sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — En förutsätt- ning är dock att det är möjligt för de ambulerande röstmottagarna att få tillträde till angivna platser i såväl tid som rum. Det andra alternativet – ett väsentligen bredare alternativ – är att ta bort villkoren ”sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder” i 7 kap. 3 a § och ge bestämmelsen en bred definition som omfattar envar. Detta alternativ får dock betydande konsekvenser eftersom det knap- past skulle gå att neka någon som vill lämna sina valsedlar till ambu- lerande röstmottagare. Alla röstberättigade skulle därmed kunna lämna sina valsedlar genom ambulerande röstmottagare. Detta alter- nativ kräver en betydande omfördelning av resurser och resursför- stärkningar hos valnämnderna. Och även om röstningsförfarandet i vissa delar är lika säkert som röstning på ett röstmottagningsställe, utgör ambulerande röstmottagare inte någon formell röstmottagning i den meningen att bestämmelserna om offentlighet och utläggning av partiernas namnvalsedlar gäller. Detta alternativ riskerar dessutom att flytta röstningen ut från det offentliga rummet. Utredningen gör därför bedömningen att målgruppen som får rösta genom ambu- lerande röstmottagare ska vidgas genom att göra en uppräkning i lagen. Säkrare röstningsförfarande för personer längs med en lantbrevbärarslinga har i sin rapport från valen 2018 pekat på svårigheter med lantbrevbärare som bud64. Antalet mottagna bud- röster från lantbrevbärare är litet och kostnaden är mycket hög i för- hållande till antalet mottagna budröster. Endast 910 personer röstade med lantbrevbärare som bud vid allmänna val. Valmyndig- heten föreslår i rapporten att lantbrevbärares uppgift som bud vid val ska ersättas med ambulerande röstmottagare. På så sätt får kom- munerna huvudmannaskap för all röstning inom kommunen. Även om omfattningen av mottagna budröster av lantbrevbärare är förhållandevis liten kan utredningen konstatera att det fortfarande finns ett behov av någon typ av röstningsmöjlighet för väljare längs med lantbrevbärarsträckor. För dessa väljare kan, till exempel, av- ståndet till vallokalen eller närmaste röstningslokal vara stort eller 64Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 27. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt helt sakna kollektivtrafik. Det bör därför fortsatt finnas särskilda möjligheter för denna väljargrupp att kunna utnyttja sin rösträtt. Utredningen har tidigare konstaterat att ambulerande röstmot- tagare erbjuder ett röstningsförfarande som omgärdas av ett reglerat skydd för valhemligheten, samt att det sker i det offentligas regi. Motsvarande säkerhet kan inte anses föreligga för budröstning. Röst- ning genom ambulerande röstmottagare är av det skälet ett säkrare röstningsförfarande. Att denna målgrupp får möjlighet att rösta genom ambulerande röstmottagare stärker därför skyddet för valhemlig- heten för målgruppen. Det ska konstateras att förslaget innebär att ansvaret för att berörda personer ska kunna avge sin röst läggs över på den kommunala valnämnden, som i förekommande fall behöver ha kapa- citet att täcka det behov som finns. Med ledning av antalet mottagna budröster från lantbrevbärarna (totalt 910 vid valen 2018) gör dock utredningen bedömningen att en sådan förändring inte borde innebära någon nämnvärd ökning av valnämndernas arbetsbörda. Utredningen föreslår därför att personer som bor längs en lantbrevbärarsträcka (de som omfattas av möjligheten att rösta med lantbrevbärare som bud) i stället ska kunna rösta genom ambulerande röstmottagare. Ingen författningsreglerad sluttid föreslås för ambulerande röstmottagare på valdagen Enligt från valen 2018 är lag- stiftningen kring ambulerande röstmottagare inte tillräckligt detal- jerad. Enligt myndigheten skulle bestämmelserna behöva förtydligas vad gäller målgrupp, tider och sluttid på valdagen65. Behovet av att ha en viss sluttid på valdagen har uppkommit för att säkerställa att rösten inte avges efter att röstmottagningen avslutas på valdagen och att flera kommuner har geografiskt stora avstånd att ta hänsyn till. föreslår i rapporten att det bör införas ett krav på föranmälan för att kunna rösta med ambulerande röstmottagare på valdagen. 65Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 28–29. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt framgår det av ställningstagande angående tidsramar för ambulerande röstmottagare66 att de nu- mera rekommenderar valnämnderna att efter sina lokala förhållan- den fatta beslut om ett sista klockslag för ambulerande röstmottag- ning i kommunen67. avgör när det är för sent att begära hjälp på valdagen utifrån de lokala förutsättningar som finns, till exempel geografiska avstånd och övriga resurser. Att i författning sätta ett generellt sista klockslag för hela landet kan, enligt myndig- hetens bedömning, riskera att påverka väljarnas möjlighet att rösta negativt. Om det trots detta ska anges ett klockslag i författning framförs i ställningstagandet klockslagen 16.00 eller 17.00. Kommuner och Regioner, SKR, förordar att kommunerna bestäm- mer tidpunkten. Utredningen kan konstatera att vallagen inte innehåller några sär- skilda bestämmelser för hur en begäran om ambulerande röstmot- tagare ska göras till kommunen och när det får ske. Det betyder dock inte att kommunerna saknar möjligheter att själv kunna hitta former som passar för kommunens olika förutsättningar. kommunerna fritt att hitta former för begäran om ambulerande röstmottagare, likväl som former för och omfattningen av röstnings- förfarandet. Frågan är om denna ordning bör ändras. Kommunerna har en skyldighet enligt vallagen att tillhandahålla ambulerande röstmottagare för de väljare som uppfyller villkoren för att få rösta genom sådana och som begär det. Detta behöver dock ske inom rimliga gränser. Dels ska de grundläggande principerna om att röster inte får avges före eller efter röstningsperiodens genom- förandetider kunna efterlevas, dels ska valnämnden ha rimliga möj- ligheter att kunna planera, utbilda och förordna ambulerande röst- mottagare i den omfattning som behövs i kommunen. Detta talar för att det behöver finnas möjlighet till flexibilitet hos kommunerna dels gällande vilka tider som de ambulerande röstmottagarna ska och behöver vara i tjänst, dels för att kunna avgränsa möjligheterna till begäran på valdagen om behov finns för att säkerställa att rösten avges inom röstningsperioden. Flexibiliteten innebär inte någon in- skränkning av kommunernas skyldighet att erbjuda ambulerande röstmottagare för förtidsröstning. 66Valmyndighetens ställningstagande angående tidsramar för ambulerande röstmottagare, 2 00 64-20/98221. 67Valmyndighetens ställningstagande angående tidsramar för ambulerande röstmottagare, 2 00 64-20/98221. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt föreslår därför inget införande av ett sista klockslag för begäran om ambulerande röstmottagare på valdagen i vallagen. 7.7.6Utbildningen av gode män och förvaltare Utredningens bedömning: Det bör klargöras i utbildningen för gode män och förvaltare att de så långt möjligt ska hjälpa den enskilde att kunna utnyttja sin rösträtt. bör inför varje val uppmärksamma gode män och förvaltare på deras plikt att så långt möjligt hjälpa sina huvudmän att kunna utnyttja sin rösträtt. En viktig del i det svenska välfärdssamhället är att de personer som på grund av till exempel sjukdom eller funktionsnedsättning inte kan sköta sina angelägenheter får hjälp med detta. När sådan hjälp inte kan ges på ett mindre ingripande sätt, fyller gode män och förvaltare en viktig funktion som ställföreträdare för den enskilde. Enligt utredningens mening bör det i utbildningen för gode män och förvaltare klargöras i fråga om deras bevakning av huvud- mannens rätt, att det är en given utgångspunkt att alla väljare ska ges så jämbördiga förutsättningar som möjligt att kunna utnyttja rätten att rösta och att det ankommer på gode män och förvaltare att i nu nämnda frågor så långt möjligt hjälpa den enskilde att kunna utnyttja sin rösträtt; det vill säga att detta är en uppgift som ligger inom god- manskapet och förvaltarskapet även om det inte uttryckligen fram- går av tingsrättens förordnande. Vidare bör inför varje val uppmärk- samma gode män och förvaltare på deras plikt att så långt möjligt hjälpa sina huvudmän att kunna utnyttja sin rösträtt. Enligt Valmyn- digheten bör en sådan uppgift framgå antingen av förordning, regler- ingsbrev eller instruktion och behöver tillföras resurser. Utredningen har noterat att betänkande män och förvaltare – en översyn (SOU 2021:36) bland annat innehåller förslag att den nuvarande regleringen i (FB) förstärks med en bestämmelse om att ställföreträdare ska beakta huvudmannens vilja eller förmodade inställning när uppdraget utförs samt att det ska införas en lagstadgad skyldighet för överförmyndaren att före förordnandet informera den tilltänkta ställföreträdaren om vad upp- Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt draget förväntas innebära och att det införs obligatorisk förstärkt utbildning. Om förslag införs, kan infor- mation om ställföreträdares uppdrag vid röstning ingå som en del. 8 Väljare med synnedsättning I utredningens direktiv anförs bland annat följande. Förutom de allmänna bestämmelserna om valhemligheten inne- håller vallagen särskilda regler för att möjliggöra röstning för väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster eller ta sig till ett röstmottagningsställe. Reglerna innebär att väljaren kan få hjälp av röstmottagarna eller någon annan person vid röstning i val- eller röstningslokalen. Det är även möjligt att rösta genom bud eller genom att lämna valsedlar till ambulerande röstmottagare (7 kap. 3–4 §§ vallagen). Ett problem med det nuvarande förfarandet rör ordningen för att lämna en särskild personröst och hur den förhåller sig till rätten att rösta med bibehållen valhemlighet. En väljare som vill personrösta ska som regel på valsedeln ange detta i ett markerat utrymme intill den kandidat som den helst vill se vald. I vissa fall är det även möjligt att personrösta genom att skriva till en kandidat på valsedeln. För att lämna en särskild personröst kan t.ex. personer med synnedsättning därför behöva hjälp för att kunna göra i ordning sin röst. Det innebär att valhemligheten måste röjas för den som hjälper till. Sekretess gäller för uppgift om hur en väljare har röstat och som framkommit då biträde lämnats åt väljaren vid röstningen (40 kap. 1 § offentlig- hets- och sekretesslagen [2009:400]). Tystnadsplikten omfattar dock inte anhöriga och andra enskilda som hjälper väljare att rösta (prop. 2004/05:163 s. 98). Att personer med synnedsättning inte kan personrösta utan hjälp har uppmärksammats av bl.a. (rapporter 2011:1 s. 7–8 och 2018 s. 23). Vidare har i ett tillkännagivande till regeringen ställt sig bakom det som konstitu- tionsutskottet anfört om att väljare med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205). Flera remissinstanser berörde frågan i yttranden vallagsutrednings betänkande Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:71, dnr Ju2016/07760/L6). Den grundläggande principen om valhemlighet omfattar alla delar av röstningsförfarandet. Den nuvarande ordningen tillgodoser inte fullt ut dessa rättigheter för väljare som på grund av synnedsättning inte själva kan göra i ordning sina röster. Utredningen bör därför undersöka åtgärder, t.ex. om tekniska hjälpmedel bör göras tillgäng- liga för att underlätta röstningen för personer med synnedsättning, för att stärka valhemligheten för dessa väljare. Utredningen ska därför överväga och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att personer med synnedsättning ska kunna per- sonrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Av vallagen (2005:837) framgår, bland annat, hur röstningen går till och hur valsedlar ska tillhandahållas och utformas. Dessa bestäm- melser anger vilka förutsättningar som ges för att kunna avge en röst under säkra former med bibehållen valhemlighet och vilka möjlig- heter till hjälp som finns. Utöver bestämmelser om röstning och valsedlar, innehåller vallagen även krav på val- och röstningslokaler i syfte att ge väljarna goda möjligheter att rösta. Allmänna bestämmelser om röstningen återfinns i 7 kap. vallagen. Dessa regler gäller oavsett om röstningen äger rum på röstmottag- ningsställen eller om väljaren lämnar sina röster till av valnämnden särskilt förordnade ambulerande röstmottagare eller röstar genom bud eller brev1. Oavsett på vilket sätt röstningen sker gäller att val- handlingen ska vara fri och hemlig2. 17 kap. 1 § vallagen. Enligt dessa bestämmelser ska väljarna för varje slag av val de vill delta i, ta en valsedel, lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den, och försluta valkuvertet3. Väljare som vill lämna en särskild personröst ska på valsedeln markera detta i det särskilda utrymme för personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se vald4. Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte har registrerat sin partibeteckning eller anmält samtliga kandidater, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den tillskrivna kandidaten. Om väljaren skriver till flera kandidater på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den första kandidaten5. Om en väljare skriver till en kandidat på en partimarkerad valsedel eller en blank valsedel för ett parti som har registrerat sin parti- beteckning och anmält samtliga kandidater ska väljaren anses ha läm- nat en personröst för den kandidaten, under förutsättning att kandi- daten är anmäld för partiet. Om väljaren skriver till flera kandidater på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den första av kandidaterna som är anmäld av partiet6. Valsedlar och valkuvert får inte förses med obehöriga märk- ningar7. Det finns tre typer av valsedlar; •partivalsedlar (med parti- och valbeteckning8), •namnvalsedlar (med parti- och valbeteckning samt uppgift om kandidater), och •blanka valsedlar (med enbart valbeteckning)9. 37 kap. 2 § första stycket vallagen. 47 kap. 2 § andra stycket vallagen. Här avses partimarkerade valsedlar med uppgift om kandi- dater, dvs. 57 kap. 2 § tredje stycket vallagen. 67 kap. 2 § fjärde stycket vallagen. 77 kap. 2 § femte stycket vallagen. 8Valbeteckningen anger vilket val som valsedeln gäller för. 96 kap. 1 § vallagen. Partivalsedlar och namnvalsedlar ska därutöver innehålla uppgift om för vilken valkrets valsedeln är avsedd och uppgift om huruvida det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater10. Vidare ska kandidatnamnen vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att välj- arna kan lämna en särskild personröst och innehålla upplysning om personvalets innebörd11. Valsedlarna ska ha storleken A6. De ska vara av papper som har samma kvalitet för samtliga valsedlar. Alla valsedlar som avser ett visst val ska ha samma färg12. Alla valsedlar som används vid val ska tillhandahållas av Valmyn- digheten13. På varje röstmottagningsställe ska det i anslutning därtill ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. Om en sådan plats inte kan anordnas i anslutning till röstmottagningsstället får den i stället ordnas inne i lokalen14. Bestämmelser om hjälp vid röstning Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster ska, enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen, på begäran få hjälp med detta i den utsträckning som be- hövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. Av 8 kap. 7 a § vallagen framgår att om ett röstmottagningsställe under röstmottagningen inte är tillgängligt för välj- are med funktionsnedsättning, får röstmottagarna ta emot dessa väl- jares valkuvert utanför röstmottagningsstället, om det kan ske under betryggande former. 106 kap. 2 § vallagen. 116 kap. 3 § vallagen. 126 kap. 4 § vallagen. 136 kap. 6 § vallagen. 148 kap. 2 § vallagen. Bestämmelser om val- och röstningslokaler Varje kommun ska enligt 4 kap. 20 och 22 §§ vallagen se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som val- och röstnings- lokaler. Bestämmelserna anger, att alla lokaler i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ska ge väljarna goda möjligheter att rösta. Av valförordningen (2005:874) framgår ytterligare bestämmelser som rör valsedlar. Här anges, till exempel, färgerna för de olika valsedlarna (5 §), hur upplysningen om personvalets innebörd ska vara formulerad (5 a §) samt att får meddela närmare föreskrifter om papperskvalitet och färgnyanser för valsedlar och vilken administrativ information som ska finnas på dessa (16 § punkt 2). Av förordningens bilaga framgår detaljerad information om, och bilder på, valsedlarnas utformning, såsom exakt placering av utrym- men för valbeteckning, partibeteckning, upplysning om personröst- ning, uppgifter om kandidater, valkretsbeteckning och listtypsför- teckning15. har i ett tillkännagivande till regeringen ställt sig bakom det som anfört om att väljare med synned- sättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205). Utskottet framhåller att det är ett problem att personer med synnedsättning inte kan rösta i val- och röstningslokaler utan att be om hjälp med att markera personrösten på valsedeln. Därmed tvingas de röja sin valhemlighet för den som hjälper till, låt vara att röst- mottagaren har tystnadsplikt. Detta förhållande bör enligt utskottet ändras så att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen bör vara att en fullgod lös- 15Varje unik valsedel får ett eget nummer. Detta underlättar sammanräkningsförfarandet, som utgår från de kandidatlistor och valsedelstyper som väljarna använt vid röstningen. ning ska finnas på plats , dock senast års allmänna val16. 8.4Yttranden vallagsutrednings betänkande Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten Regeringen redovisar i sin proposition Stärkt skydd för valhemlig- heten (prop. 2017/18:286) att flera remissinstanser i sina yttranden över betänkandet berört frågan om problemet att personer med synnedsättning inte kan personrösta utan be om hjälp17. Myndigheten för delaktighet, MFD, framför följande i sitt yttrande. Även om utredningens förslag generellt stärker skyddet av valhemlig- heten för alla bedömer dock MFD att förslaget har liten effekt för många personer med funktionsnedsättning. Röstningsförfarandet innehåller flera olika moment som utgör hinder för många att självständigt kunna rösta utan behov av assistans. … (…) … Hinder finns även i att inte kunna personvalskryssa, då valsedlarna inte finns i tillgängliga format, eller i att inte kunna förstå och/eller förmå att stoppa valsedeln i kuvert. Hindren begränsar både skyddet av valhemligheten och möjligheten att på lika villkor tillgodogöra sig sina demokratiska rättigheter. Region framför att förslagen i betänkandet om för- stärkt skydd för valhemligheten saknar åtgärder för att säkerställa valhemligheten för synskadade och funktionshindrade. Samma syn- punkt framförs av förbundet med synnedsättning och Syn- skadades riksförbund. Flera remissinstanser pekar på att effekterna av förslagen för personer med funktionsnedsättning bör belysas sär- skilt. 16Konstitutionsutskottets betänkande Vallagsfrågor, 2015/16:KU14, s. 15. 17Proposition 2017/18:286, s. 17. har i sina erfarenhetsrapporter efter valen 201018 och 201819 påtalat att personer med synnedsättning inte kan per- sonrösta utan att be om hjälp. Myndigheten pekar också särskilt på att textstorleken på valsedlarna är så pass liten att personer som har svårt att se eller läsa text har stora svårigheter att personrösta utan hjälp. 8.5.2Inkomna synpunkter till utredningen Utredningen har bjudit in Funktionsrätt och dess medlems- förbund samt fyra ytterligare förbund20 till en dialog om vilka åt- gärder som kan vidtas för att ytterligare förbättra likvärdigheten och tillgängligheten i röstningsförfarandet. Flera av förbunden pekar på vikten av bevarandet av valhemligheten och att det för vissa funk- tionsnedsättningar inte är möjligt att personrösta utan att behöva be om hjälp. En mer utförlig beskrivning av inkomna synpunkter redovisas i kapitlet Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt, av- snitt 7.5.1, samt i bilaga 5. Ett problem med det nuvarande förfarandet rör ordningen för att lämna en särskild personröst och hur den förhåller sig till rätten att rösta med bibehållen valhemlighet. En väljare som vill personrösta ska som regel på valsedeln ange detta i ett markerat utrymme intill den kandidat som den helst vill se vald. I vissa fall är det även möjligt att personrösta genom att skriva till en kandidat på valsedeln. För att lämna en särskild personröst kan personer med synnedsättning därför behöva hjälp för att kunna göra i ordning sin röst. 18Valmyndighetens rapport från valen , Rapport 2011:1, s. 7–8. 19Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 23. 20Unga rörelsehindrade, Förbundet (), () och organisationen , handlingskraft, rörelsefrihet (DHR). Vi bör därför enligt våra direktiv undersöka åtgärder, till exempel om tekniska hjälpmedel bör göras tillgängliga för att underlätta röstningen för personer med synnedsättning, för att stärka valhem- ligheten för dessa väljare. Utgångspunkten för vårt arbete är således att väljare med synned- sättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. 8.6.1Att leva med synnedsättning21 Blindhet, grav synnedsättning och synsvaghet Personer som på grund av synbortfall har svårigheter i vardagen, som till exempel svårt att läsa tryckt text, har en synnedsättning. används WHO:s definition av synnedsättning: Den person som på bästa ögat och efter en korrektion har en synskärpa som är 0,3 eller sämre eller den som har ett synfält på mindre är har en synnedsättning. Men även personer som har bättre syn än så kan ha svårigheter i vardagen. Hur mycket och vad en person med synnedsättning kan se är mycket individuellt. Många har synrester de kan använda, medan andra inte ser något alls. En del ser bra i mörker men är mycket ljuskänsliga. Andra är mycket ljusberoende för att kunna utnyttja sin syn. En del kan se skarpt och tydligt men bara rakt fram. Andra har svårt att tolka det de ser på grund av att synnerv eller hjärnans syn- centrum är skadade. används begreppen blindhet eller grav synnedsättning för den som ser mycket lite eller ingenting alls och synsvaghet för den som har viss syn och som till exempel kan orientera sig själv med hjälp av synen. En synnedsättning innebär ofta svårigheter att läsa tryckt text. En majoritet av alla med en synnedsättning har användbara synrester och kan läsa tryckt text om texten är tillräckligt stor, har god kon- trast och logisk layout. För den som inte ser tryckt text används 21Text enligt Kunskapsguiden, . punktskrift, inläst text eller dator, telefon, eller surfplatta i kombi- nation med talsyntes, förstoring eller punktskrift. En majoritet av alla med synnedsättning använder dator, men det är mycket varierande till vad och hur mycket. Fler och fler använder smart telefon eller surfplatta, men det är vanligast bland yngre och yrkesverksamma. App:ar till smarta telefoner och surfplattor får allt större funktion som hjälpmedel för bildtolkning, färgtolkning, text- scanning eller orientering och navigering. För att kunna använda dator krävs ofta olika datorbaserade hjälp- medel. Personer som är blinda eller har en grav synnedsättning an- vänder vanligen ett skärmläsningsprogram samt punktskriftsdisplay, talsyntes, tangentbord och olika kortkommandon för att navigera.