sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Exempel på det är tillfällig försäljning av produkter, till exempel på en marknad eller liknande. Enstaka försäljning av privata tillgångar kan emellertid också hänföras till inkomstslaget kapital. Frågan uppkommer därmed vilka inkomster som bör kunna hän- föras till mikroföretagarkontot med skatterättslig verkan och därför bör undantas från beskattning enligt inkomstskattelagen. Närings- verksamhet är det första som bör undantas. Om verksamheten upp- fyller näringskriterierna i 13 kap. 1 § IL och inkomsterna därför ska tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet bör de även kunna be- skattas inom ramen för mikroföretagarkontot. Det bör gälla samt- liga näringsinkomster. Observera dock att kapitalvinster aldrig är näringsinkomst för enskilda näringsidkare, 13 kap. 6 § första stycket IL, vilket får till följd att sådan inkomst inte är undantagen. På samma sätt är inkomster från sådana tillgångar som enligt 13 kap. 7 § IL inte hör till verksamheten inte heller undantagen från beskattning, om inkomsten ska tas upp i inkomstslaget kapital. I inkomstslaget tjänst görs undantag från ersättning på grund av uppdrag eller annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfäl- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning lig natur, dvs. sådan ersättning som avses i 10 kap. 1 § andra stycket 2 och 3 IL. Ersättning på grund av anställning är inte undantagen från beskattning enligt inkomstskattelagen. Lön, förmåner och annan ersättning på grund av ett anställningsförhållande ska således även fortsättningsvis tas upp enligt inkomstskattelagen. har påtalat att det inte görs skillnad på inkomster från uppdrag respektive anställning i inkomstslaget tjänst. Förslaget innebär enligt myndigheten att nya svåra gränsdragningar uppstår. Jag är medveten om att det i det enskilda fallet kan bli fråga om att måste göra bedömningar som myndigheten inte be- höver göra . Jag är dock övertygad om att de flesta vill göra rätt och inte har för avsikt att utnyttja skattesystemet. För merparten av arbetsgivare och arbetstagare bör det vara relativt klart vad som är en anställning och vad som är ett självständigt men tillfälligt uppdrag. För den som vill göra rätt bör det inte vara svårt att hänföra inkomster från bedriven verksamhet till kontot och hålla löneinkomster utan- för. När det gäller att kontrollera de som misstänker miss- brukar eller utnyttjar regelverket får myndigheten i sedvanlig ord- ning föra processer om detta för att klargöra rättsläget. har också väckt frågan om det för undantag från be- skattning av uppdragsinkomster i inkomstslaget tjänst bör krävas att uppdragstagaren agerar självständigt gentemot uppdragsgivaren. Det kan dock ifrågasättas om inte självständigt bedriven uppdragsverk- samhet alltid utgör näringsverksamhet. Det skulle i så fall innebära att innebörden av uppdrag i 10 kap. 1 § andra stycket 2 IL är sådana uppdrag som inte bedrivs självständigt, dvs. sådan uppdragsverksam- het som inte bedöms som självständig enligt 13 kap. 1 § andra stycket IL. Möjligen skulle självständig uppdragsverksamhet inte bedömas uppfylla näringskriterierna om den är tillfällig. Inkomsterna ska i så fall tas upp i inkomstslaget tjänst. Jag bedömer att uppdragsinkoms- ter bör kunna beskattas genom mikroföretagarkontot även om verk- samheten inte skulle definieras som fullt ut självständig. Ett visst mått av självständighet måste dock finnas eftersom det annars bör bli fråga om anställning. Hur den närmare gränsdragningen ska göras får avgöras från fall till fall. I en sådan situation bör det övergripande Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning syftet med uppdelningen av inkomster väga tungt, dvs. om syftet är att motverka att inkomster som i realiteten utgör anställningsinkoms- ter betalas till kontot bör de också behandlas som inkomster från anställning. Styrelsearvoden ska normalt tas upp i inkomstslaget tjänst, se HFD 2017 ref. 41, HFD 2019 not. 31 och HFD 2021 ref. 9. Bedömningen är att sådana arvoden inte kan klassificeras som inkomst av anställ- ning, utan mer har karaktären av uppdragsinkomster. Utan särskilda regler kommer styrelsearvoden således att kunna betalas till ett mikro- företagarkonto med skatterättslig verkan, dvs. styrelsearvodet blir undantaget från beskattning enligt inkomstskattelagen om det beta- las till kontot. Jag anser dock att styrelsearvoden är en särskild form av upp- dragsinkomst som inte lämpar sig för beskattning genom kontot. Det finns flera skäl till detta. Styrelsearvoden kan enligt fast praxis inte bolagiseras eller på annat sätt tas upp i en näringsverksamhet som bedrivs av styrelseledamoten. Mikroföretagarkontot är avsett för inkomster från verksamhet. Det faktum att kontot inte kan inne- has av den som bedriver en annan verksamhet, i bolag eller på annat sätt, skulle innebära omotiverade skillnader i beskattning mellan styrelseledamöter som är anställda och ledamöter som be- driver näringsverksamhet. Styrelseledamöter som har en anställning vid sidan av sitt styrelseuppdrag och möter en hög marginalskatt i inkomstslaget tjänst skulle genom att öppna ett mikroföretagarkonto kraftigt kunna minska beskattningen av styrelsearvodet. Den möjlig- heten skulle dock inte finnas för en styrelseledamot som vid sidan av uppdraget bedriver enskild näringsverksamhet eller som är delägare i ett handelsbolag eller ett fåmansföretag. Vidare är schablonskattesatsen på mikroföretagarkontot kalibre- rad med hänsyn till att merparten av kontoinnehavarnas verksamhet kommer att vara mervärdesskattepliktig. Mervärdesskatt betalas dock inte på styrelsearvoden varför skattesatsen för sådana inkomster skulle bli lägre än avsett. Med hänsyn till hur kontot är utformat be- döms det inte som möjligt att beskatta just styrelsearvoden med en högre skattesats. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Ett tredje skäl för att undanta styrelsearvoden från kontot är att arbetsgivaravgifter betalas för sådana arvoden. Om arvodena skulle beskattas genom kontot skulle i stället egenavgifter ingå i käll- skatten. Den enskilde styrelseledamoten får därmed socialförsäkrings- förmåner i båda fallen, men kostnaderna för företaget som betalar ut arvodet skulle bli lägre om arvodet betalas till ett mikroföretagar- konto. En sådan effekt riskerar att styra valet av styrelseledamöter till personer som kan öppna ett konto för sina arvoden, vilket vore en olämplig utveckling. Med beaktande av det sagda bör arvoden och liknande ersättningar som betalas till en ledamot eller suppleant i en styrelse inte omfattas av undantaget från beskattning i inkomstslaget tjänst. Förslaget föranleder införandet av de nya paragraferna 11 kap. 49 § och 15 kap. 12 § IL. 6.4.5Inkomster som är skattefria vid inkomstbeskattningen Bedömning: Inkomster som är skattefria enligt inkomstskatte- lagen behöver inte regleras särskilt i den nya källskattelagen. Jag har övervägt om det finns skäl att utsträcka bestämmelserna om skattefria inkomster i 8 kap. IL till att även gälla när sådana inkoms- ter betalas till ett mikroföretagarkonto. I den inledande paragrafen, 8 kap. 1 § IL, anges att i kapitlet finns bestämmelser om att vissa in- komster är skattefria vid inkomstbeskattningen. Om bestämmelsen tolkas vitt kan den anses omfatta all inkomstbeskattning, dvs. även enligt andra lagar än inkomstskattelagen. Jag bedömer dock att det saknas anledning att uttryckligen reglera att 8 kap. IL också avser inkomster som betalas till ett mikroföre- tagarkonto. Eftersom schablonbeskattningen är frivillig ligger det i sakens natur att de skattefria inkomster som räknas upp i 8 kap. IL inte bör betalas till ett mikroföretagarkonto. Om en sådan skattefri inkomst av misstag råkar betalas till ett konto kommer skatteavdrag att göras även på den inbetalningen. Kontoinnehavaren kan då efter Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning återbetalning av den felaktiga inbetalningen ansöka om att tillgodo- räknas den källskatt som tagits ut, se avsnitt 8.13.1. 6.4.6Skattskyldighet och skattepliktig inkomst för utomlands bosatta Förslag: En fysisk person som är bosatt utomlands kan öppna ett mikroföretagarkonto om personen avser att bedriva verksamhet från ett fast driftställe här i landet och inkomsterna från denna verksamhet ska beskattas genom kontot. Den skattepliktiga in- komsten är då enbart de inbetalningar till kontot som är hänför- liga till verksamheten vid det fasta driftstället. Vad som avses med fast driftställe framgår av inkomstskattelagen. Om innebörden av fast driftställe begränsas i ett skatteavtal mellan den stat där per- sonen hör hemma och gäller dock den definition som an- ges i avtalet. En utomlands bosatt fysisk person kan också öppna ett mikro- företagarkonto för uppdrags- och hobbyinkomster om den skatt- skyldige har begärt att bli beskattad enligt inkomstskattelagen och inkomsten är undantagen från beskattning enligt den lagen när den betalas till kontot. För att en utomlands bosatt fysisk person ska kunna öppna ett mikroföretagarkonto måste denne göra sannolikt att de inbetal- ningar som kommer att göras till kontot enbart avser skatteplik- tiga inkomster. I 3 § kontolagen definieras ”utomlands bosatt” som en fysisk person som är begränsat skattskyldig, se avsnitt 7.1. Begreppet har samma betydelse enligt 2 § SINK och 3 § A-SINK. I den fortsatta framställ- ningen används ”utomlands bosatt” och ”begränsat skattskyldig” synonymt. Principiellt finns det inga hinder mot att mikroföretagarkontot även används av utomlands bosatta fysiska personer som bedriver verksamhet i . Utgångspunkten är därför att förslaget ska inne- hålla bestämmelser som möjliggör att kontot kan innehas av personer som är bosatta utomlands. I sammanhanget finns det dock ett antal frågetecken och potentiella problem som måste beaktas innan en reglering utformas. Ett sådant frågetecken är om det inom ramen för Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning kontot är möjligt att ta hänsyn till det regelverk för fördelning av skatteunderlag mellan stater som finns i inkomstskattelagen och i de skatteavtal som har ingått med andra länder. En fysisk person är begränsat skattskyldig i om hen inte är bosatt eller stadigvarande vistas här i landet och inte heller har varit bosatt här och har väsentlig anknytning hit, 3 kap. 3 och För en begränsat skattskyldig fysisk person gäller att denne är skattskyldig i bara för vissa i 3 kap. 18 § IL särskilt angivna inkomster samt enligt SINK eller A-SINK. Tjänsteinkomster ska som regel beskattas med särskild inkomstskatt enligt SINK eller A-SINK, om inte den skattskyldige begär att bli beskattad enligt in- komstskattelagen. En begränsat skattskyldig fysisk person är skatt- skyldig i inkomstslaget näringsverksamhet för inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet i samt för vissa återförda avdrag som har dragits av. Regleringen i inkomstskattelagen kräver att verksamhet bedrivs från ett fast driftställe för att beskattningsrätt ska uppstå, vilket överensstämmer med vad som vanligen följer av skatteavtalen när det gäller rörelse.1 Beskattning av fast driftställe enligt modellavtal Iartikel 24 tredje punkten i modellavtal finns bestämmel- ser om förbud mot diskriminering när det gäller fasta driftställen. Motsvarande bestämmelser finns normalt i de skatteavtal som har ingått med andra stater. Av punkten framgår att beskattningen av fast driftställe som före- tag i den ena avtalsslutande stater har i den andra avtalsslutande sta- ten inte får vara mindre fördelaktig än beskattningen av ett motsva- rande företag i denna andra stat. Syftet med bestämmelsen är således att förhindra att fasta driftställen diskrimineras i jämförelse med inhemska företag inom samma verksamhetsområde. Att motsvarande bestämmelser för att motverka diskriminering ingår i de flesta skatteavtal som har ingått är också ett viktigt skäl till att förslaget utformas så att utomlands bosatta kan öppna ett 1I artikel 7 i modellavtal anges att huvudprincipen är att beskattningsrätten till in- komst av rörelse som förvärvas av ett företag med hemvist i en avtalsslutande stat tillfaller hemviststaten. Endast om företaget bedriver rörelse från ett fast driftställe i den andra avtals- slutande staten får inkomsten beskattas i denna andra stat och då endast till den del företagets inkomst är hänförlig till det fasta driftstället. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Även om beskattningen av kontoinkomster är kalibrerad för att motsvara beskattningen av aktiv enskild närings- verksamhet (se avsnitt 6.7) kan skillnaderna i det enskilda fallet bli stora. För att undvika risken att utomlands bosatta kan diskrimine- ras genom att fast driftställe i beskattas hårdare än en mot- svarande verksamhet som beskattas genom mikroföretagarkonto, bör utomlands bosatta också ges möjligheten att beskatta inkomst från fast driftställe i genom ett sådant konto. Svensk beskattningsrätt över en begränsat skattskyldigs närings- inkomst förutsätter att den inkomstbringande verksamheten bedrivs från ett fast driftställe i . Fast driftställe definieras i 2 kap. 29 § IL som en stadigvarande plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs. Av exemplifieringen i andra stycket framgår att det ska vara fråga om en fysisk plats i . För att den som är bosatt utomlands ska ha ett fast driftställe i krävs därför normalt att denne hyr eller förvärvar en lokal eller en fastighet som verksamheten bedrivs vid. Att hyra eller förvärva en verksamhetslokal innebär kostnader för verksamheten. Det schabloniserade kostnadsavdrag som ligger in- bakat i källskattesatsen för de som har ett mikroföretagarkonto upp- går till , se avsnitt 6.6. Vid maximal omsättning på kontot blir kostnadsavdraget . Ett fast driftställe är sanno- likt förknippat med kostnader på en nivå som klart överstiger det scha- bloniserade avdrag som ges inom ramen för mikroföretagarkontot. Det är därför rimligt att anta att en utomlands bosatt fysisk person som avser att bedriva näringsverksamhet i inte är intresserad av att verksamheten beskattas genom ett mikroföretagarkonto. För att motverka risken att en person bosatt i utlandet skattemässigt be- handlas mindre förmånligt än en person bosatt i med motsva- rande inkomster bör dock möjligheten att öppna ett konto finnas. För att inte ska beskatta inkomst av näringsverksamhet i större utsträckning än vad som följer av inkomstskattelagen (och där- med också skatteavtalen) bör ett mikroföretagarkonto som innehas av en utomlands bosatt fysisk person förenas med vissa restriktioner. Den som är bosatt utomlands bör bara kunna öppna ett konto om Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning denne avser att bedriva verksamhet från ett fast driftställe här i landet. Vidare bör det uppställas som krav att den skattskyldige när kontot öppnas intygar att de inbetalningar som kommer att hänföras till kon- tot enbart kommer från den verksamhet som bedrivs vid det fasta driftstället. Som har nämnts definieras fast driftställe i 2 kap. 29 § IL som en stadigvarande plats för affärsverksamhet varifrån verksam- heten helt eller delvis bedrivs. Det förekommer emellertid att det i de skatteavtal som har ingått med andra stater anges en definition av fast driftställe som avviker från den som anges i inkomstskatte- lagen. I ett sådant fall ska den definitionen som anges i avtalet gälla. En utomlands bosatt fysisk person som redan bedriver verksam- het i från ett fast driftställe eller innehar en fastighet kan inte utan vidare öppna ett mikroföretagarkonto. Det följer av den före- slagna 8 § första stycket i den nya kontolagen. Om en sådan person vill att verksamheten i stället ska beskattas genom ett mikroföre- tagarkonto måste den redan bedrivna verksamheten avslutas. Det är således samma ordning som gäller för obegränsat skattskyldiga. Observera att regleringen inte ställer några krav på att den som administrerar kontot ska kontrollera de inbetalningar som kommer in på ett konto som innehas av någon som är bosatt utomlands. Det skulle vara en omöjlig uppgift. Precis på samma sätt som avseende obegränsat skattskyldiga ska skatteavdrag för källskatt göras från alla inbetalningar till kontot. Om en utomlands bosatt kontoinnehavare skulle allokera andra näringsinkomster än sådana som är hänförliga till det fasta driftstället blir dessa beskattade i trots att så inte borde ske. Den beskattning som i så fall uppkommer kan undanröjas genom att kontoinnehavaren ansöker om att tillgodoföras för högt avdragen källskatt enligt den föreslagna 54 kap. 7 § SFL. Även inkomster som annars ska tas upp i inkomstslaget tjänst kan beskattas inom ramen för mikroföretagarkontot. Det gäller inkoms- ter från hobbyverksamhet och uppdragsinkomster. En utomlands bosatt person som har sådana inkomster från verksamhet i ska i första hand beskattas enligt SINK, se 5 § första stycket 10 SINK och 3 kap. 18 § första stycket 1 samt 21 § IL. Den som är skattskyldig Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning enligt SINK har dock möjlighet att begära att i stället beskattas enligt reglerna i inkomstskattelagen, 4 § SINK. När det gäller tjänsteinkomster bör utgångspunkten även fort- sättningsvis vara beskattning enligt SINK när det gäller begränsat skattskyldiga. Det finns flera skäl för en sådan ordning. SINK har varit den källskatt som tagits ut på arbetsinkomster intjänade här i landet av någon som är bosatt utomlands. Mikroföre- tagarkontot är främst avsett för inkomster från bedriven verksamhet och anledningen till att också tjänsteinkomster omfattas är att vissa inkomster från verksamhet ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Det är också rimligt att anta att en utomlands bosatt som får välja mellan SINK och källskatt väljer SINK. Den särskilda inkomstskatten tas ut på motsvarande skattebas men är några procentenheter lägre än källskatten. Den skattskyldige får behålla mer vid SINK-beskattning och behöver inte öppna ett särskilt konto för att få ersättningen skattad och klar. För arbetsgivaren blir emellertid lönekostnaderna högre vid beskattning enligt SINK eftersom denne då även måste be- tala arbetsgivaravgifter om arbetet är utfört i . Dessutom måste den som är skattskyldig enligt SINK först välja beskattning enligt inkomstskattelagen i stället för SINK för att kunna tillämpa schablonbeskattningen på kontot. Normal väljs inkomst- skattelagens regler över SINK när den skattskyldige har kostnader som får dras av på en nivå som gör beskattning enligt inkomstskatte- lagen mer förmånlig. Vid schablonbeskattningen av kontoinkomster medges dock inte något avdrag för faktiska kostnader. Det bör där- för i de allra flesta fall saknas skäl för en utomlands bosatt fysisk per- son att först välja att beskattas enligt inkomstskattelagen i stället för SINK, och att därefter välja kontobeskattning. Den angivna ordningen bör regleras. Det bör klart framgå att en inkomst som är skattepliktig enligt SINK inte ska betalas till ett mikro- företagarkonto. Om så ändå sker bör källskatten på inbetalningen till mikroföretagarkontot undanröjas och SINK-beskattningen kvarstå. Däremot bör det vara möjligt för en utomlands bosatt fysisk person att välja att bli beskattad enligt inkomstskattelagen och att hänföra den inkomsten till ett mikroföretagarkonto. Om inkomsten är undan- tagen från beskattning enligt inkomstskattelagen kommer den där- med enbart att bli föremål för källskatt på inbetalningar till mikro- företagarkonto. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Även när det gäller tjänsteinkomster för utomlands bosatta be- höver inte den som administrerar kontot kontrollera eller bedöma in- betalningarna. Det är upp till den skattskyldige att välja det beskatt- ningsregelverk som är mest förmånligt av SINK, IL eller källskatt. Genom valmöjligheten säkerställs att ingen fysisk person som är bo- satt i en annan stat behandlas sämre än en person bosatt i med motsvarande inkomster. Normalt bör det vara SINK-beskatt- ning som är mest förmånligt för en utomlands bosatt fysisk person. Förslaget föranleder införandet av 5 § i den nya källskattelagen, 9 § i den nya kontolagen och den nya 9 § SINK. Förslag: Omsättningsgränsen bestäms till maximalt 120 000 kro- nor per person och år. Av direktiven följer att schablonbeskattningen ska erbjudas närings- idkare vars omsättning understiger en viss gräns. Det ska alltså sättas ett tak för den omsättning som kan schablonbeskattas och systemet ska riktas till de minsta företagen. Eftersom plattformsekonomin lyfts fram tydligt i direktiven är det också önskvärt att omsättnings- gränsen sätts till en nivå som möjliggör att de som bedriver sådan verksamhet kan använda sig av systemet. På grund av att jag har valt att utforma beskattningen i form av en källskatt, frikopplad från inkomstskattelagens regler, blir skatte- uttaget starkt schabloniserat i den meningen att skatten bestäms utan hänsyn till den fysiska personens övriga inkomster. Detta medför att skatteuttaget i det enskilda fallet kan avvika från vad som hade blivit utfallet vid konventionell beskattning. För att inte snedvrida kon- kurrensen mellan konventionellt beskattade och schablonbeskattade företagare kan den högsta omsättning som ska tillåtas inom mikro- företagarkontot inte vara alltför hög. Även legitimitets- och rättvise- skäl talar för att den maximala skattesänkning som systemet kan med- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning föra i det enskilda fallet inte kan tillåtas bli alltför stor. Detta medför att omsättningsgränsen inte kan vara alltför hög. Som angetts som utgångspunkt i avsnitt 6.1 bör schablonbeskatt- ning inte komma i fråga för den som får hela sin försörjning från näringsverksamheten. De som har inkomster från sitt företag på en sådan nivå att de kan försörja sig enbart på företagandet bör också sätta sig in i de regler om bokföring, redovisning och beskattning som gäller för näringsverksamhet i allmänhet. När verksamheten har en större omfattning blir det viktigare för såväl företagaren själv som för andra intressenter att kunna bedöma verksamhetens ekonomiska ställning. Jag bedömer således att det inte finns något egentligt be- hov av att förenkla skatteuttaget när verksamheten har en sådan om- fattning att det är motiverat att ha en ordnad redovisning. Omsätt- ningsgränsen bör således sättas lägre än vad som kan anses vara en genomsnittlig årsinkomst från företagande. Vidare är det också önskvärt att gränsen sätts till ett belopp som är lätt att komma ihåg för de som väljer att använda systemet. Det talar för att välja ett jämnt belopp som bestäms i kronor, snarare än ett belopp som indexeras med exempelvis inkomstbasbeloppet. En sådan indexering skulle dock kunna användas för att ge systemet en automatisk justering för den allmänna inkomstutvecklingen, på samma sätt som sker för att bestämma gränsbelopp som får beräknas enligt den s.k. förenklingsregeln i fåmansföretagsreglerna, 57 kap. 11 § första stycket 1 IL. Omsättning för de som är verksamma inom plattformsekonomin Som nämns ovan är det önskvärt att omsättningsgränsen bestäms till ett belopp som möjliggör att aktörer inom plattformsekonomin kan använda systemet. För att kunna uppfylla den målsättningen är det viktigt att försöka uppskatta omfattningen av plattformsekonomin i och finna en representativ nivå på omsättningen bland de som är aktiva. Delningsekonomiska aktiviteter beskattas dock i regel i inkomstslaget kapital, och det är därför främst bland de som är aktiva inom gigekonomin som målgruppen för kontot finns. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Det finns emellertid ingen officiell statistik över inkomster från gigekonomin. har hämtat in data över utbetalningar till utförare inom plattformsekonomin i från ett par av de största plattformarna . En av plattformarna hade cirka 6 000 anslutna utförare.