sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Däremot regle- rar den exempelvis inte om vård alls ska ges, vilken vård som i så fall ska ges eller hur som utredning, diagnostik och behandling av patienten får ta. Tidsgränserna omnämns ofta 0-3-90-90. 6.4.2Vårdvalssystem är obligatoriskt inom primärvården Enligt 7 kap. 3 § HSL ska regionen organisera primärvården så att alla som omfattas av regionernas ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänst samt få tillgång till att välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). Inom annan hälso- och sjukvård än primärvård är det frivilligt för regionerna att införa vårdvalssystem. fanns totalt 40 valfrihetssystem inom primärvården och 65 valfrihetssystem inom öppen specialiserad vård och delar av slutenvården. Region har störst antal valfrihetssystem, 39 införda vårdval, Region och har vardera Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … Fem regioner; , , , och har enbart infört valfrihetssystem inom det obli- gatoriska området primärvård.1 6.4.3Patienter kan välja utförare av öppen vård i hela landet Enligt 9 kap. 1 § patientlagen (2013:821) ska en patient som omfat- tas av en regions ansvar för hälso- och sjukvård få möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård inom eller utom den egna regionen. Med öppen vård avses primärvård och specialiserad vård som inte kräver intagning på vårdinrättning (se 2 kap. 4 och 5 §§ HSL). Möjligheten att välja utförare är alltså begränsad till offentligt finansierad öppen vård. Det finns dock en rekommendation i Riks- avtalet för utomlänsvård om att patienten ska erbjudas möjlighet att i andra landsting välja att få sin behandling i sluten vård vid sjukhus inom länssjukvården, efter det att behovet har fastställts i hem- landstinget.2 6.4.4Hemregionen svarar för kostnaderna, förutsatt att hemregionens remisskrav följs Om en patient är bosatt i en region eller om patienten är kvarskriven3 där och stadigvarande vistas i regionen, är det den regionen, hemre- gionen, som ska svara för kostnaderna för den offentligt finansierade öppna vården som patienten får i en annan region, vårdregionen. Detta gäller dock inte om hemregionen ställer krav på remiss för vården och dessa remissregler inte följs. Det följer av 8 kap. 3 § andra stycket HSL. 1www.skr.se/download/18.438a2da8174729859c6b06e3/1600194793873/Beslutsl%C3%A4g e-v%C3%A5rdval-Regioner-juni-2020.pdf. Riksavtal för utomlänsvård och kommentarer, kommuner och landsting. 3Kvarskrivning fungerar i princip som ett skydd för bostadsadressen på så sätt att den verkliga bostadsadressen inte syns i folkbokföringen. Bestämmelser om kvarskrivning finns i 16–17 a §§ folkbokföringslagen (1991:481). Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … 6.5Vårdlotsar och andra stödfunktioner I samtliga regioner finns olika stödfunktioner. Det kan vara vård- lots, väntetidssamordnare, vårdvägvisare, vårdgarantiservice, vårdsluss eller motsvarande funktioner. De har olika uppdrag. Det kan vara att informera patienter om vårdgarantin och valmöjligheter, eller hjälpa patienter att få vård inom vårdgarantins tidsgränser och ibland även hjälpa vårdgivare med patienter som de inte kan ge vård inom vård- garantins tidsgränser. Vårdlots eller motsvarande funktion används i 10 regioner. Det är enligt SKR:s uppdragsbeskrivning ofta regionens samord- nande vårdlots eller motsvarande funktion som representerar sin re- gion i Vårdlotsar i samverkan (hädanefter benämnt vårdlotsnätverket). Enligt en uppdragsbeskrivning för vårdlotsnät- verket ska regionerna och SKR i samverkan: •Identifiera de viktigaste områden för samverkan och samarbete med syfte att minimera ”vårdskulden” och säkerställa att vård- garantin kan upprätthållas. •Ge förutsättningar för att dela och förmedla information om status för aktuellt läge i regionen för att ge underlag till en samlad nationell överblick. •Samverka och beskriva regionernas behov och eventuell ledig kapacitet att erbjuda andra. •Initiera informationsmaterial till patienter och vården. •Ge förutsättningar för erfarenhetsutbyte för arbetssätt och in- satser mellan regionerna. •Stödja utvecklingen av system för såväl administration som tek- nik med syfte att ge en nationell överblick av regionernas behov och eventuell ledig kapacitet att ta emot patienter från andra regioner.4 Vårdlotsar i samverkan. Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … 6.5.1Utredningens dialog och diskussion med vårdlotsnätverket Utredningen har haft dialoger och diskussioner med vårdlotsnätver- ket. I diskussionen ställdes inledningsvis frågan om vårdlotsarna inom ramen för själva nätverket hjälper patienter eller patient- grupper att få vård inom vårdgarantins gränser. Så var inte fallet. Det finns dock exempel på sjukvårdsregional samverkan där man hjälper patienter. En annan fråga gällde vad nätverket anser fungerar bra inom regio- nerna när det gäller att uppfylla vårdgarantins tidsgränser. Exempel gavs på vad de menar fungerar bra i arbetet i regionerna: –inom regionen finns listor på alla som köar per verksamhets- område och diagnos vilket underlättar vårdlotsens arbete, –det finns flera exempel i regionerna där man har en central vård- lotsfunktion som hjälper patienter, –regionala vårdlotsnätverk förekommer eller bildas inom några regioner, –regionerna kan använda varandras avtal, och –information lämnas via 1177 till patienter, anhöriga, beslutsfattare och verksamheterna. På frågan om svårigheter och utmaningar lyftes: –att det inte finns en samlad plats med information om vem som har avtal med vem och hur avtalen ser ut, vilket skulle kunnat nyttjas för att hjälpa patienten med vårdgarantin, –information om ledig kapacitet på är inte uppdaterad och stämmer därför inte, och –att alla regioner har en produktionsplanering utifrån sitt eget flöde. Detta menar vårdlotsarna sammantaget försvårar möjligheterna att lotsa patienter i offentligt finansierad vård. Det kan enligt nätverket finnas en risk att föra över för mycket produktion till privata vårdgivare som därmed kan växa och rekry- tera personal från den offentliga vården. Enligt nätverket ska först Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … och främst den offentliga vårdens kapacitet användas. En utmaning som lyfts är att regionerna behöver vara attraktiva arbetsgivare. De menar också att privata vårdgivare kan ha svårt att ta emot svårt sjuka patienter även om det gäller en enkel åtgärd. Ytterligare en utmaning gäller att de vårdgivare man slussat patienten till vill göra en egen bedömning och det är inte resurseffektivt. En annan svårighet som man ser framåt är att omhänderta uppskjuten vård med efter arbetet med covid-19-pandemin redan trött personal. I diskussionen med vårdlotsnätverket lyftes också frågan om vilka förändringar de anser bör göras för att fler patienter ska bli hjälpta att få vård inom vårdgarantins gränser. Ett register med information om vårdgivare och avtalsvillkor togs upp som ett behov. Utredningens dialog och diskussion med vårdlotsnätverket i mötes- form följdes upp med en enkätundersökning för att inhämta ytterli- gare uppgifter om hur regionerna arbetar med stöd till patienter i syfte att kunna erbjuda vård inom vårdgarantin, se Bilaga 5. Enkäten ställdes till regionernas deltagare i vårdlotsnätverket. Enkäten genom- fördes och besvarades av 20 av regionernas del- tagare i nätverket. Ett antal frågor i enkäten rörde regionens rutiner när det gäller information till patienterna om vårdgarantin och om vårdval. Frågor rörde också regionens praktiska arbete med patienter som inte kan ges vård inom vårdgarantins gränser. Enkäten innehöll även ett antal mer öppna frågor om vilket stöd som regionerna skulle behöva samt om och i så fall vad regionen skulle önska ytterligare för att lösa sitt uppdrag. När det gäller frågan om patienten själv tar kontakt för att åberopa vårdgarantin anger en majoritet av de svarande regionerna att så ofta är fallet och att patienten förväntas ta initiativ till kontakt. påpekas att kontakter i båda riktningar förekommer. Ett vanligt för- farande är att i en remissbekräftelse informera om vårdgarantin och om möjligheten för patienten att kontakta den aktuella mottag- Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … ningen, operationsplaneraren, regionens vårdlots eller motsvarande funktion om patienten vill ha hjälp med att få vård inom vård- garantins gräns. Det förekommer också i flera regioner att verksam- heter i samband med översyn av väntelistor kontaktar patienter med en förfrågan om de önskar flytta sin remiss, det vill säga välja en annan vårdgivare. På frågan om till vem patienten ska vända sig, ger regionerna varierande svar. Det förekommer att patienter ska vända sig till vård- lotsar, vårdgarantienheter eller motsvarande funktioner, men huvud- principen i de flesta regioner är att patienten i första hand uppmanas att vända sig direkt till den remitterande mottagningen eller enheten. I enkäten preciseras en följdfråga om vem eller vilken funktion i regionen som tar kontakt med patienten när tiden för vårdgarantin riskerar att gå ut och som detta sker. Av enkätsvaren att döma saknar de flesta regioner en samordnad och enhetligt fastställd rutin för detta. Det varierar också ofta inom en region på så vis att vissa verksamheter och mottag- ningar har rutiner att kontakta patienten med information om att vårdgarantin inte kommer kunna hållas, medan det inom andra verk- samheter i samma region är upp till patienten att ta kontakt och åberopa vårdgarantin. Flera svarande anger dock att de påbörjat ett arbete med enhetliga rutiner. När det gäller allmän information om vårdgarantin och patien- tens rättigheter uppger en majoritet av de svarande att informations- kanalerna är kallelser och remissbekräftelser, regionspecifika delar av samt affischer och broschyrer på mottagningarna. Det är också möjligt för patienter att vända sig till vårdlotsar och motsva- rande funktioner eller att muntlig information av vårdenhet ges. Svaren på de mer öppet ställda frågorna om hur befintliga resurser bättre kan nyttjas och vad regionen saknar för att kunna lösa sitt uppdrag, indikerar ett behov av ett regiongemensamt och nationellt utvecklingsarbete. En nationell databas med samtliga vårdgivare/ enheter, särskilt privata vårdgivare som har avtal med någon region är ett önskemål, uppdaterad information om tillgänglig kapacitet på är ett annat. Möjlighet att kunna se prognosticerade väntetider inom den egna regionen samt i andra regioner, liksom regiongemensam produktionsplanering lyfts som viktiga utvecklings- områden. Flera regioner pekar på behovet av samordning och enhet- Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … liga rutiner för samtliga verksamheter och mottagningar inom regio- nen, exempelvis beträffande remisshantering och väntelistor. En sammanställning av vårdavtal har bistått utredningen med en sammanställning av gällande vårdavtal i regionerna. Utredningen formulerade följande tre frågor till nätverket: •Inom vilka vårdområden i specialiserad vård har regionen upp- handlat vård? •Inom vilka vårdområden har upphandling gjorts enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, , och hur många ut- förare finns inom varje vårdområde? •Inom vilka vårdområden har upphandling gjorts enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV, och hur många utförare finns inom varje vårdområde? Resultatet av sammanställningen visar betydande variationer mellan regionerna när det gäller avtalsformer och vårdområden. Något en- tydigt mönster framträder inte. Vårdvalssystem (LOV) tillämpas, utöver för primärvård som är obligatoriskt, exempelvis för ögon- sjukvård, vuxenpsykiatri, barn- och ungdomspsykiatri, fysioterapi och medicinsk fotvård. LOU-upphandlade vårdområden finns i princip inom alla medi- cinska specialiteter, men vanliga vårdområden där regionerna ingått avtal med privata vårdgivare är ortopedi, dagkirurgi, öron-, näsa- och halssjukdomar, urologi och gynekologi. Digitala vårdtjänster som distansgranskning av radiologiska undersökningar och telepsykiatri är andra exempel där privata vårdgivare upphandlats. LOU-upphand- lingar är även vanligt förekommande för neuropsykiatriska under- sökningar. Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … 6.6Väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata på 1177 Vårdguiden Utredningen har i uppdrag att följa och stödja arbetet med information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata på 1177 Vårdguiden. Arbetet som drivs av SKR och Inera är ännu i sin linda. Utredningen har därför endast kunnat följa, och inte i någon egentlig mening stödja, arbetet genom medverkan i möten med SKR, Inera och samt genom dialog med tjänstemän på . I överenskommelsen Ökad tillgänglighet i hälso-och sjukvården mellan staten och SKR ingick att SKR och Inera skulle genomföra en förstudie gällande vilken information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata som skulle kunna tillgängliggöras på . Syftet var att allmänheten och patienter ska kunna jämföra kvalitet, tillgänglighet och patientnöjdhet mellan olika vårdgivare. I förstu- dien skulle även redogöras för förutsättningar avseende långsiktig förvaltning, datakvalitet och ekonomiska förutsättningar för att ut- veckla den beskrivna tjänsten.5 I enlighet med överenskommelsen redovisade SKR och Inera förstudierapporten och jämför vård på 1177.se.6 Inom ramen för förstudien har SKR och Inera genomfört inter- vjuer och på andra sätt inhämtat underlag och synpunkter från ett antal regioner. SKR och Inera konstaterar att patienter är mer pålästa och samhällsmedvetna än tidigare och att detta ställer nya och högre krav på vården. Att inte känna till, eller kunna påverka, vilken väntetid som gäller för ens kontakter med vården kan enligt SKR och Inera vara en frustrerande och maktlös upplevelse. Vidare konsta- teras att flera utredningar från olika aktörer har belyst invånarnas behov av information för att fatta kvalificerade beslut. Behovet av att visa kvalitetsindikatorer för invånarna har ofta kopplats till vårdvals- frågan, och invånarnas behov av information för att fatta beslut om val. Men för att patienter och invånare ska kunna tillgodogöra sig resultaten menar SKR och Inera att det krävs funktionella och tyd- liga kommunikationskanaler och presentationsformer, liksom för- stärkt tolkning och analys av data. För att nå detta bör mer av den 5Regeringskansliet, och Kommuner och Regioner. Ökad tillgänglighet i hälso-och sjukvården . 6Sveriges Kommuner och Regioner. Hitta och jämför vård på . Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … data om kvalitet, väntetider och patientnöjdhet som redan samlas in också tillgängliggöras på ett sätt som är lättare för invånare att ta del av. SKR och Inera redovisar i bedömningen att det behövs en ny teknisk lösning för en ny jämförelsetjänst inom 1177 Vårdguiden och Hitta och Jämför Vård. I förstudien beskrivs att den tidigare tjänsten Hitta och jämför Vård inte användes i den utsträckning som förväntades. Tjänstens placering på webbplatsen, att de indikatorer som redovisades inte upplevdes som intressanta av invånare och patienter samt kvalitets- brister i delar av dåvarande datakällor kan enligt SKR och Inera ha spelat roll. I en målgruppsanalys som genomfördes var slut- satsen att det fanns en osäkerhet om behovet av kvalitetsinformation och att en stor utmaning är att skapa en tydlig process för urval av indikatorer och tillhörande beskrivning eller presentation. I förstudien konstateras det att den tjänst som avses kräver en långsiktig förvaltning och kontinuerlig utveckling som i sin tur kräver ett gemensamt beslut från regionerna att långsiktigt ansvara för utveckling och förvaltning. SKR och Inera uppskattade kostna- derna till 15–som en engångsvis utvecklingskost- nad och därefter i driftskostnader. Förstudien följdes upp av en ansökan från SKR till regeringen avseende ett uppdrag innehållande genomförande av en fördjupad behovsanalys och kravspecifikation. SKR ansökte om för den fördjupade behovsanalysen och kravspecifikationen och föreslog att arbetet skulle redovisas till . Regeringen fattade beslut om att bevilja ansökan.7 6.7Information om vårdgarantin och patienters valmöjligheter 6.7.1Information till invånare och patienter Utredningen har kartlagt vilken information som invånare och pati- enter kan ta del av när det gäller vårdgarantin respektive valmöjlig- heter att välja vårdgivare. Vidare har information om regionala vård- garantier granskats, liksom var information om vårdgarantin finns 7Regeringbeslut Dnr S2021/02255 Ansökan om medel för en fördjupad behovsanalys och krav- specifikation för en jämförelsetjänst. Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … Utredningen har också kartlagt lagstiftningen inom området och eventuella överenskommelser, regionernas remissregler samt funktionen vårdlotsar eller motsvarande i regionerna. Vid granskningen har utredningen använt den information som finns publicerad på nätet och då främst , uppgifterna häm- tades . Skälet till valet av är att en webbplats är lätt att hålla aktuell och uppdaterad till skillnad från tryckt mate- rial och att det är regionerna som själva ansvarar för webbplatsen med information om vård och behandling samt att är regio- nernas gemensamma informationsplats för invånarna. Utredningen är medveten om att det utöver denna information även informeras på andra sätt. Via sökfunktionen på är det möjligt att nå information om vårdgaranti under Så fungerar vården/Lagar och bestämmel- ser/Vårdgaranti. Utredningen kan dock konstatera att informatio- nen om vårdgarantin inte finns lätt tillgänglig, till exempel på webb- platsens startsida. Det är inte heller lätt att hitta mer detaljerad information om hur regionen eller vårdenheten agerar för att hålla tiden eller hur patienten kan gå tillväga för att få hjälp med vård- garantin. Det finns dessutom skillnader mellan regionerna. Även om det i den nationella informationen framgår att det är regionens an- svar att erbjuda vård hos annan vårdgivare, så uppges i regional in- formation att patienten själv kan ta kontakt med den vårdgivare där hen står i kö. För invånare är det lättast att hitta informationen om vårdgarantin på genom att använda sökfunktionen. Den som söker information behöver dock veta att det finns en vårdgaranti. När personen väl kommit till sidan med information om vård- garantin så finns en nationell information med kompletterande regional information. I inledningen beskrivs att vårdgarantin anger hur länge en person som längst ska behöva vänta på att få kontakt med vården och hur länge patienten som längst ska behöva vänta på att få den vård som patienten behöver. När du kontaktar vården görs en bedömning av vilket behov av vård som du har och hur du kan få hjälp. Utifrån bedömningen kan du erbju- das till exempel ett besök eller så kan du bli hänvisad till en annan sorts vårdmottagning, som passar bättre. Du kan också få råd om vad du kan göra själv. Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … Efter denna inledning följer fem rubriker, dessa är: 2.Du kan få vård på en annan mottagning 3.Vårdgarantin gäller bara i din region 4.När gäller inte vårdgarantin? Nedan beskrivs vilken information som ges under respektive rubrik för dig som invånare och patient. Under fyra punktsatser beskrivs vad som gäller enligt vårdgarantin. Där får du följande information: som du söker vård ska du få kontakt med till exempel en vård- central. Kontakten kan ske till exempel genom telefonsamtal, ett besök eller ett videosamtal. ska du få en medicinsk bedömning av en legitimerad vårdpersonal Du ska få en medicinsk bedömning av en läkare eller annan legitimerad sjukvårdspersonal i primärvården inom . Det är den vård- personal som du först har kontakt med som avgör om den medicinska bedömningen ska göras av en läkare eller av till exempel en sjuksköter- ska, psykoterapeut eller fysioterapeut. Den medicinska bedömningen kan göras vid ett fysiskt besök eller genom till exempel ett videosamtal. Besök på en specialistmottagning Du ska få för ett första besök på en specialistmottagning , om du har fått en remiss för det. Till vissa specialistmottag- ningar kan du söka själv, utan remiss från en läkare. Då gäller samma tids- gräns. kan specialistmottagningen i stället välja att hänvisa dig till någon annan vårdmottagning. Du ska få tid för behandling , räknat från det att läkaren tillsammans med dig beslutade om behandling. En behandling kan till exempel vara en operation. Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … Regionerna kan ha andra tidsgränser än vad som gäller enligt vårdgaran- tin. Tidsgränserna kan vara kortare men de kan inte vara längre. Under respektive regions tillägg på framgår om regionen har en kortare tidsgräns än vårdgarantins. Dessa tidsgränser är regionens målsättning snarare än en garanti. Du kan få vård på en annan mottagning Som besökare på webbplatsen ges du också information om möjlig- heterna att få vård på en annan mottagning: Om din mottagning inte kan ge dig vård inom tidsgränserna för vård- garantin ska du erbjudas vård på en annan mottagning. Den nya mot- tagningen kan finnas i din egen region, eller i en annan. Du kan inte välja vilken mottagning du ska hänvisas till om du ska använda dig av vård- garantin. Du kan tacka nej till erbjudande om vård på en annan mot- tagning. Då avstår du från vårdgarantin. Det kan göra att du får vänta på vård. Kontakta mottagningen där du väntar på vård om du ångrar dig och vill ha vård på en annan mottagning. Då börjar vårdgaran- tin räknas om på nytt från det datum du meddelade att du ändrade dig. Du kan få ersättning för de extra kostnader du kan få om du blir hänvisad till en annan mottagning. Det gäller till exempel vissa resor. Kontakta din region för att få veta vad som gäller för dig. Är du patient ska du få information om vårdgarantin. Patienten upp- manas att fråga om vårdgarantin på mottagningen där hen väntar på att få vård. Du ska få information om hur vårdgarantin fungerar och vilka följder det kan bli för dig beroende på vilka val du gör. I vissa regioner finns det också ett väntetidskansli eller liknande som du kan kontakta. Vårdgarantin gäller bara i din region Du som besöker webbplatsen ges information om att vårdgarantin bara gäller i din region, men det uppges också att det finns undantag, här hänvisas du som patient att själv fråga vårdpersonalen om vad som gäller i din region. Vårdgarantin gäller bara i den region där du är folkbokförd. Du som väljer att söka vård i en annan region är inte garanterad att få vård inom någon bestämd tid. Det som avgör hur fort du ska få vård är ditt behov Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information … Den person som har störst behov får vård först, oavsett var personen är folkbokförd. Några regioner har särskilda överenskom- melser. Det gör att vårdgarantin kan gälla även i andra regioner än där du bor. Fråga vårdpersonalen för att få veta om det är så i din region. När gäller inte vårdgarantin? Du som besöker webbplatsen får också veta när vårdgarantin inte gäller. Att vårdgarantin inte gäller för exempelvis följande situationer: –om du av medicinska skäl bör vänta än garantins tidsgränser, –medicinsk service, till exempel laboratorieundersökningar, –utredningar och undersökningar som till exempel röntgen, prov- tagningar och tester, (undantag Region där röntgen och provtagning omfattas av den regionala vårdgarantin), –när du ska få ett hjälpmedel, med undantag för utprovning av hör- apparater, –om du väljer att söka vård hos en privat vårdgivare som inte finan- sieras med skattemedel eller som saknar avtal med en region.