sou · H9B334 · 2021-05-04 00:00:00 — De matvanor man får under barn- och ungdomsåren följer ofta med in i vuxen ålder. Socioekono- miska faktorer har betydelse för vad och hur barn och unga äter.35 Det finns ett samband mellan socioekonomisk ställning och mat- vanor, det vill säga ju högre socioekonomisk ställning desto hälso- sammare matvanor och tvärtom.36 När det gäller dagligt intag av grönsaker, läsk och godis har matvanorna förbättrats / 2002 bland såväl flickor som pojkar. uppger att de äter sötsaker och dricker läsk . Bland 11-åriga flickor äter grönsaker och bland 11-åriga pojkar är det . Däremot är det dagliga intaget av frukt oförändrat och det är få som äter frukt . Till exempel anger av 34Socialstyrelsen (2015): Nationella riktlinjer-Utvärdering-Sjukdomsförebyggande metoder 2014 – Indikatorer och underlag för bedömningar. 35Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 36Socialstyrelsen (2018): Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. 11-åriga flickor och av 11-åriga pojkar att de äter frukt . Andelen som äter frukt och grönsaker minskar sedan för 13 och 15-åringar.37 Figur 4.2 Andel (i procent) flickor och pojkar i respektive ålder som uppger att de äter frukt respektive grönsaker, 2017/2018 Källa: hälsovanor i /2018. Fysisk aktivitet har positiva hälsoeffekter för barn och unga, till exempel på kondition, muskelstyrka, blodtryck, blodfetter, ben- täthet och . Effekterna kan ses både på kort sikt och upp i vuxen ålder. Fysisk aktivitet har troligen positiva effekter även för ut- vecklingen av kognitiva funktioner och bidrar till livskvalitet och psykisk hälsa. Enligt rekommendationer från Världshälsoorganisa- tionen (WHO) bör barn vara fysiskt aktiva minst tre tim- mar , spritt och utifrån sina förutsättningar.38 Barn och unga mellan 5–bör vara fysiskt aktiva . Den fysiska aktiviteten minskar med åldern och det rapporteras vanligen en lägre aktivitetsnivå hos flickor än pojkar. 37Folkhälsomyndigheten, (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 38WHO (2019): Guidelines on physical activity, sedentary behaviour and sleep for children under 5 years of age (Hämtad ). Barn i familjer med högre socioekonomiska resurser deltar i högre grad i någon form av organiserad träning . Därför blir det extra viktigt att förskolan och skolan arbetar för att främja fysisk aktivitet.39 Till exempel är skolgården en viktig miljö där barn är fys- iskt aktiva, men undersökningar visar att skolgårdarna krymper till ytan och den kreativa leken begränsas.40 Andelen barn och unga som når WHO:s rekommendation varierar mellan 9–och ut- vecklingen har praktiskt taget varit oförändrad /2002 till 2017/2018.41 Barn och unga uppger att det egna må- endet, orken och bristen på tid kan stå i vägen för träning och rör- else, trots att de ofta är medvetna om de positiva hälsoeffekterna med fysisk aktivitet.42 Figur 4.3 Andel (i procent) flickor och pojkar i respektive ålder som uppger att de varit fysiskt aktiva i sammanlagt , 2001/2002–2017/2018 Källa: hälsovanor i /2018 . 39Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 40Bris (2020): De säger att vi inte rör på oss. 41Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 42Bris (2020): De säger att vi inte rör på oss. Sexuell hälsa är en del av unga människors utveckling, välbefinnande och hälsa, och sexualiteten är en viktig faktor för lust och livsglädje. Sexdebuten och vid vilken ålder den sker har betydelse för själv- uppfattning, välbefinnande, relationer och senare sexuell och repro- duktiv hälsa. Det finns samband mellan att sexdebuten sker tidigt, det vill säga , och att den sker oönskat och utan preventivmedel. Tidig sexdebut är även associerad med sexuellt risk- tagande och andra riskbeteenden såsom alkohol- och droganvänd- ning. Andelen 15-åringar som uppger att de haft samlag har minskat och är nu strax . Oskyddat sex kan leda till sexuellt överförda infektioner och komplikationer till följd av exem- pelvis en klamydiainfektion kan orsaka försämrad fertilitet hos både kvinnor och män. I åldersgruppen 16–i har det blivit vanligare att samlag med en ny eller tillfällig partner sker utan kondom. Oskyddat sex kan också leda till oönskad gravi- ditet, vilket bland annat kan få konsekvenser såsom abort eller tidigt föräldraskap.43 infördes kostnadsfria preventivmedel till unga . Syftet med kostnadsfria preventivmedel är att värna unga kvinnors rätt till sexuell hälsa utan oönskade graviditeter. Andelen kvinnor mellan 15–som hämtat ut preventivmedel har ökat sedan 2017.44 43Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 44Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2020): Kostnadsfria preventivmedel till unga – En uppföljning av satsningen på kvinnors hälsa. Figur 4.4 Antalet kvinnor som har hämtat ut långtidsverkande preventivmedel per 1 000 kvinnor i befolkningen Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, data från . Barn och unga är särskilt sårbara för alkoholens effekter. Ett högt eller frekvent alkoholbruk har samband med negativa konsekvenser som sämre impulskontroll, sämre skolprestation och hög konsum- tion av alkohol i vuxen ålder. Andelen elever som uppgett att de druckit sig berusade har minskat . Bland 11-åringarna är an- delen 2017/2018, en minskning bland poj- karna och bland flickorna /1986. Andelen 13- åriga flickor som uppgett att de varit berusade har minskat från och från bland pojkarna. Bland 15- åringarna fortsätter andelen också att minska, från bland flickorna och bland pojkarna.45 Även bland flickor och pojkar i årskurs 9 hade andelen som druckit alkohol minskat från 2007 till 2019. Samma tendens återfanns bland flickor och pojkar i gymnasiets 45Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. år 2, där andelen minskade från till under samma tidsperiod.46 Figur 4.5 Andel (i procent) flickor och pojkar i respektive ålder som uppger att de har varit berusade, 1985/1986–2017/2018. Observera att uppgifter /94 saknas Källa: hälsovanor i /2018 . Tobaksrökning ökar risken för flertalet sjukdomar som diabetes, cancer, hjärt- och kärlsjukdom och sjukdomar och infektioner i and- ningsorganen. Många av de som börjar röka gör det . Rökning kan upplevas hjälpa till att fylla en social funktion för ungdomar genom att till exempel skapa tillhörighet eller kontakt, kontrollera negativa känslor eller depression. Det är viktigt att arbeta förbyggande mot att unga börjar röka, eftersom tröskeln för att bli beroende av nikotin i vuxen ålder blir lägre och det är svårt att bryta beroendet.47 Enligt data som baseras på hol- och narkotikaupplysnings (CAN) årliga drogvaneundersök- 46Folkhälsomyndigheten (2020): Indikatorlabbet, Alkoholkonsumtion(skolelever). (Hämtad ). 47Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. ning bland skolelever i årskurs 9 och år 2 på gymnasiet (Skolelevers drogvanor) har tobakskonsumtionen minskat . har andelen elever i årskurs 9 som uppgett att de rökt under de sen- aste 12 månaderna och som fortfarande röker minskat från till . 2 har motsvarande andel minskat från till under samma period.48 Snusning kan orsaka ett nikotinberoende och är förknippat med vissa hälsorisker.49 har andelen flickor och pojkar i årskurs 9 och gymnasiets år 2 som uppgett att de snusat och fortfarande snusar ökat i båda årskurserna. I års- kurs 9 var andelen och , motsvarande andelar 2 var ungefär 13 pro- cent respektive cirka 17 procent.50 Cannabisanvändning i skolåldern kan resultera i beroendeut- veckling, försämrade kognitiva funktioner och ökad risk för psy- kotiska symtom. Ett regelbundet bruk av cannabis som påbörjats i tidig ålder har även ett samband med högre skolfrånvaro, lägre ut- bildningsnivå, högre arbetslöshet, lägre inkomst, större behov av ekonomiskt stöd och bruk av andra droger. av 15-åriga flickor och av pojkarna uppger att de att de har provat hasch, cannabis eller marijuana.51 Bruk av narkotika orsakar ökade risker för skador både ur ett socialt och ett medicinskt perspektiv. Andelen elever i årskurs 9 som uppgett att de använt narkotika har ökat från 2019 och motsvarande 2 var till under samma period.52 Redan i förskoleåldern grundläggs goda tandvårdsvanor. Tandhälsan hos barn och unga är generellt sett god, dock förekommer skillnader mellan regioner, åldersgrupper och socioekonomiska grupper. 48Folkhälsomyndigheten (2020): Indikatorlabbet, Tobakskonsumtion, cigaretter (skolelever). (Hämtad ). 49Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 50Folkhälsomyndigheten (2020): Indikatorlabbet, Tobakskonsumtion snus (skolelever). (Hämtad ). 51Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 52Folkhälsomyndigheten (2020): Indikatorlabbet, Narkotikaanvändning (skolelever). (Hämtad ). barn som har vårdnadshavare med dålig tandhälsa och karies är före- komsten av karies hos barnen vanligare. Barn med karies i mjölk- tänderna riskerar sämre munhälsa senare i barn- och ungdomsåren.53 Det finns även socioekonomiska skillnader bland barn och unga i hur regelbundet man besöker tandvården och dessa går att upptäcka tidigt under barndomen.54 har mer än vart fjärde barn karies i tänderna och tandhälsan bland 12- och 19-åringar riskerar att försämras . Förekomsten av karies bland 3-åringar var och är oför- ändrad –2018. Bland 6-åringarna hade karies ökat från 2018. av 12-åringarna hade karies 2018 och resultaten har varit relativt oförändrade . Andelen 19-åringar med karies har var 2019, vilket är innebär en förbättring över tid.55 Övervikt och fetma ökar risken för skador och sjukdomar i rörelse- organen, hjärt- och kärlsjukdom, diabetes typ 2, vissa cancerformer, psykisk ohälsa och förtida död. Övervikt i sig ökar risken för fetma. För barn och unga som har övervikt eller fetma är risken stor att den kvarstår i vuxen ålder. Förekomsten ökar i stort sett i alla åldrar och det finns tydliga skillnader i olika grupper och var i man bor. Förekomsten ökar också med åldern. Bland 9-år- ingarna var det dubbelt så stor andel med övervikt och fetma jämfört med 6-åringarna. Dessutom har andelen barn med övervikt eller fetma ökat . Andelen 11-åringar och 15-åringar med övervikt eller fetma har mer än dubblerats . När det gäller 4-åringar hade övervikt eller fetma . Det var vanligare bland flickorna () än bland poj- karna (). Då det endast finns nationella data bland barn är det svårt att säga något om ut- vecklingen.56 53Socialstyrelsen (2020): Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård samt tandvård 54Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 55Socialstyrelsen (2020): Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård samt tandvård 56Folkhälsomyndigheten (2021): Förekomst av övervikt och fetma (Hämtad ). av 6–9-åringar hade /2018 övervikt eller fetma. Andelen med övervikt var och andelen med fetma . var andelen 11-åriga pojkar med övervikt eller fetma och för flickor . För 13-åriga pojkar var andelen och för flickor . Andelen 15-åriga pojkar var och flickor 12 procent.57 Under puberteten blir både flickor och pojkar mer medvetna om sin kropp och börjar jämföra sig med andra. Generellt sett brukar ungas syn på sin kropp bli mer negativ ju äldre de blir, jämfört med de per- soner som befinner sig i början av tonåren som har en mer positiv bild av sina kroppar. Flickor anser i högre utsträckning att de är för tjocka jämfört med pojkarna, där en större andel anser att de väger lagom mycket i alla ålderskategorier. En negativ kroppsuppfattning är relaterad till högt senare i livet, psykisk ohälsa, bantning, het- sätning, låg grad av fysisk aktivitet och lågt intag av frukt och grönt. Det finns ett samband mellan att anse att man är för tjock och psyko- somatiska besvär. Hos flickor som försöker gå ner i vikt före- kommer psykosomatiska besvär i högre grad. Det finns även ett samband mellan psykosomatiska besvär och uppfattningen om att man är lite eller alldeles för smal.58 Familjerelationer och andra sociala relationer Sociala relationer har stor betydelse för hälsan i olika faser i livet. Socialt stöd från andra människor bedöms vara en skyddsfaktor mot psykisk ohälsa. Familjen är barns omedelbara sociala nätverk och har ett livsnödvändigt och avgörande inflytande på hälsans och välbefin- nandets utveckling. De tidiga relationerna, ett positivt samspel mellan barnet och dess vårdnadshavare och en lyhörd omvårdnad lägger grunden för barnets utveckling av en trygg anknytning, vilken i sin tur har positiv inverkan på barnets utveckling och hälsa. Späd- barnet är aktivt i skapandet av sina sociala relationer och eftersträvar sin vårdnadshavares uppmärksamhet. Spädbarnet behöver de vuxnas 57Folkhälsomyndigheten (2021): Förekomst av övervikt och fetma. (Hämtad ). 58Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. stöd för att kunna utnyttja sina egna resurser till utveckling. De tidiga relationerna och sociala samspelet till andra, speciellt rela- tionerna till vårdnadshavare, är den primära miljön för lärande under barnets tidiga levnadsår.59 Brister i tillgång på främjande och stöd- jande relationer kan få negativa konsekvenser för barnets utveckling och hälsa. Relationssvårigheter och problem mellan barnet och dess vårdnadshavare, vårdnadshavares psykiska ohälsa och bristande om- sorgsförmåga, konflikter i familjen och bristande socialt nätverk att få stöd genom medför ökad risk för ohälsa bland barn under upp- växtåren och senare i livet.60 Tillgång till socialt stöd ses som ett brett mått på välbefinnande hos unga. Det finns samband mellan socialt stöd och minskad risk för depression, gott självförtroende, psykiskt välbefinnande och hög tilltro till den egna förmågan. Bristfälliga sociala relationer kan på motsatt vis utgöra en riskfaktor som kan skapa ohälsa.61 Enligt tidigare analyser av Skolbarns hälsovanor finns ett tydligt samband mellan förekomsten av psykosomatiska besvär och elev- ernas relation med sina föräldrar. Elever som svarat att de har svårt att prata med en eller båda sina föräldrar har uppgett en högre före- komst av psykosomatiska besvär jämfört med elever som inte upp- lever samma problem i sina relationer till föräldrarna. Både flickor och pojkar upplever att de får socialt stöd av familjen, men upp- levelsen av stöd minskar med åldern. De flesta flickor och pojkar har lätt att prata med sin mamma om det som bekymrar dem, andelen som uppgett att de har lätt att prata med sin pappa är något lägre särskilt bland 13- och 15-åriga flickor.62 Flickor uppger i högre grad än pojkar att de får socialt stöd av sina vänner. Andelen som har daglig eller nästan daglig kontakt med vänner, syskon, föräldrar eller lärare på nätet är högre bland flickor än pojkar.63 En betydande del av kommunikationen mellan människor sker via digitala kanaler som till exempel sociala medier så som Instagram, Facebook och Snapchat. av unga i åldrarna 13–av unga 17–använder sociala medier.64 59Sarkadi, A. et al. (2018): Spädbarnets utveckling och behov av en trygg bas. 60Rikshandboken för barnhälsovård (2021): Identifiera skydds- och riskfaktorer och Bergum , M. och , H. (2008): Sped- och småbarn i risiko- en kunskapsstatus. 61Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. 64Statens Medieråd (2019): Ungar & medier 2019. Det finns flera samband mellan sämre psykiskt välbefinnande och mer omfattande medieanvändning, men sambanden är ofta svaga och det finns ännu inget klart svar om vad som är orsak och verkan, eller vilka andra mekanismer som är inblandade.65 En del forskning pekar på att användning av sociala medier kan öka risken för depressiva besvär som annan forskning menar att relationen mellan sociala medier och depressiva besvär är komplex.66 Enligt analyser av data från Skolbarns hälsovanor finns det ett starkt samband mellan att vara mobbad och att ha psykosomatiska sym- tom. Inblandning i mobbning både som förövare och offer är för- knippat med en mer negativ framtidssyn och olika former av utåt- agerande eller inåtvända psykiska problem. Mellan 6–av flickorna i alla åldrar uppger att de blivit utsatta för kränkande be- handling eller mobbning i skolan 2–eller oftare, motsvarande siffra för pojkarna är . Förutom att kränkande behandling eller mobbning förekommer i skolmiljön kan det äga rum på internet, så kallad nätmobbning där kommunikation- en sker via en dator, mobiltelefon eller annan digital produkt. 3– av flickor och pojkar i alla åldrar uppger att de har utsatts för nätmobbning mellan 2–eller oftare.67 65Statens Medieråd (2020): Unga medier och psykisk ohälsa. 66Folkhälsomyndigheten (2018): Skolbarns hälsovanor i /18 – Grundrapport. Figur 4.6 Andel (i procent) flickor och pojkar i respektive ålder som uppger att de har blivit nätmobbade* 2–eller oftare, , 2017/2018 *Till exempel att någon skickat elaka chattmeddelanden eller sms till dem, gjort elaka inlägg, skapat en webbsida som förlöjligar dem, lagt upp pinsamma eller olämpliga bilder på dem på nätet eller skickat sådana bilder till andra utan deras tillåtelse. Källa: hälsovanor i /2018 . Den vanligaste orsaken till att barn vårdas på sjukhus är skade- händelser. Närmare en fjärdedel av barn i åldrarna 1–som vår- das inskrivna på sjukhus, vårdas till följd av en skadehändelse. Skador är även den vanligaste dödsorsaken bland barn i åldrarna 1–. Trots att skador är en vanlig orsak till att barn avlider har trend- kurvan för skador hos barn varit avtagande. har antalet barn som avlidit minskat från fler än 400 till under 100 de senaste åren.68 2016 avled 49 barn i åldrarna 0–till följd av skadehändelse, varav olycksfall utgjorde hälften.69 68Socialstyrelsen (2015): Skador bland barn i . 69Socialstyrelsen (2017): Statistik om skador bland barn 2016. Figur 4.7 Skadepyramid för barn 0–. Antalet avlidna, vårdade i sluten vård samt vårdade i öppen vård till följd av skadehändelse 2016 Källa: (, , IDB (Injury Database)) . Barn som far illa eller riskerar att fara illa Alla barn och unga har rätt till att få växa upp under trygga för- hållanden. Barn som far illa eller riskerar att fara illa är ett gemensamt samhällsansvar, men många barn som far illa kommer inte till social- tjänstens kännedom och kan därmed inte alltid få det stöd och skydd som de behöver från samhället. Personal inom hälso- och sjukvården samt tandvården som i sin verksamhet får kännedom om eller miss- tänker att ett barn far illa ska genast göra en anmälan till social- nämnden. Det följer av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Ett barn kan fara illa när det till exempel i hemmet utsätts för fysiskt eller psykiskt våld, sexuella övergrepp, kränkningar, fysisk eller psykisk försum- melse, har allvarliga relationsproblem i förhållande till sin familj eller ett självdestruktivt beteende. Barn och unga med stora problem i skolsituationen som är kopplat till en social problematik, kan också fara illa.70 Anmälningar till som rör relationsproblem i fami- ljen, omsorgssvikt, övergrepp och våld i familjen omfattar till största del de yngre barnen (0–). Bland de yngsta barnen (0–) är omsorgssvikt och våld i familjen de vanligaste anmälningsorsakerna. Anmälningarna är fler i socioekonomiskt utsatta områden, men det är inte klarlagt varför det är så. forskning har pekat på orsa- ker som familjesituation, nära omgivning och omgivande samhälle- liga strukturer när det gäller risken att barn far illa. Sociala omstän- digheter som fattigdom och arbetslöshet är riskfaktorer som kan på- verka föräldraförmågan negativt. Det är dock viktigt att påpeka att bristande omsorg om barn förekommer i alla samhällsskikt.71 Antalet orosanmälningar har ökat . Det finns flera möjliga orsaker som sannolikt samspelar som förklaring till ökningen. En bidragande orsak är att fler anmälningsskyldiga har kun- skap om sin anmälningsskyldighet. Andra bidragande orsaker är nationella satsningar med utvecklingsmedel i arbete mot våld i nära relationer, att har förbättrat sitt arbetssätt och en för- ändrad lagstiftning. Många regioner har även startat barnskyddsteam i syfte att bland annat utbilda och vara stöd till annan vårdpersonal i frågor som rör våld och vanvård mot barn, bland annat i samband med en anmälan om barn till socialtjänsten.72 4.2.2Barns och ungas hälsa i olika åldrar och olika grupper Det ofödda barnets hälsa Blivande föräldrars levnadsvanor har betydelse för fostrets utveck- ling och framtida hälsa. Ohälsosamma levnadsvanor hos gravida som till exempel otillräcklig fysisk aktivitet, alkoholkonsumtion, rök- ning, snusning och ohälsosamma matvanor, innebär risker för både kvinnan och fostret. De allra flesta gravida träffar mödrahälsovården 70Socialstyrelsen (2014): Barn som far illa eller riskerar att fara illa. 71Socialstyrelsen (2019): Anmälningar om barn som far illa eller misstänks fara illa – Nationell kartläggning 2018. och har därigenom goda möjligheter att få stöd med en beteende- förändring.73 Övervikt och fetma i samband med graviditet kan utgöra en hälsorisk för den gravida, fostret och det nyfödda barnet. Ett högt är kopplat till en ökad risk för graviditetskomplikationer som högt blodtryck, havandeskapsförgiftning och graviditetsdiabetes. Det föreligger även en ökad risk för missbildningar hos fostret, missfall och fosterdöd. Det finns ett starkt samband mellan övervikt och fetma hos mamman och att barnet föds stort för tiden. Ett högt innebär också en ökad risk för prematur förlossning och kejsarsnitt. Förekomsten av övervikt (–29,/m2) hos gravida vid inskrivning hos mödrahälsovården har ökat från 2018, motsvarande siffror för förekomsten av fetma (kg/m2) var till under samma tidsperiod.74 Alkoholkonsumtion under graviditeten riskerar att störa fostrets utveckling och kan leda till fysiska, kognitiva och beteendemässiga effekter.75 Andelen gravida med riskbruk av alkohol har minskat från 2019.76 Att röka eller snusa under graviditeten är förenat med ökad risk för låg födelsevikt hos barnet och för tidig födsel som i sin tur ökar risken för perinatal sjuklighet och dödlighet.77 Vid inskrivning på mödrahälsovården tillfrågas den gravida om sina tobaksvanor. An- delen gravida som rökte cigaretter för inskrivningen hade minskat från 2018. Andelen gravida som snusade var under samma tids- period.78 har en relativt låg andel dödfödda barn, 3,7 per 1 000 födda barn, men andelen har inte minskat i samma utsträck- ning som i andra jämförbara länder . Till- växthämning hos fostret är den komplikation som bidrar mest till dödföddhet, speciellt dödföddhet före fullgången tid. 73Socialstyrelsen (2018): Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. 74Socialstyrelsen (2020): Statistik om graviditeter, förlossningar och nyfödda barn 2018. 75Folkhälsomyndigheten (2018): Rapport över utvecklingen i förhållande till ANDT-strategins mål 2018. 76Folkhälsomyndigheten (2020): Indikatorlabbet, Gravida riskbruk alkohol (Hämtad ). 77Socialstyrelsen (2018): Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. 78Folkhälsomyndigheten (2020): Indikatorlabbet, Gravida riskbruk tobak (Hämtad ). är till exempel hög ålder hos modern, låg utbildning, övervikt/fetma, upprepade tidigare missfall, tidigare förlossning med ett dödfött barn, rökning och att kvinnan var född i söder om , eller i Mellanöstern.79 Spädbarns och småbarns hälsa Spädbarnsdödlighet är en viktig välfärdsindikator och avser de späd- barn som avlider innan de fyllt . Dödsfall under neonatal- perioden, , orsakas framför allt av för- lossningskomplikationer, andningsstörningar och infektioner samt medfödda missbildningar. Under den resterande delen av det första levnadsåret orsakas spädbarnsdödlighet vanligen av plötslig späd- barnsdöd, infektioner, tumörer och olycksfall. Spädbarnsdödlig- heten minskar med förbättrade socioekonomiska och sanitära för- hållanden, med medicinska framsteg och mer utvecklad hälso- och sjukvård.