sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Ett förbättrat trygghetssystem för företagare – enklare och mer förutsägbart Slutbetänkande av Utredningen om ett förbättrat trygghetssystem för företagare SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag på hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbart (dir. 2020:71). Som särskild utredare förordnades fr.o.m. riksdagsledamoten . Uppdraget i den del som här redovisas har varit att utreda hur sjukpenninggrundande inkomst ska fastställas för företagare med in- komst av näringsverksamhet från enskild firma, handelsbolag eller från en europeisk ekonomisk intressegruppering. I uppdraget ingick också att göra en kartläggning av bakgrunden till de nuvarande skill- naderna i regelverken beroende på val av företagsform i fråga om karensregler och sjuklöneansvar samt en analys av skälen för skillna- derna. Vidare skulle en helhetssyn av regler och processer kring före- tagens trygghetssystem göras. Nödvändiga författningsförslag skulle lämnas. Ett kunskapsunderlag skulle sammanställas och analyser göras av dels företagandets utveckling och pågående förändringar, dels ut- maningar i företagens trygghetssystem. Följder och utmaningar med anledning av covid-19 skulle också sammanställas och analyseras. Uppdraget skulle slutredovisas . Utredningen har antagit namnet Utredningen om ett förbättrat trygghetssystem för företagare. Vilka som deltagit i utredningens arbete anges på nästa sida. Jag överlämnar härmed slutbetänkandet Ett förbättrat trygghets- system för företagare – enklare och mer förutsägbart (SOU 2021:98). Uppdraget är med detta slutfört. Förteckning över vilka som deltagit i utredningens arbete Experter (samtliga från om inte annat anges) Styrelseledamoten /näringspolitiske samordnaren . Rättslige experten , t.o.m. . Förhandlaren/försäkringsexperten . Rättslige experten fr.o.m. . Sakkunniga (samtliga från om inte annat anges) Departementssekreteraren , t.o.m. . Analytikern , fr.o.m. . Analytikern , fr.o.m. . 1.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110)................................................................................ 1.2Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)................................................................................ 1.3Utkast till förslag till förordning om beräkningsunderlag av sjukpenninggrundande inkomst av annat Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet... Det norska socialförsäkringssystemet.................... Det danska socialförsäkringssystemet ................... Det finska socialförsäkringssystemet..................... Det nederländska socialförsäkringssystemet......... En historisk tillbakablick........................................................ 2.4.1Regler om sjukpenningförsäkring och sjukpenningklass 1946 till 1973 .............................. Införandet av SGI 1974 ........................................... 2.4.3Viktiga förändringar av SGI-systemet 1987 2.5 Gällande rätt ........................................................................... Regler för att fastställa SGI .................................... Företag i uppbyggnadsskede .................................. Underlag för arbetslöshetsersättning .................... 2.6 Vissa skatterättsliga dispositioner och underskott............... Aktiv eller passiv näringsverksamhet..................... Underskott av näringsverksamhet ......................... 2.7Försäkringskassans handläggning av ärenden om SGI av annat förvärvsarbete........................................................... Handläggningen av SGI.......................................... Företagare med aktiebolag...................................... Företagare med varierande inkomst....................... utredningar av inkomstunderlaget .......... 2.9 Data och beskrivande analys för enskilda näringsidkare...... 2.9.5En översikt av enskilda näringsidkares Underskott av näringsverksamhet ......................... 2.9.7Jämförelse mellan inkomster och fastställd SGI av annat förvärvsarbete.................................. 2.10 Data och beskrivande analys för delägare i handels- och kommanditbolag ........................................... 2.10.1 Data och beskrivande statistik.............................. 2.10.2En översikt av inkomster för delägare i handels- och kommanditbolag ........................... Underskott av näringsverksamhet........................ och fastställd SGI .................................................. 2.11 Överväganden och förslag .................................................... 2.11.1Beräkningsunderlaget för sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet ska regleras i lag och tillämpningsförordning .......................... 2.11.2 SGI ska som huvudregel grundas på ett historiskt inkomstunderlag ........................ 2.11.3En ny huvudregel för sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete ........................... av sjukpenninggrundande inkomst....................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110).............................................................................. 2.12.2 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110).................... 2.12.3 Utkast till förslag till förordning om inkomst av annat förvärvsarbete........................... Karensregler och användning av sjukförsäkringen........ Jämförelse av karensregler mellan företagsformer ............. Effekter av karensregler i sjukförsäkringen ........................ Studier av karensreglernas betydelse Sjukpenning bland egenföretagare 2006–2019.................... Trender i enskilda näringsidkares sjukpenning ... Uppföljning av reform ........................... Uppskattning av effekterna av reform .. Sammanfattning och slutsatser............................. Överväganden och förslag.................................................... Sjuklön och högkostnadsskydd .................................. Lagen om sjuklön (1991:1047)............................. Försäkring mot kostnader för sjuklön................. 4.4Ersättning för vissa kostnader för sjuklön 4.5 Gällande rätt ......................................................................... Lagen om sjuklön.................................................. Ersättning för höga sjuklönekostnader ............... Allmänt och särskilt högriskskydd ...................... 4.5.4Användningen av ersättning för höga 4.6 Olika företagsformer............................................................ 4.7Jämförelse av sjuklöneansvar och karensregler mellan 4.8 Överväganden och förslag.................................................... Utvecklingen av företagandet i ............................... Anställningar och uppdrag via en tredje part ...................... Gigekonomin och uppdrag via digitala Anställning via egenanställningsföretag............... Anställning via bemanningsföretag ...................... Effekter för trygghetssystemen............................ Företagarnas trygghet under pandemin............................... Pandemins påverkan på näringslivet..................... Nyttjandet av stödåtgärder ................................... Företagsdynamik under pandemin ....................... Nyttjande av socialförsäkringssystemen.............. Sjuknärvaro bland enskilda näringsidkare............ Överväganden och förslag .................................................... 5.5.1Månadsvis utbetalning av kostnader Företagare och a-kassa .......................................... Enklare regler och processer i företagens Regeringens skrivelse 2021/22:3 .......................................... Tillgång till arbetsmarknadsutbildningar............................. Ett hållbart arbetsliv.............................................................. Rehabilitering och partiell sjukskrivning ............. Information och vägledning ................................................. Problemet och mitt förslag till lösning ............................... Alternativa lösningar och effekter utan reglering............... 7.4Förslagets förenlighet med och reglerna om statligt stöd ..................................................................... 7.5 Beskrivning av vilka som berörs av förslagen ..................... 7.5.2Beskrivning av data för delägare i handels- och kommanditbolag ........................... 7.6Statsfinansiella effekter av förslaget om sjukpenninggrundande inkomst.................................... Effekter bland enskilda näringsidkare.................. Delägare i handels- och kommanditbolag ........... Underrapportering av inkomster ......................... 7.7Statsfinansiella effekter av förslaget om en dags karens 7.8 Administrativa kostnader och effekter för företagen ........ Företagens administrativa kostnader ................... Behov av informationsinsatser ............................. Konsekvenser för små företags förutsättningar .. Övriga effekter för företagen ............................... 7.9Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ............................................................ att nå de integrationspolitiska målen................................... och det brottsförebyggande arbetet..................................... Konsekvenser för miljö och klimat...................................... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... 8.2Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).............................................................................. En framtida modell för att fastställa SGI .................... I uppdraget i den nu redovisade delen har ingått att utreda hur sjuk- penninggrundande inkomst ska fastställas för företagare med in- komst av näringsverksamhet från enskild firma, handelsbolag eller från en europeisk ekonomisk intressegruppering. En kartläggning av bakgrunden till de nuvarande skillnaderna i regelverken beroende på val av företagsform i fråga om karensregler och sjuklöneansvar samt en analys av skälen för dessa skillnader skulle göras. Vidare skulle en helhetssyn av regler och processer kring företagens trygghetssystem göras. Nödvändiga författningsförslag skulle lämnas. Ett kunskaps- underlag skulle sammanställas och analyser göras av dels företagan- dets utveckling och pågående förändringar, dels utmaningar i före- tagens trygghetssystem. Följder och utmaningar med anledning av covid-19 skulle sammanställas och analyseras. Uppdraget ska slut- redovisas . Utredningens direktiv återfinns i bilaga 1 till betänkandet. Enligt direktiven ska de författningsförslag som lämnas så långt det är möjligt ansluta till systematiken i socialförsäkringslagstiftningen. Vidare ska det arbetsrättsliga regelverket och arbetstagarbegreppet inte påverkas av lämnade förslag. Inte heller det skatterättsliga regel- verket ska påverkas av de förslag som lämnas om det inte är fråga om följdändringar till förslag inom annan lagstiftning. Pågående och tidigare utredningar Flera utredningar som berör företagare har pågått parallellt med utredningens uppdrag. Här nämns några av dem. Utredningen om Förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagare, lämnade ett delbetänkande Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare (SOU 2020:50). I delbetänkandet föreslås bl.a. slopande av expansionsfond till fördel för en förstärkning av perio- diseringsfonder. Vidare föreslås att den negativa räntefördelningen slopas. En ändrad ordning av de skattemässiga justeringarna föreslås så att räntefördelning flyttas till efter periodiseringsfond. I slut- betänkandet som lämnades föreslås ett schabloniserat system för inkomstskatt och egenavgifter, Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstskatt för de minsta företagen (SOU 2021:55). Förslaget innebär att inbetalningar på ett särskilt konto upp till en omsättningsgräns på ska schablonbeskattas genom att källskatt ska dras från inbetalningarna. Källskatten ersät- ter uttaget av egenavgifter och inkomstskatt och kontoinnehavaren är inte deklarationsskyldig för inkomstskatt på inbetalningarna. Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd för minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (dir. 2021:7) ska bl.a. analysera och föreslå hur tillgång till aktuella inkomstuppgifter från Skatte- verket kan öka träffsäkerheten med bostadsbidrag och underhålls- stöd. Uppdraget ska slutredovisas . I utredningen modernare och enklare regelverk för tillfällig för- äldrapenning med minskad risk för felaktiga utbetalningar (dir. 2020:114) ska utredningen bl.a. kartlägga och analysera vilka utmaningar dagens arbetsliv innebär för möjligheten att använda tillfällig föräldrapen- ning och vid behov lämna förslag på hur förmånen och handlägg- ningen av denna kan utformas för att möta dessa utmaningar. Upp- draget ska slutredovisas . Utredningen av regelverket för sjukpenninggrundande inkomst för ökad trygghet och förutsebarhet (dir. 2021:90) ska bl.a. ska se över regelverket för sjukpenninggrundande inkomst (SGI), inkomst- underlaget för beräkning av bland annat sjukpenning och föräldra- penning i de delar som inte ingår i uppdraget till Utredningen tydligt, enkelt och förutsägbart – Företagares trygghetssystem (N 2020:04). Utredaren ska ta till vara möjligheten att utnyttja månadsvisa upp- gifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen vid fastställandet av Även SGI-skyddet ska ses över. Uppdraget ska redovisas . I kapitel 2 avsnitt 2.4.4 och avsnitt 2.8.2 finns en utförlig redo- görelse av tidigare utredningar som har bäring på denna utredning. Bland tidigare utredningar vill jag lyfta fram Företagare i de sociala trygghetssystemen (SOU 2019:41). Utredningen gjorde bedömningen att som inkomst av annat förvärvsarbete bör räknas inkomst av aktiv näringsverksamhet. Utredningen bedömde också att inkomstuppgif- terna så långt möjligt borde hämtas från befintliga underlag i syfte att förenkla hanteringen. Jag har som stöd i mitt arbete haft en expertgrupp med represen- tanter från näringslivs- och företagarorganisationer, arbetstagar- organisationer och från berörda myndigheter och departement. Under arbetets gång med slutbetänkandet har sju digitala samman- träden och två sammanträden med möjlighet till personlig närvaro hållits där samtliga experter och sakkunniga bjudits in. Slutjustering har skett dels genom ett slutjusteringssammanträde, dels genom skriftligt utskick. Jag och kansliet har haft bilaterala möten med Entreprenörskaps- forum, och bild, , Konstnär- liga och litterära verksamhetsutövares samarbetsnämnd, Lantbrukar- nas riksförbund, , , , , , Svenskt näringsliv, , , och Småföretagarnas a-kassa. Mötena har i huvudsak varit digitala. Jag och kansliet har deltagit i ett seminarium anordnat av Giglab . Jag har haft två avstämningar med Näringsdeparte- mentet om utredningens arbete. För att kunna genomföra de undersökningar och beräkningar som analysen grundar sig på har utredningen köpt in mikrodata och bearbetningar av öppna data från . Data från och ingår också i analysen. Jag har som ett tankepapper låtit ta fram En framtida modell för att fastställa SGI bilaga 3. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet I kapitel 2 föreslås att regler för att fastställa beräkningsunderlaget för sjukpenninggrundande inkomst för den som har inkomst av näringsverksamhet tas in i socialförsäkringsbalken (2010:110). Tillämpningen av de föreslagna ändringarna i socialförsäkrings- balken regleras i en förordning riktad till med närmare bestämmelser och förtydligande av hur reglerna om beräk- ningsunderlaget ska tillämpas. Sjukpenninggrundande inkomst för företagare med inkomst av näringsverksamhet ska som huvudregel baseras på historiska uppgif- ter i form av fastställda deklarationsuppgifter. Genom detta ges förut- sättningar för ett automatiserat förfarande hos . Beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten av aktiv näringsverksamhet ska som huvudregel beräknas på det högsta av den inkomst som framgår av senaste beslutet om slutlig skatt, eller som ett genomsnitt av de tre högsta inkomsterna av de senaste fem årens inkomster enligt det senaste beslutet om slutlig skatt. Den försäkrade har rätt att som alternativ till huvudregeln begära att beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas utifrån inkomsten av aktiv näringsverksamhet enlig senaste beslutet om slutlig skatt enligt kompletterat med underlag avseende tid därefter. ska vid beslut om sjukpenninggrundande in- komst alltid besluta om det högsta av huvudregeln eller alternativ- regeln. Karensregler och användning av sjukförsäkringen Karensregler och användningen av sjukförsäkringen behandlas i kapitel 3. Få egenföretagare gör ett aktivt val och undersökningar tyder på att valmöjligheten 1 dags karens inte är känd för alla före- tagare. Att införa samma grundläggande karenstid om för samtliga företagsformer utgör en förenkling för den som ska starta företag. Valet av företagsform blir då inte beroende av karensregler. Jag föreslår därför att den grundläggande karensen för en försäkrad med inkomst av näringsverksamhet ska vara . Det ska även fort- sättningsvisa vara möjligt att välja en karenstid på 7, 14, 30, 60 eller . Som en följdändring föreslås att sjukförsäkringsavgiften höjs från till . I kapitel 4 föreslås en översyn av reglerna om karens och sjuklön för egenföretagare och för företagare som är anställda i sitt eget aktie- bolag. Syftet med översynen bör vara att utreda hur reglerna kan göras mer neutrala mellan företagsformer. I kapitel 5 analyseras hur företagandet utvecklats före och under pandemin, dels hur utvecklingen sett ut för sysselsättningen inom gigekonomin och andra flexibla sysselsättningsformer. Kapitlet inne- håller också en analys av företagens ekonomiska situation under pandemin och effekterna av stöd och förändringar i trygghetssystemen som infördes under pandemin. Under pandemin har åtskilliga tillfälliga undantag från regelverk gjorts för företagare. Flertalet har förenklat för företagarna och till viss del begränsat skillnaderna i regelverk mellan företagsformer och mellan företagare och anställda. Flera av dem har också riktat in sig på att underlätta för företagare att överbrygga kriser och bör perma- nentas. I kapitlet görs bedömningen att det bör utredas för att ge förutsättningar att vid utgången av varje kalen- dermånad kunna besluta om ersättning för höga kostnader för sjuk- lön. Något som gällt under pandemin. Vidare görs bedömningen att regeringen bör överväga att permanenta de regler som gällt under pandemin avseende vilka åtgärder som får företas i ett företag utan att rätten till a-kassa går förlorad. Enklare regler och processer i företagens trygghetssystem Ikapitel 6 görs ett antal bedömningar. En av dessa är att beräkningen av inkomstunderlaget i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäk- ringen bör samordnas. En annan är att tröskeln för tillgång till Arbetsförmedlingen arbetsmarknadsutbildningar för vid inskrivna personer med företag bör ses över. Vikten av ett hållbart arbetsliv föranledes bedömningen att reglerna om exempelvis friskvård bör ses över i syfte att även omfatta egenföre- tagare. Även tillämpning och regelverk avseende företagares partiella sjukskrivning och rehabilitering bedöms ses över i syfte att under- lätta för och stödja företagaren i rehabiliteringsprocessen. Utifrån vikten av tydlig och lättillgänglig information för att öka förutsebarheten och tryggheten för företagare görs bedömningen att , och bör få i uppdrag att ta fram anpassade informationsinsatser som kan ge stöd och väg- ledning när det gäller regler och allmänna villkor i socialförsäkrings- systemet som rör företagare. Under utredningens gång har noterats att det saknas offentlig statistik över användningen av socialförsäkringen uppdelat på anställda, egenföretagare och anställda med eget aktiebolag. För att möjliggöra en uppföljning av dessa gruppers användning av socialförsäkringen görs bedömningen att bl.a. ska redovisa statistik över antal sjukfall och utbetald sjukpenning uppdelat på de som har SGI av anställning och SGI av annat förvärvsarbete I kapitel 7 redovisas de ekonomiska och andra konsekvenser som de förslag som lagts har. 1.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) Härigenom föreskrivs dels att det ska införas en ny paragraf 6 a § i 25 kap. socialförsäkringsbalken dels att 27 kap. 27 a, 29 och 30 ska ha följande lydelse. 6 a § Beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten av aktiv näringsverksamhet ska som huvudregel beräknas på det högsta av Den inkomst från verksam- heten som framgår av senaste be- slutet om slutlig skatt, eller Som ett genomsnitt av de tre högsta inkomsterna enligt beslut om slutlig skatt räk- nat från och med det senaste be- slutet om slutlig skatt. Den försäkrade har rätt att som alternativ till huvudregeln begära att beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas utifrån inkomsten av aktiv näringsverksamhet enlig senaste beslutet om slutlig skatt kompletterat med underlag avse- ende tid därefter. ska vid be- slut om sjukpenninggrundande in- komst alltid besluta om det högsta av huvudregeln eller alternativ- regeln. För sjukpenning som svarar För sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvs- mot inkomst av annat förvärvs- arbete gäller att sjukpenning inte arbete gäller att sjukpenning inte lämnas under de första sju dagarna i en sjukperiod (karens- en sjukperiod (karensdagar) om dagar) om inte karenstid har an- inte karenstid har anmälts enligt mälts enligt 29 § första stycket. 29 § första stycket. Bestämmelser om karenstid i stället för karensdagar finns i 29– En försäkrad som har inkomst En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och som av annat förvärvsarbete och som betalar egenavgifter har rätt att betalar egenavgifter har rätt att han eller hon vill ha sjukpenning han eller hon vill ha sjukpenning med en karenstid på eller med en karenstid på eller 7, 14, 30, 60 eller . 14, 30, 60 eller . som betalar egenavgift inte gör som betalar egenavgift inte gör sådan anmälan lämnas sjukpen- sådan anmälan lämnas sjukpen- ning efter de karensdagar som ning efter de karensdagar som anges i 27 a §. anges i 27 a §. Om den som betalar egen- Om den som betalar egen- avgift gör en sådan anmälan som avgift gör en sådan anmälan som anges i 29 §, ska sjukpenning som anges i 29 §, ska sjukpenning som svarar mot inkomst av annat för- svarar mot inkomst av annat för- värvsarbete inte lämnas för den värvsarbete inte lämnas för den eller de första 14, eller de första 7, 14, 30, 60, eller av varje 30, 60, eller av varje sjukperiod, den dag sjukfallet in- sjukperiod, den dag sjukfallet in- träffade inräknad (karenstid). träffade inräknad (karenstid). 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 27 kap. 27 a, 29, och 30 §§ och i övrigt . 2.Äldre bestämmelser gäller för ersättningsfall som inträffat före ikraftträdandet. 1.2Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. Egenavgifterna är 17,35 pro- Egenavgifterna är 17,47 pro- cent av avgiftsunderlaget och ut- cent av avgiftsunderlaget och ut- Denna lag träder i kraft . 1.3Utkast till förslag till förordning om beräkningsunderlag av sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete 1§ I denna förordning ges kompletterande föreskrifter till social- försäkringsbalken. De uttryck och benämningar som används i förordningen har samma betydelse som i denna balk.