleklass. Kvalitets- granskning, Rapport: 2015:03. Skouteris, H., , B. & Lum, J. (2012). Preschool children’s transition to formal schooling: The importance of collaboration between teachers, parents and children. , 37(4), 78–85. Solheim, O.J, Torppa, M., Uppstad, P-H & Lerkkanen, M-J. (2020). Screening for Slow Reading Acquisition in and –a for Context Specific Predictors. , 1–17. : 10.1080/00313831.2020.1739130 Spritz, B. L., Hollister , , , E. & Zajdel, R. (2010). Models of Emotion Skills and Social Competence in the Head Start Classroom. and Development, 21(4), 495–516. Sunde, K., Furnes, B. & Lundetrae, K. (2020). Does Introducing the Letters Faster the Development of Children’s Letter Knowledge, Word Reading and Spelling in the First Year of School? Scientific Studies of Reading, 24(2), 141–158. Suggate, S., Schaughency, E. & , E. (2013). Children learning to read later catch up to children reading earlier. Quarterly, 28, 33–48. , , , U., , Å. (2015). Kunskapsöversikt om läs- och skrivundervisning för yngre elever. (2011). Lärares tal och barns nyfikenhet: Kommunikation om naturvetenskapliga innehåll i förskolan. (Doktorsavhandling). Tjernberg, C. (2017). Form, funktion och innehåll i samspel. Lärportal: Språk-, läs- och skrivutveckling – Grundskola åk F–3. Modul 1: Tidig läsundervisning. Torppa, M., , K., van Bergen, E. & Lyytinen, H. (2015). Late- emerging and resolving dyslexia: A follow-up study from age 3 to 14. , 43(7), 1389–1401. Torppa, M., Georgiou, G. K., , P., Lerkkanen, M.-K. & Poikkeus, A.-M. (2017). The precursors of double dissociation between reading and spelling in a transparent orthography. , 67, 42–62. (2008). The child care transition. A league table of early childhood education and care in economically advanced countries. : Report card 8. van Oers, B. & Duijkers, D. (2013). Teaching in a play-based curriculum: Theory, practice and evidence of developmental education for young children. , 45, 511–534. Vallberg , A-C. & , I. (2018). Undervisning i förskolan – med koppling till ett samverkansprojekt. I , S. & , P. (Red.) Undervisning i förskolan: En kunskaps- översikt. : , 65–83. (2020). Att räkna med alla elever: följa och främja matematiklärande i förskoleklass. (Doktorsavhandling). & , N. (2012). Learning to play in a goal- directed practice. years, 32(1), 5–15. S., Hirsh-Pasek, K. & Golinkoff, R. (2013). Guided play: Where curricular goals meet a playful pedagogy. Mind, Brain, and Education, 7(2), 104–112. , P., , S. & , A. (2014). Preschool – an arena for children’s learning of social and cognitive knowledge. years, 34(3), 226–240. Yoshikawa, H., , C., , J., Burchinal, M.R., Espinosa, L.M., Gormley, W.T. & Zaslow, M.J. (2013). Investing in our Future: The Evidence Base on Preschool Education. Society for Research on Child Development. M., , T. & , H. (2020). Can pre- academic activities in 's early childhood education and care program boost later academic achievements in preschoolers at risk? , 64(3), 440–456. Konsekvenser av införande av en tioårig grundsärskola – intervjustudie Denna promemoria sammanställer resultatet av en intervjustudie med 12 kommuner1 om konsekvenser av att grundsärskolan görs tioårig genom införande av en ny årskurs 1. Studien har genomförts av , i samarbete med , på uppdrag av Utredningen om en tioårig grundskola (U 2020:02).2 Sammanfattningsvis uttrycker kommunerna följande konsekvenser av att grundsärskolan görs tioårig genom införande av en ny årskurs 1: •Förändringen bedöms vara positiv för barn och vårdnadshavare. Bland annat eftersom den skapar ökad likvärdighet i förhållande till barnen i och tydlighet för grundsärskolans mål- grupp. Mest gynnsam är förändringen för barn där intellektuell funktionsnedsättning är tydlig . Dessa barn saknar tyd- liga utbildningsvägar från förskolan till grundsärskolan. •Det behöver finnas adekvata förutsättningar för utrednings- arbetet som ligger till grund för mottagande i grundsärskolan, för att ett mottagande till årskurs 1 ska kunna genomföras på ett ända- målsenligt och likvärdigt sätt. Det behöver klargöras var ansvar, resurser och kompetens för de underliggande bedömningarna ska 1Följande kommuner har deltagit i studien. , , , , , , , , , , och . 2Studien har genomförts av vid och vid . finnas, när de ska ske i förskolan. Regionerna gör oftast flera av dagens bedömningar av barn i förskoleåldern. Kommunerna menar att regionerna inte har kapacitet att kunna hantera ett ökat antal bedömningar till skolstart . Ansvarsfördel- ning mellan regionerna och hemkommunerna behöver därför göras tydligt. Förslaget bedöms emellertid inte få några stora konse- kvenser för kommunens handläggning av utredningsarbetet. •Förslaget bedöms kunna få vissa konsekvenser för grundsärsko- lans verksamhet. Det kommer sannolikt bli fler barn men inte fler barn totalt sett. Det kommer uppstå ett ökat behov av utbildad personal och lokaler till grundsärskolan. har genomfört intervjuer med tjänstepersoner som är ansvariga för mottagande av barn till grundsärskolan i kommunerna. Inter- vjuerna har fokuserat på tjänstepersonernas bedömningar av konse- kvenserna •för barn och vårdnadshavare, Intervjuerna genomfördes med hjälp av en intervjuguide som struk- turerade samtalen. Intervjuer gjordes i form av digitala videomöten. Promemorian har fyra avsnitt: Det första avsnittet (1.2) beskriver hur kommunerna i studien organiserar verksamheten för de sex- åringar som sedan mottagits i grundsärskolans årskurs 1. I avsnittet beskriver vi de fyra olika utbildningsvägar som återfinns i kommu- nerna i studien. Det andra avsnittet (1.3) redogör för tjänstepersonernas bedöm- ningar av konsekvenser för barn och vårdnadshavare, när grundsär- skolan får en årskurs 1 . Det tredje avsnittet (1.4) beskriver konsekvenser för utrednings- arbetet.