sou · H8B324 · 2021-01-01 00:00:00 — Implementeringen av dessa utbildningar sker i såväl ordi- narie medlemskanaler som genom inlägg i sociala medier. I övrigt erbjuder arbetsområdet kunskaper och möjligheter till samverkan inom ak- tuella områden genom seminarier. Totalt har 29 seminarier genomförts under 2016- 2018 med totalt knappt 1 600 deltagare. Programmet Hållbart arbetsliv erbjuder ett mer direkt operativt stöd till den en- skilda verksamheten. Stödet som erbjuds spänner över efterhjälpande och förebyg- gande insatser för att motverka ohälsa samt insatser som främjar engagemang, lä- rande och karriär. Centrala parter bedömer att arbetet för friska arbetsplatser är komplext och behöver mötas upp bredare än enbart genom insatser som fokuserar frågorna om hälsa. Programet innehåller åtta olika tjänster. Just nu har 42 myndigheter avropat tjänster från programmet. En av de tjänster som är mest ef- terfrågade är en halvdags workshop om hur man kan arbeta mer proaktivt för att fö- rebygga osund stress och ohälsa. lanseras även en tjänst som sär- skilt fokuserar på effektiv återgång i arbetet efter sjukskrivning. HUR ARBETAR NI MED PROCESS - OCH EFFEKTUTVÄRDERING Centrala parter följer insatserna i dels genom organisationens styrelse som är partsgemensamt tillsatt dels direkt genom att bemanna de styrgrupper som beslutar om insatserna i de olika arbetsområdena. 3(6) Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv Den upplevda kvaliteten av utbildningar och seminarier följs systematiskt upp i an- slutning till respektive insats. Utöver det har en sammanfattande utvärdering ge- nomförts med stöd av extern konsult. Att uppnå det långsiktiga effektmålet är främst ett ansvar för arbetsgivaren och lokala arbetstagarrepresentanter. Centrala parters bedömning är att kunskaper är en förutsättning för arbetet med minskade sjuktal och för en god arbetsmiljö ska kunna genomföras. Uppföljningen har därför fokuserat på den kunskapshöjande insatsen som sådan. Inom programmet Hållbart arbetsliv ska en strategisk programutvärdering genom- föras under hela programperioden. Utvärderingen syftar till att fånga både kvantita- tiva och kvalitativa faktorer som kan synliggöra hur programmet bidrar till friska och engagerade arbetsplatser. Ambitionen är att genomföra en utvärdering av hög kvalitet. Avsikten är att få fram ett underlag som ger tillräckligt hållbara resultat för att kunna fastställa vad progamets faktiska bidrag. Utförare av utvärderingen är research. VILKA EFFEKTER FÖRVÄNTAR NI ER AV INSATSERNA OCH VILKA EFFEKTER SER NI Kunskaper bedöms vara grundläggande för ett systematiskt arbetsmiljöarbete och därmed en av förutsättningarna för sänkta sjuktal och friskare arbetsplatser. Efter- frågan på såväl seminarier som utbildningarna är höga och har överträffat förvänt- ningarna. Centrala parter bedömer därmed att kunskaperna har fått stor spridning inom den statliga sektorn. Att fokus på samverkan är tydliga även i dessa kun- skapshöjande insatser kommer att bidra i det lokala arbetet. Kunskaperna bedöms också bidra till att lokala parter kan ta emot tjänster från arbetsområdet Hållbart ar- betsliv. Vår förhoppning är att tjänsterna inom programmet Hållbart arbetsliv ska bidra till att frågorna ligger högt upp på de statliga verksamheternas agenda. Stödet syftar till att bidra till att förstärka myndigheternas målsättningar om friska och engage- rade arbetsplatser. ligger ansvaret för att vidta åtgärder som främjar hälsa och engagemang hos respektive verksamhet. Vilka effekter som programmet resul- terar i är avhängigt vilken mottagarkapacitet som finns hos myndigheterna. Pro- grammet har kunnat leverera faktiskt stöd och det är för tidigt att tala om faktiska effekter i verksamheterna . Ansatsen är att arbetsmiljön ska ge bra förutsättningar för en verksamhetsutveckl- ing som främjar ett hållbart arbetsliv. Kunskap är en viktig förutsättning! 4(6) HUR SER NI PÅ ERA FÖRUTSÄTTNINGAR (I ROLLEN SOM PARTER) ATT VERKA FÖR FRISKA ARBETSPLATSER OCH MINSKAD SJUKFRÅNVARO Frågorna om friska arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro ställer krav anpassning utifrån varje verksamhet. Det förutsätter att arbetet är förankrat och sker löpande inom varje verksamhet. Centrala parter har förutsättningar att genom arbetssättet bidra till den lokala verksamhetsutveckling genom att främja en god arbetsmiljö som ökar hållbarheten och attraktiviteten. Vi kan konstatera att de som tagit del av tjänsterna särskilt värdesatt arbetssättet som t.ex. innebär att beställning av stödet föregås av partsgemensam dialog och att arbetsgivare och fack arbetar tillsammans. Liksom den styrka som det innebär att lokala parter deltar i arbetsmiljöutbildningar och seminarier tillsammans. VILKA SEKTORSSPECIFIKA UTMANINGAR SER NI FÖR ERT ARBETE Inledningsvis vill centrala parter framhålla att arbete i grunden är hälsofrämjande. Inom den statliga sektorn kan uppdragen och därmed arbetsuppgifter och arbetsför- hållanden variera stort mellan myndigheter. De olika arbetsgivarna varierar också i storlek och deras geografiska placering lämnar olika förutsättningar. Det är en vari- ation som utmanar och behöver beaktas när centrala parter arbetar fram och erbju- der tjänster och insatser. ser centrala parter flera andra områden som också kan behöva adresseras för att framja friska arbetsplatser. Regeringens styrning av verksamheterna lägger grunden för arbetsmiljön och sjuk- talen. De redan komplexa uppdragen kompletteras allteftersom med ytterligare uppdrag, uppgifter och återrapporteringskrav som i sig bidrar till en än mer komplex arbetssituation. Utöver det pågår en omlokalisering som i sig påver- kar berörda myndigheters arbetsmiljö genom de förutsättningar det lägger för verk- samheten. Detta behöver beaktas i styrningen. Ett längre arbetsliv kommer att ställa nya förutsättningar och krav. Arbetslivet in- nebära att generationer som vuxit upp under olika förutsättningar och befinner sig i helt olika faser i livet är i arbetsför ålder och arbetar tillsammans. Med ett längre arbetsliv och en snabbare teknikutveckling kan skillnader mellan generationer bli tydligare. Det är en styrka, men kan också innebära att nya behov och andra krav ställs på t.ex. arbetsförhållanden och verksamhetsutveckling. När den lägsta åldern för att att ta ut allmän pension höjs förskjuts också möjligheten uppåt för en väg ut från arbetslivet för den som är sjukskriven. Ytterligare år i arbetslivet får inte bli yt- terligare år i sjukskrivning. Hot och våld mot tjänstemän är ett annat område som centrala parter uppmärksam- mat. Öppna och transparenta myndigheter ställer krav på att arbetsgivare kan han- tera de följder som dessa för med sig för de anställda. 5(6) som relationsintensiva yrken medför, där samtliga medborgare oavsett förutsätt- ningar självklart ska bemötas på ett medkännande och korrekt sätt, behöver beak- tas. Frågorna kan behöva angripas även med stöd av förändringar i lagstiftningen. För att klara uppdrag och en föränderlig omvärld behöver även arbetstagarnas för- måga och personliga egenskaper stärkas för att hantera de alltmer komplexa upp- dragen m.m. HUR RESONERAR NI KRING KUNSKAPSUTVECKLING OM FÖREBYGGANDE AR- BETE OCH ARBETE FÖR ÅTERGÅNG OCH DE DRIVKRAFTER SOM FINNS FÖR AR- BETSGIVARE ATT ANVÄNDA SÅDAN KUNSKAP. Centrala parter menar att kunskapsutveckling och användandet av dessa rön är vä- sentliga för att de mest effektiva insatserna för att arbetstagare ska återgå i arbete används. Arbetsgivarna har ett stort ansvar för arbetstagarens arbetslivsinrik- tade rehabilitering och för arbetsmiljön på arbetsplatserna. Detta arbete tar därför tid och resurser i arbetsgivarens arbete. Det är självklart väsentligt att dessa resur- ser används på rätt sätt. Ytterligare ansvar i form av ekonomiska krav blir snarare motverkande än bidrar till minskade sjuktal. Mot den bakgrunden är det väsentligt att den forskning och den kunskap som finns tas tillvara och sprids. Även den kunskap som företagshälsovården och den specialitet som den besitter behöver tas omhand. Det finns annars en stor risk att den kompetensen kommer att saknas . Även om kunskaperna finns är det väsentligt att alla aktörer har uppdrag som fak- tiskt bidrar till att främja förebyggande arbete och arbete för återgång. Den medi- cinska rehabiliteringen, rehabiliteringsprocess och arbetsgiva- rens rehabiliteringsansvar får inte ha mål som i sig motverkar övriga aktörers insat- ser. Utifrån den kunskap som finns kan en översyn av detta vara intressant. Parterna har inom ramen för de båda arbetsområdena tagit fasta på kunskapsut- veckling. Inom ramen för arbetsområdet arbetsmiljö använder parterna forskare inom området för kunskapsutvecklingen. Den uppföljning som genomförs bidrar också till att förändra insatserna allteftersom. Inom ramen för Hållbart arbetsliv finns en gedigen programutvärdering med lö- pande avrapportering. Detta bedöms kunna bidra till att kontinuerligt stärka kun- skapen om förebyggande arbete och hur detta på bästa sätt bedrivs för att undvika sjukskrivningar och för en tidig återgång i arbete efter sjukskrivning. Utvärderingen är också utformad för att jämföra utgångspunkterna för programmet och programgenomförandet med rådande kunskapsläge inom området arbetsmiljö och arbetsorganisation. 6(6) Genom har parterna inom ramen för Hållbart arbetsliv anställt en pro- gramchef med forskarbakgrund samt med sakkompetens inom området arbetsmiljö. Det bidrar till att hålla kunskapsfrågorna högt i programgenomförandet. HUR ARBETAR NI FÖR ATT SÄKERSTÄLLA ATT ARBETET MED FRISKA ARBETS- PLATSER OCH MINSKAD SJUKFRÅNVARO FORTSÄTTER VARA ETT OMRÅDE SOM PRIORITERAS ÖVER TID För de statliga myndigheterna är arbetet med friska arbetsplaser en fråga om möj- ligheten till kompetensförsörjning. Statliga myndigheter har ockås arbetat med frågorna. Det variation i sjukskrivning som kan ses kan bara delvis förklaras av frågor som har koppling till arbetsplatsen. Det är också därför vi behöver bredda frågorna om hållbara arbetsplatser till att handla inte enbart om hälsa. Centrala parters insatser kan här bidra på ett positivt sätt och ge enskilda ar- betsgivare andra resurser. Vi bidrar därmed till att lyfta frågan ytterligare. När det gäller Hållbart arbetsliv är programmet i sig ett uppdrag som sträcker sig till 2022. Parterna kan vid behov förlänga eller förändra uppdraget. Även det bidrar till ett fortsatt arbete inom området. , Service- och kommunikations- 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess.