sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Av 26 kap. 29–31 §§ SFB framgår att den sjukpenninggrundande inkomsten ska räknas upp när förflutit från den tidpunkt när anställningen upphörde som senast föranlett eller kunnat för- anleda beräkning av SGI. Den sjukpenninggrundande inkomsten av annat förvärvsarbete ska räknas om för en försäkrad som inte har upphört med förvärvsarbete. Uppräkningen ska göras med den pro- centuella förändringen av det allmänna prisläget räknad från det senast fastställda konsumentprisindex jämfört med motsvarande tal . Skulle omräkningen innebära en sänkning av den sjukpenninggrundande inkomsten ska den inte beaktas. Vissa inkomster undantas från att ligga till grund för sjukpen- ninggrundande inkomst. Vilka dessa är anges i 25 kap. 16–24 §§ SFB. Av paragraferna framgår att det är fråga om följande ersättningar. •Ersättning som understiger . •Semesterlön och semesterersättning till den del de överstiger vad som skulle ha betalats ut i lön. •Vissa utdelningar, kapitalinkomster och lån. •Mindre ersättningar till idrottsutövare. •Vissa avtalsförmåner som avses i lagen om särskild löneskatt. •Ersättning från vinstandelsstiftelse. •Vinstandelsstiftelse om det är fåmansföretag. •Ersättning från avsättning till vinstandelsstiftelse under vissa år. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet •Inkomst till försäkrade som beviljats icke tidsbegränsad sjuk- ersättning för eller tidigare och som med stöd av sär- skilda regler arbetar med bibehållen rätt till sjukersättning. För att kunna ligga till grund för SGI ska inkomsten vara varaktig eller återkommande. Som varaktig inkomst anses inkomster från arbete som kan antas ha en varaktighet . Vidare måste man vara försäkrad för arbetsbaserade förmåner och inkoms- ten måste komma från eget arbete i . Sjukpenning är en arbetsbaserad förmån till skillnad mot exempelvis barnbidrag som är bosättningsbaserad. Det är alltså ersättningar för arbete som ger rätt till sjukpenning. Med arbete avses i första hand förvärvsarbete i verk- samhet här i landet 1 kap. 6 § socialavgiftslagen (2000:980). Det är fråga om arbete som utförs rent fysiskt av arbetstagare, uppdrags- tagare eller egenföretagare. Vid beräkningen av inkomster när sjukdom, föräldraledighet och liknande har påverkat inkomsten ska SGI inte påverkas av den in- komstförlust som beror på själva försäkringsfallet, exempelvis sjuk- domen eller föräldraledigheten enligt 26 kap. 9 § SFB. SGI ska därför beräknas med bortseende från att den försäkrade haft lägre inkoms- ter som ersättning söks för. I stället ska inkomsten beräknas som om den försäkrade skulle ha arbetat hela sin arbetstid. Skälen för detta är att den försäkrade ska ersättas utifrån de inkoms- ter som hen skulle ha haft om den försäkrade inte behövt avstå från arbete av ett skäl som ger rätt till ersättning som beräknas på SGI. Skydd av SGI av eget arbete Enligt huvudregeln får man inte behålla sin SGI när man inte längre har inkomst av eget arbete. Ett undantag från huvudregeln finns för fall då den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete. SGI kan då under vissa förutsättningar vara skyddad (26 kap. 9–18 a §§ SFB. Att SGI är skyddad innebär att den sjukpenninggrundande inkomsten i stället ska beräknas med utgångspunkt i förhållandena närmast före avbrottet eller inskränkningen, om det innebär att be- räkningen av SGI blir högre. Reglerna om skydd av SGI är generella och gäller både för anställda och egenföretagare. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Under vissa förutsättningar kan SGI-skyddade inkomster höjas under SGI-skyddad tid. För egenföretagare kan SGI av annat för- värvsarbete ha beräknats utifrån de inkomster av näringsverksamhet som bestämts av vid beskattning för de tre senaste be- skattningsåren. Om skulle bestämma en ny och högre fastställd förvärvsinkomst eller om den försäkrade lämnar in en deklaration till som visar på en högre inkomst, så kan en ny SGI bestämmas med beaktande av den nya beskattningen eller den nya inlämnade deklarationen. De omständigheter som nämns i socialförsäkringsbalken är –Studier (26 kap. 11 § SFB). För SGI-skydd krävs att den stude- rande får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). SGI- skydd kan även gälla då den försäkrade, utan att få studiestöd, bedriver studier på minst halvtid för vilka studiemedel får lämnas enligt studiestödslagen. En förutsättning är att stu- dierna bedrivs på eftergymnasial nivå eller bedrivs från och med det andra kalenderhalvåret då den försäkrade fyller . Om studierna definitivt avbryts upphör SGI-skyddet. –Periodiskt ekonomiskt stöd (26 kap. 12 § SFB). SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade får periodiskt ekonomiskt stöd enligt särskilda avtal mellan arbetsmarknadens parter. –Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder (26 kap. 13 § SFB). För SGI-skydd krävs antingen att den försäkrade deltar i arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd, utveck- lingsersättning eller etableringsersättning, eller står till arbets- marknadens förfogande. –SGI-skydd vid graviditet (24 kap. 14 § SFB). Skyddet gäller då den försäkrade är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födseln. –SGI-skydd vid vård av barn (25 kap. 15 § SFB). Skyddet som gäller för den som är föräldraledig är tvådelat och reglers dels i SFB, dels i RAR till 26 kap. 15 § SFB. Om barnet är gäller SGI-skyddet då den försäkrade avstår från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584). För den som vårdar barn återfinns regeln Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet iRAR 2002:2 till 26 kap. 15 § SFB. Som villkor för SGI-skydd gäller att den försäkrade i oavbruten följd är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete och under den tiden får föräldrapenning. –SGI-skydd vid plikttjänstgöring och militär utbildning (26 kap. 16 § SFB). Skyddet gäller då den försäkrade fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten som rekryt. –SGI-skydd vid sjukpenning och rehabiliteringsersättning med mera (26 kap. 17 § SFB). SGI-skydd gäller den för- säkrade av någon anledning inte förvärvsarbetar och som ger rätt till ersättning i form av Sjukpenning, ersättning för arbetsresor, istället för sjukpenning, rehabiliteringsersättning eller ersättning från arbetsskadeförsäkring. –SGI-skydd vid kortare avbrott i förvärvsarbete, tremånaders- skyddet (26 kap. 18 § SFB). SGI-skyddet gäller i följd för en försäkrad som avbryter sitt förvärvsarbete, oavsett om avsikten är att förvärvsavbrottet ska pågå . –SGI-skydd vid avtalat korttidsarbete (26 kap. 18a § SFB). SGI- skyddet gäller då den försäkrade deltar i korttids- arbete som berättigar arbetsgivaren till preliminärt stöd enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Ytterligare förutsättningar för att beräkna en SGI Storleken på den ersättning som betalas ut vid varje givet sjukfall på- verkas av bl.a. följande faktorer: •Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). •Omräkningsfaktorn för SGI. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Det finns ett tak och ett golv för inkomsten som beaktas vid be- räkningen av SGI. Inkomster som överstiger åtta prisbasbelopp (2021) ligger inte till grund för SGI. Det finns också ett golv som innebär att inkomsten måste uppgå till av prisbasbeloppet (2021) för att en SGI ska fastställas. När SGI är fastställd justeras inkomstunderlaget ner med faktorn 0,97 innan ersättningens storlek beräknas. Detta gäller både SGI av anställning och SGI av annat förvärvsarbete. Olika justeringsfaktorer har tillämpats tidigare, och den nuvarande har gällt . Den avsåg då att motsvara den minskning av inkomstunderlaget som en kommande övergången till beräkning baserad på ett historiskt inkomst- underlag förväntades ge (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 10). Försla- get om övergång till historiskt inkomstunderlag genomfördes inte. Den som driver verksamhet i form av aktiebolag eller ekonomisk förening anses vara anställd i bolaget eller föreningen och räknas där- för inte som egenföretagare. Lön som hen tar ut från ett eget aktie- bolag räknas som inkomst av anställning i socialförsäkringen och ligger till grund för SGI av anställning. SGI av anställning baseras på den antagna lönen som personen kommer att ta ut. För företagare som är anställda i sitt bolag redovisas inkomstuppgifter , på samma sätt som gäller för andra anställda. SGI av annat förvärvsarbete Inkomst av näringsverksamhet ska enligt 25 kap. 8 § SFB räknas som inkomst av annat förvärvsarbete, enligt reglerna för SGI av annat förvärvsarbete. Det gäller dem som bedriver enskild näringsverk- samhet, enkelt bolag, handelsbolag eller kommanditbolag, och som redovisar inkomst av näringsverksamhet. För egenföretagare be- stäms SGI utifrån näringsverksamhetens beräknade nettointäkt dvs. Med nettointäkt eller beskattningsbar in- komst avses företagets resultat efter avdrag för kostnader, eventuella avsättningar och avgifter, men före skatteavdrag. De nya reglerna för månatlig arbetsgivardeklaration på individnivå omfattar inte egen- företagare. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Även om det enligt regelverket är den förväntade intäkten av näringsverksamheten som SGI av annat förvärvsarbete ska avse, så används i praktiken tidigare års beskattade inkomst för att bedöma den framtida inkomsten. för hur detta skulle göras togs fram 2002 av Riksförsäkringsverket.34 har utfärdat ett allmänt råd till bestämmelsen i 5 § föreskrif- ter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst. Reglerna ingår i vägledning Vägledning 2004:5 Version 15 Sjuk- penninggrundande inkomst och årsarbetstid och tillämpas fortfarande. Av allmänna råd (FKAR) framgår följande. Vid bedömning av vad som ska anses vara skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, bör ta ledning av lönestatistik avseende total genomsnittslön inom privat sek- tor för ett yrke med liknande arbetsuppgifter som de den försäkrade utför. (FKAR 2012:1) Vid jämförelse av fastställda förvärvsinkomster (vid in- komstbeskattning) mellan år bör en omräkning av tidigare års fastställda förvärvsinkomster göras med hjälp av innevarande års förhöjda prisbas- belopp. (FKAR 2018:1) Om de tre senaste årens fastställda förvärvsinkomster visar en uppåt - gående eller nedåtgående trend bör detta beaktas vid beräkning av sjuk- penninggrundande inkomst. Om det går att göra en rimlig bedömning av 5 årets beräknade inkomst av näringsverksamhet bör beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten göras med utgångspunkt från innevarande verksamhetsår. (FKAR 2018:1) En uppåtgående trend bör antas fortsätta om det inte med säkerhet kan konstateras att inkomstnivån kommer att sjunka i fortsättningen. Om en nedåtgående trend kan antas bli bruten bör detta beaktas vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten. Om de tre senaste årens fastställda förvärvsinkomster inte uppvisar någon trend bör som huvud- princip genomsnittet av dessa inkomster användas för att fastställa den sjuk- penninggrundande inkomsten. (FKAR 2018:1) Vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten enligt ovan ska hänsyn inte tas till skatterättsliga dispositioner inom ramen för periodi- serings- och expansionsfondssystemen. Det följer av rättspraxis. (FKAR 2011:3) 34Riksförsäkringsverkets allmänna råd (RAR 2002:2) om sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Stark skuldbelastning bör anses föreligga när de långfristiga skulderna uppgår till av tillgångarna. I bedömningen av på vilket sätt stark skuldbelastning ska påverka inkomsten av näringsverksamheten bör den referensränta som gäller vid årets ingång användas. Vid bedömning av om inkomsten av näringsverksamheten under en följd av år understigit jämförelseinkomsten, och vid beräkning av den sjukpenninggrundande in- komsten, bör bortses från inkomstår som inneburit en tillfällig förlust. (FKAR 2011:3) Av vägledningen framgår bland annat att den försäkrade själv kan lämna in ytterligare uppgifter som underlag för bedömningen. Även vissa inkomster som beskattas i inkomstslaget tjänst kan ligga till grund för SGI av annat förvärvsarbete. Dessa inkomster finns uppräknade i 25 kap. 13–14 §§ SFB. Om företaget är i ett uppbyggnadsskede kan SGI av annat förvärvs- arbete beräknas till ett högre belopp än vad som framgår av tidigare års nettointäkt. Längden på uppbyggnadsskedet då detta var möjligt bestämdes tidigare från fall till fall, men kunde enligt äldre väg- ledning tillämpas under högst . är tiden preciserad i lag med utgångspunkt från den månad då den försäkrade har gjort eller borde ha gjort anmälan för registrering enligt 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Under ett upp- byggnadsskede ska SGI beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, den s.k. jämförelse- inkomsten. bedömer denna inkomst utifrån vad den försäkrade skulle ha kunnat få i lön för motsvarande arbete som anställd i en verksamhet av motsvarande art och verksamhet. förlängdes tidsperioden då särskilda regler för beräkning av SGI av annat förvärvsarbete vid uppbyggnadsskede för egenföretagare från 24 . infördes en ny be- stämmelse som innebär att även den som har aktiebolag kan få en SGI-anställning baserad på en jämförelseinkomst under ett upp- byggnadsskede (25 kap. 7 a § SFB). Detta kan tillämpas på ersätt- ningsperioder som påbörjas efter ikraftträdandet . SGI-anställning beräknas då utifrån en jämförelseinkomst på mot- svarande sätt som SGI av annat förvärvsarbete beräknas för egen- företagare under uppbyggnadsskedet. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Den som kombinerar företagande med anställning kallas kombina- tör och har då både SGI av anställning och SGI av annat förvärvs- arbete. För dessa görs bedömningen och beräkningen av den sjuk- penninggrundande inkomsten enligt reglerna för SGI av anställning och SGI av annat förvärvsarbete. I driver kombinatörer av företagen. I det fall inkomsterna överstiger taket i sjuk- försäkringen ska i första hand SGI av annat förvärvsarbete bortses från, 25 kap. 5 § SFB. Sjukpenning lämnas vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel, 27–28 kap. SFB. Sjukpenning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels nivå. Vid partiell sjukskriv- ning lämnas sjukpenning för nedsättning av arbetsförmåga med tre fjärdedelar, halv eller en fjärdedel. Från och med den åttonde dagen i sjukperioden ska den försäkrade styrka nedsättningen av arbetsför- mågan på grund av sjukdom genom ett läkarintyg. Sjukpenning lämnas på två nivåer beroende på sjukperiodens längd. Sjukpenning på normalnivå utgår i sjukperioden och motsvarar av SGI. För perioden där- efter utgår sjukpenning på fortsättningsnivå som motsvarar 75 pro- cent av SGI. Den som har en allvarlig sjukdom kan ansöka om fler dagar med sjukpenning på normalnivå även . Reglerna om pensionsgrundande inkomst (PGI) återfinns i kap. 59 och 60 SFB. För en person som bedriver enskild näringsverksamhet eller är delägare i handelsbolag eller kommanditbolag motsvaras den pensionsgrundande inkomsten av överskottet av aktiv näringsverk- samhet. Dessa inkomster räknas in i PGI som inkomst av annat för- värvsarbete. Även socialförsäkringsinkomster som ersätter uteblivna inkomster i näringsverksamheten är pensionsgrundande. Det kan röra sig om sjukpenning, föräldrapenning och inkomstrelaterad sjuk- och Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Även ersättning från arbetslöshetskassa är pen- sionsgrundande. beslutar om den pensionsgrundande inkomsten. Den allmänna pensionsavgiften uppgår till av inkomst- underlaget, och återbetalas till den skattskyldige genom en skatte- reduktion med hela beloppet. Avgiften är en form av socialavgift och används för att finansiera den allmänna pensionen. Avgiften betalas av alla som är obegränsat skattskyldiga och som omfattas av svensk socialförsäkring. Vid beräkningen av inkomstskatten ges en skatte- reduktion för hela den allmänna pensionsavgiften (67 kap. 4 § in- komstskattelagen, nedan IL). Det finns både ett tak och ett golv för när allmän pensionsavgift tas ut. De sammanlagda inkomsterna måste uppgå till minst 42,3 pro- cent av det prisbasbelopp som gäller PGI ska beräknas. PGI beräknas inte på inkomster . Det finns också ett tak för pensionsgrundande inkomst på 7,5 inkomstbasbelopp. För inkomster över taket betalas ingen allmän pensionsavgift. För att börja tjäna in till allmän pension 2021 måste årsinkomsten uppgå till , medan taket uppgår till . För den inkomstgrundande ålderspensionen är dock taket i prak- tiken 8,07 inkomstbasbelopp (7,5 inkomstbasbelopp med tillägg av den allmänna pensionsavgiften på det underlaget, vilken dras av vid beräkningen av PGI). Pensionssystemet finansieras också genom egenavgifter i form av ålderspensionsavgiften som uppgår till av överskottet av aktiv näringsverksamhet. Överskottet beräknas som skillnaden mellan inkomster och utgifter efter avdrag för egen- avgifterna själva. Vem som är att anse som företagare framgår av lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Av lagens 34 § framgår att ”Med företagare avses i denna lag fysisk person som bedriver sådan näringsverk- samhet som avses i 13 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), och som han eller hon personligen utför arbete i och har ett väsentligt inflytande över”. Till inkomstslaget näringsverk- samhet räknas inkomster och utgifter på grund av näringsverk- Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet samhet (13 kap. 1 § IL). Med näringsverksamhet avses förvärvsverk- samhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Vid bedöm- ningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i dennes verksamhet. Innehav av näringsfastigheter och näringsbostadsrätter samt av- verkningsrätt till skog räknas alltid som näringsverksamhet. Privat- bostadsfastigheter, privatbostadsrätter och andra privatbostäder kan inte ingå i en näringsverksamhet. Underlaget för företagarens a-kassa grundas på den inkomst från verksamheten som framgår av senaste beslutet om slutlig skatt. Om det är mer förmånligt för företagaren ska dagsförtjänsten grundas på den genomsnittliga inkomsten från verksamheten som föregår beskattningsårets i senaste beslutet om slutlig skatt, 37 § lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 2.6Vissa skatterättsliga dispositioner och underskott I avsnittet ges en översikt av de frivilliga dispositioner en företagare kan göra nämligen räntefördelning och avsättning till expansions- fond och periodiseringsfond. Även det lagreglerade underskottet beskrivs. Aktiv och passiv näringsverksamhet nämns. Underlag är i huvudsak hämtat från SOU 2020:50 Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare samt . Dispositionerna nämns då dessa ut- gör ett underlag för beräkning av SGI av annat förvärvsarbete. Sist finns en redogörelse av domstolspraxis. 2.6.1Aktiv eller passiv näringsverksamhet En enskild näringsverksamhet eller verksamhet i ett handels- eller ett kommanditbolag kan antingen bedrivas som aktiv eller passiv näringsverksamhet. Varje delägare eller näringsidkare bedöms för sig. På inkomst av aktiv näringsverksamhet betalas egenavgifter och inkomsten berättigar till socialförsäkringsförmåner. På inkomst av passiv näringsverksamhet betalas i stället särskild löneskatt, som be- Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet loppsmässigt motsvarar skattedelen av egenavgifterna men inte be- rättigar till socialförsäkringsförmåner. Rätten till socialförsäkrings- förmåner som grundar sig på inkomst av näringsverksamhet avgörs dock av hur näringsverksamheten klassificeras då näringsidkaren söker om en förmån som baseras på SGI. En närings- idkare som bedrivit passiv näringsverksamhet kan därför få en SGI som baseras på inkomst av näringsverksamhet även om näringsverk- samheten historiskt har bedrivits passivt. Aktiv näringsverksamhet är en näringsverksamhet där den person som är skattskyldig för verksamheten har arbetat i inte oväsentlig omfattning (2 kap. 23 § första stycket (IL). Om flera verksamheter drivs som enskild näringsverksamhet så räknas i normalfallet all näringsverksamhet som en enda näringsverksamhet (14 kap. 12 § IL). För handelsbolag och kommanditbolag gäller det omvända. Det inne- bär att det ska göras en sammantagen bedömning om verksamheten är aktiv eller passiv. Bedömningskriterier aktiv eller passiv näringsverksamhet En stegvis bedömning av om en verksamhet är aktiv eller passiv kan något förenklat ställas upp i tre punkter och där en bedömning görs för varje verksamhet för sig.35 Som krav för att en näringsverksamhet ska anses vara aktiv gäller: 1.I normalfallet krävs nedlagd tid motsvande minst en tredjedel av normal arbetstid i verksamheten. 2.Kravet på verksamhetens omfattning kan jämkas, exempelvis om en person driver verksamhet som i huvudsak baseras på egen arbetskraft. 3.Grundar sig däremot verksamheten på innehav av tillgång ställs högre krav på den nedlagda arbetsinsatsen. För verksamheter med betydande balansomslutning krävs normalt en arbetsinsats på minst . 1989/90:110, s. 646. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Det kravet får i vissa fall justeras med hänsyn till omständigheterna. En person som vid sidan av sin anställning bedriver verksamhet som i huvudsak baseras på egen arbetskraft får regelmässigt anses upp- fylla aktivitetskravet.36 Gränsdragningens syfte och betydelse för inkomstbaserad pension gör att en verksamhet där en näringsidkare lägger ner en stor del av sin arbetskraft alltid måste betecknas som en aktiv näringsverksam- het. Likaså måste rimligen en verksamhet vars avkastning helt eller till allt övervägande del närmast kan ses som ersättning för arbete, t.ex. verksamhet som konsult, skribent eller hantverkare, alltid be- tecknas som aktiv oavsett omfattningen. Ett sådant synsätt överens- stämmer också med vad som uttalats i förarbetena (RÅ 2002 ref. 15). anser att överskott av näringsverksamhet som helt eller till övervägande del består av inkomst i form av sjukpenning normalt bör betraktas som aktiv näringsverksamhet. Annan näringsverksamhet än aktiv näringsverksamhet ses som pas- siv näringsverksamhet (2 kap. 23 § andra stycket IL). Självständigt bedriven näringsverksamhet som drivs utanför EES anses alltid som passiv näringsverksamhet (2 kap. 23 § andra stycket IL). Bestämmelserna om räntefördelning finns i 33 kap. inkomstskatte- lagen, förkortad IL. Reglerna om räntefördelning utgör en del av regelverket för att uppnå neutralitet mellan exempelvis enskilda näringsidkare och verksamhet som bedrivs i aktiebolagsform. Som en effekt av detta kan inkomsterna fördelas mellan olika inkomst- slag. Genom reglerna om räntefördelning ges enskilda näringsidkare möjlighet att dela upp överskottet från näringsverksamheten i en del som beskattas som inkomst av näringsverksamhet, och en del som 1989/90:110 s. 646. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet beskattas som inkomst av kapital.37 Den senare delen motsvarar av- kastningen på det beskattade egna kapitalet i näringsverksamheten. Möjligheten till positiv räntefördelning infördes bl.a. för att öka neutraliteten i skattereglerna mellan enskild näringsverksamhet och aktiebolag. Genom reglerna om positiv räntefördelning ges enskilda näringsidkare möjlighet att få den del av verksamhetens överskott som utgör avkastning på det i verksamheten satsade kapitalet beskat- tat i inkomstslaget kapital. Positiv räntefördelning får göras under förutsättning att det vid utgången av det föregående beskattnings- året finns ett positivt kapitalunderlag som överstiger .