sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Enligt den år- liga försäljningsstatistiken från Läromedelsföretagen ökar försälj- ningen av de helt digitala läromedlen mest medan de tryckta läro- medlen utan digitala komponenter har en sjunkande efterfrågan.42 Läromedelsföretagen tycker sig se att den ökade andelen distans- undervisning har påverkat inköpen för framför allt gym- nasieskolan, där försäljningen av helt digitala läromedel växte det senaste året.43 De digitala läromedlen står därmed för av den totala försäljningen till gymnasieskolan och vuxenutbildningen.44 Branschstatistiken skiljer inte på försäljning av läromedel för gym- nasieskolan och läromedel för vuxenutbildningen. När det gäller svenska för invandrare, sfi, finns dock specifika uppgifter som visar att förlagen säljer mer digitala läromedel till sfi än till vuxenutbild- ningen i övrigt; digitala läromedel utgjorde av inköpen inom sfi 2020. Den relativt höga andelen speglar emellertid inte till- gången på skolorna, varken inom sfi eller i övrigt, eftersom läro- böcker återanvänds medan digitala läromedel köps med årliga licenser.45 Det förefaller alltså finnas ett intresse från skolor och deras huvud- män att få tillgång till digitala läromedel. Men digitaliseringen innebär också att antalet andra kunskapskällor som elever kan använda ökat kraftigt. Den digitala tekniken har gjort det möjligt att söka infor- mation och kunskap på många olika sätt. Utöver att elever och lärare kan använda sökmotorer, databaser och webbaserade encyklopedier, finns många olika digitala material som kan vara till nytta i undervis- ningen. Etablerade läromedelsproducenter konkurrerar i detta sam- manhang med webbpublicerade texter, ljudfiler, bilder och filmer 42Den årliga försäljningsstatistiken från Läromedelsföretagen består av uppgifter från samtliga medlemsföretag. 43Distansundervisningen ökade till följd av coronapandemin. 44Uppgift från Läromedelsföretagen . 45Uppgift från Läromedelsföretagen . Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar från bland annat myndigheter, företag och intresse- och branschorga- nisationer. Även reklamfinansierade webbplatser med material mer eller mindre direkt riktat till elever förekommer. Mer om detta i 3.8. Stängda och öppna resurser De digitala kunskapskällor som elever använder i undervisningen har olika karaktär och kan kategoriseras på flera olika sätt. De norska läromedelsforskarna , docenter vid uni- versitet, beskriver ett kontinuum från stängda (lukka) till öppna (åpne) resurser. De stängda resurserna karakteriseras, enligt fors- karna, av att de är komprimerade och förhåller sig tydligt till kurs- och ämnesplanernas innehåll. De stängda resurserna förmedlas ofta genom en specifik ämnesdiskurs och kan även erbjuda uppgifter som bjuder in exempelvis till analys och summering av innehållet.46 Resurserna kan också vara stängda i den meningen att de inte är tillgängliga med mindre än att skolan eller skolhuvudmannen köpt licens för produkten. De flesta digitala läromedel, som produceras av förlag eller andra läromedelsproducenter, kan betraktas som ett exempel på det som och kallar stängda resurser. Öppna resurser förhåller sig inte till en specifik ämnesdiskurs och är därför mindre normerande till sin karaktär. De öppna resurserna påminner mer om de kunskapskällor som vi möter i världen utanför skolan. Dessa resurser kräver enligt och att ele- verna själva tar större ansvar för urval och prioriteringar. , för internationellt samarbete inom bland annat utbildning, anser att öppna lärresurser kan bidra till att nå målet om en god utbildning för alla i FN:s globala mål för hållbar utveckling, Agenda 2030. rekommenderar att medlemssta- terna, däribland , bör stödja och uppmuntra utvecklingen av öppna lärresurser.47 brukar be medlemsstaterna att rapportera de åtgärder som vidtagits med anledning av deras rekom- mendationer. Inga medlemsstater har ännu rapporterat om åtgärder med anledning av rekommendationen om öppna lärresurser, efter- som den antogs 2019 och det således har gått mindre än den beslutades.48 46Rasmussen och (2015). 47Unesco (2019). 48Uppgift från Svenska . Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Digitaliseringen har som framgår av ovan inneburit en ökad variation av format när det gäller undervisningsmaterial. Filmer, spel, appli- kationer, program och andra resurser finns lättillgängliga och kost- naderna för dessa är inte sällan låga eller obefintliga. Dessutom har infrastrukturen för spridning av undervisnings- material utvecklats. Det finns hemsidor och portaler som byggts upp särskilt för lärare där material och länkar delas och sprids. Även på sociala medier återfinns flera forum och grupper där lärare delar med sig såväl av metoder som av material. Det finns många fördelar med digitala verktyg och material. Exempelvis kan öka möjligheterna till interaktivitet och snabb åter- koppling. Den digitala formen erbjuder också många egenskaper och funktioner som kan göra läromedel tillgängliga för elever med funk- tionsnedsättning, exempelvis genom talsyntes, visualiseringar och individuella inställningar. För personer som använder alternativ och kompletterande kommunikation, AKK, erbjuder också digitaliser- ingen flera möjligheter.49 Möjligheten att snabbt revidera och uppdatera texter är också unik för de digitala kunskapskällorna, vilket även gäller digitala läro- medel. På så vis kan allt från mindre sakfel till förändringar i läro- planerna hanteras på . Det har också uppmärksam- mats i forskning att digitala resurser som spel och simuleringar kan väcka engagemang hos elever.50 Det finns dock också utmaningar med digitaliseringen av skolans undervisningsmaterial. Den information som elever kan ta till sig via läroböcker är generellt relativt tillförlitlig medan de svar som elever får när de söker på internet behöver granskas och värderas på ett annat sätt. När elever behöver bedöma tillförlitligheten i källorna kan läsandet och kunskapsinhämtningen ta . Detta är sannolikt en av orsakerna till att läsande på papper, enligt flera undersökningar som refereras i en , är mer effektivt än att läsa från skärm.51 49Teknikutvecklingen innebär att elever kan kommunicera genom text, bild- och symbolstöd, film och ljud, tecken som stöd eller teckenspråk. Appar och digitala program kan stödja dessa former av kommunikation. 50Gilje med flera (2016). 51OECD (2021). står för Programme for International Student . Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Elevorganisationerna har beskrivit för utredningen att lärare ibland hänvisar elever till att söka information på internet vid tillfällen när det skulle vara mer tidseffektivt och berikande att använda läro- böcker. En elev som deltog i en av utredningens hearings uttryckte det på följande vis: ”verkar det som om vi ska göra våra egna läroböcker genom att hämta fakta på internet och då finns det en risk att man tappar fokus på själva ämnet. I stället blir det att allt bara handlar om att lära sig att söka information.” Läsning av tryckta texter innebär också en form av ”kroppslig upplevelse” som kan ha betydelse för läsförståelsen. Elever kan till exempel ofta minnas ungefär var i en bok som en viss information fanns. I en studie ledd av , professor vid , har randomiserade grupper med elever fått läsa tryckta respektive digitala texter. Enligt studien visar de elever som fick läsa de tryckta texterna signifikant bättre förståelse av innehållet. Denna studie visar att scrollande kan påverka läsningen negativt och att den elevgrupp som fick ta del av den tryckta texten hade fördelar av att kunna uppleva den fysiska dimensionen av texten. Den överblick som eleverna får över en tryckt text samt möjligheten att även känna texten rent taktilt verkar således påverka läsförståelsen positivt.52 Forskare har också noterat att vissa digitala resurser kan vara negativa för elevers lärande. De strategier eleverna utvecklar genom spel verkar till exempel inte alltid stärka lärandet. Bland annat har professor med flera inom ramen för forskningspro- jektet ARK&APP noterat att dataspel ofta uppmuntrar ett slump- mässigt prövande som inte stärker elevers lärande och inte heller främjar ändamålsenliga lärandestrategier.53 Det finns även utmaningar med digitala läromedel. Lärare och elever som har deltagit i våra hearings beskriver att digitala läromedel kan vara svåröverskådliga och tidskrävande att använda. Digitala läromedel upplevs ofta som svårare att navigera i än läroböcker. Dess- utom redogör både elever och lärare i utredningens hearings för bris- ter i den digitala infrastrukturen, såsom problem med bredband och hårdvara. Detta orsakar stress och försvårar, enligt deltagare i utred- ningens hearings, användandet av digitala läromedel i skolan. Lärare har också i utredningens hearings framhållit att det finns många fördelar med läroböcker, exempelvis att de ger en tydligare 52Mangen med flera (2013). 53Gilje med flera (2016). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar överblick över ämnesinnehållet och i högre grad än digitala läro- medel uppmuntrar till samarbete och samtal. Flera lärare framhåller att de digitala läromedlen, såsom de ofta är utformade , kan leda till att elever arbetar mer individuellt. En skolchef beskrev i utred- ningens enkät att digitala läromedel leder till att fokus förflyttas ”från lärarens undervisning till undervisning på skärmen, dvs. sam- spelet flyttas till elev/läromedel och när så sker ger det en direkt för- sämring av elevernas resultat”. Användning av digitala läromedel kan alltså innebära att eleverna får såväl mindre lärarstöd som mindre utrymme till kollektivt lärande där de kan dra nytta av varandras kunskaper, erfarenheter och perspektiv. Den ovan citerade skol- chefen framhåller att samma fenomen också kan uppstå när det gäller läroböcker, särskilt när ”de är uppbyggda på övningsböcker och allt för mycket mängdträning”. Lärare har beskrivit för utredningen att en lärobok ofta i högre utsträckning än ett digitalt läromedel utgör en trygghet för elever. Exempelvis vuxna elever med kort eller ingen skolbakgrund upp- fattar ofta, enligt flera lärare i utredningens hearings, läroboken som en fysisk representation av kunskap och en form av garanti för lärande. När läroböcker helt ersätts med digitala läromedel innebär det också att elever behöver läsa längre texter på skärm. Detta kan på- verka elevernas förståelse av innehållet. Inom ramen för det euro- peiska forskningsprojektet ,54 som presenterades 2019, har digitala och analoga läsprocesser studerats. Forskarna har särskilt in- tresserat sig för hur barn och unga vuxna förstår skriven text i digital respektive analog form. Bland annat noteras att läsprocesserna ser olika ut på skärm och på papper och att elever behöver få möjlighet att utveckla såväl det digitala som det analoga läsandet. Forskarna konstaterar, likt det som redovisats ur annan forskning ovan, att läsförståelsen av längre sakprosatexter är bättre när texter presente- ras i tryckt form än på skärm. En av forskarnas rekommendationer är därför att skolor behöver motivera elever att fortsätta läsa tryckta böcker.55 Inom vuxenutbildningen finns det specifika utmaningar med digitala läromedel, eftersom de vuxna eleverna i stor utsträckning 54E-READ står för Evolution of Reading in the of Digitisation. De huvudsakliga resul- taten av det långa forskningsprojektet presenteras i The ncerning the Future of Reading . 55Evolution of Reading in the of Digitisation (2019). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar själva behöver stå för kostnaderna för de digitala enheterna. Det innebär att det finns elever som inte har tillgång till en dator utan behöver ta del av innehållet i ett digitalt läromedel via exempelvis en smart telefon. Detta kan påverka elevers lärande eftersom det ofta är utmanande att läsa längre text och göra övningar som innefattar mer omfattande skrivande på en mobiltelefon. Utredningen har genom kontakter med branschen fått kännedom om att vissa läromedels- företag delvis anpassat innehållet i de digitala läromedlen efter detta. Ett förlag beskriver exempelvis att de, för att möta de behov som uppstår när eleven bara kan ta del av läromedlet via sin telefon, kom- pletterat läromedlet med enklare övningar, som exempelvis ord- träning.56 Elever som saknar en dator får på så vis tillgång till övningar men går miste om det sammanhang som kan göra orden relevanta och får inte heller möjlighet till den språkutveckling som arbete med längre texter kan stimulera till. Särskilt utmanande kan situationen bli för eleverna inom vuxenutbildningen om skolhuvudmannen helt valt att övergå till digitala läromedel, eftersom det då varken finns en lärobok att tillgå eller möjlighet att ta del av det digitala läromedlet på ett adekvat sätt. Avslutningsvis beskriver både elever, lärare, rektorer och skol- chefer att en väsentlig utmaning med digitala läromedel är den distrak- tion som internets övriga utbud utgör. En skolchef beskriver i ett e-brev problemet på följande vis: ”Digitala läromedel verkar (erfaren- heter som våra lärare lyfter fram) försämra koncentration och arbets- ro eftersom eleverna använder datorerna, där mycket annat pockar på uppmärksamhet.” Lärobokens ställning i en digitaliserad skola Digitaliseringen har, som framgår ovan, påverkat vilka verktyg lärare använder i undervisningen men läroboken har fortfarande en relativt stark ställning. I en enkätundersökning som intresseorganisationen författarna låtit genomföra 2020, svarar av lärarna att analoga läromedel, alltså läroböcker, är mycket viktiga för elever- 56Uppgift från ett läromedelsföretag . Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar nas kunskapsutveckling, medan endast varar att digitala läromedel är så viktiga.57 Det norska , Utdanningsforbundet, publi- cerade 2018 en rapport om val, användande och värdering av digitala läromedel i gymnasieskolan.58 Det visade sig att digitala läromedel har fått en naturlig plats i skolan men inte ersatt läroboken. 69 pro- cent av gymnasielärarna anger att de eller an- vänder digitala läromedel. svarar att de oftast använder digitala läromedel som ett komplement till en lärobok.59 Enligt en undersökning som analys- och undersöknings- företaget tagit fram på uppdrag av läromedelsförlaget , efterfrågas även i främst läromedel som utgör en kombina- tion av tryckt bok och digitala komponenter.60 Vi vet alltså att digitaliseringen fått effekter på vilka lärverktyg och undervisningsmaterial som används i skolan men vi vet ännu inte tillräckligt mycket för att kunna dra säkra slutsatser om hur materia- len används och hur de påverkar elevers lärande, vilket diskuteras vidare nedan. Forskningen om läromedel och andra undervisningsmaterial kan delas in i tre kategorier: •produktorienterade studier som avser analys av innehållet utifrån olika perspektiv, •processorienterade studier som inriktar sig på läromedlets mark- nadsföring, distribution och utvecklingsprocessen från idé till produkt, och •användarorienterade studier som intresserar sig för hur lärare och elever använder läromedlen. 57Läromedelsförfattarna (2020). 58Rapportens definition av läromedel påminner om den som vi använder i detta betänkande. Även exempelvis digitala resurser som framtagits för att komplettera läroböcker inkluderas i vad rapporten kallar för digitala läromedel. 59Utdanningsforbundet (2018). 60Liber (2020). föredrar digitala läromedel tillsammans med tryckta läromedel, 22procent föredrar att använda tryckta läromedel framför digitala läromedel och föredrar digitala läromedel framför tryckta. svarade ”vet inte”. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Den här uppdelningen har använts av flera forskare för att ge en översikt över läromedelsforskningen.61 Den senaste större svenska, nationella enkätundersökningen som koncentrerar sig på användarperspektivet, det vill säga den sista av ovanstående tre punkter, återfinns i en rapport som publi- cerade 2006. Rapporten behandlar läromedel i bild, engelska och samhällskunskap.62 Den innehåller även en förkortad version av kun- skapsöversikten Vad har vi lärt oss om läromedel? av professor är i övrigt relativt begränsat i när det gäller såväl process- som användarinriktade studier.64 , biträdande professor vid tekniska univer- sitet, har för utredningen tagit fram en forskningsöversikt om hur läromedel används i undervisningen. Graeske konstaterar att läro- medel har en viktig funktion för elevers resultat men att det finns utmaningar förknippade med att redovisa resultat från tidigare forsk- ning om läromedelsbruk. Bland annat påpekar att olika studier använder olika läromedelsbegrepp och definitioner, vilket inne- bär att det ibland är svårt att jämföra resultat. En annan utmaning gäller skillnader mellan ämnen och discipliner. I vissa studier görs ingen åtskillnad mellan ämnen, vilket gör att eventuella diskrepanser mellan ämnen inte framträder tydligt. Dessutom konstaterar att det är tids- och arbetskrävande att undersöka hur läromedel an- vänds i skolans alla ämnen i en och samma studie och att studier därför ofta avgränsas till vissa ämnen och årskurser. Ofta förefaller de ämnen som studeras vara matematik, svenska och samhälls- orienterande ämnen. Studier om läromedelsbruk i yrkesämnen och ämnen inom det praktisk-estetiska fältet är, konstaterar , mindre frekventa.65 I forskningsöversikten framhåller vidare att forskningen om läromedelsbruk, det vill säga hur lärare använder läromedel, behöver stärkas, då det fortfarande finns flera kunskaps- luckor att fylla. Läromedelsbruk inom vuxenutbildning och yrkes- utbildning är, enligt Graeske, exempel på sådana områden.66 61Julin (2000), (2006) med flera. 62Skolverket (2006b). 63Englund (2006). 64Graeske (2021), (2006b). 65Graeske (2021). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Utvecklingen när det gäller vilka lärverktyg och undervisnings- material som väljs och används i skolan går snabbt, inte minst på grund av digitaliseringen. När det gäller digitala läromedel är forskningen begränsad, även om bland annat ARK&APP ökar kunskapen inom området. 4.3Olika undervisningsmaterial och hur de används I samband med att lärare planerar undervisningen väljer de vilka undervisningsmaterial och kunskapskällor som eleverna ska få till- gång till under arbetets gång. I praktiken innebär detta att läraren avgör om eleverna ska använda läromedel, andra material eller både och. Därefter följer en mängd val kopplade till innehåll, form och material. Ett och samma läromedel kan användas på många olika sätt. Hur väl ett läromedel eller annat undervisningsmaterial fungerar i undervisningssituationen är därmed beroende av lärarens didaktiska val i relation till materialet. Lärares användning av läromedlet eller undervisningsmaterialet påverkas av den specifika undervisningskontexten och elevgruppens sammansättning och behov. Även lärarens pedagogiska grundsyn och sätt att undervisa har betydelse för hur och i vilken utsträckning lära- ren använder läromedel och andra material.67 Läromedel påverkar undervisningen på olika sätt och i olika stor utsträckning. följer läraren läromedlet relativt strikt, kapitel för kapitel. används läromedlet snarare som ett smörgåsbord som läraren plockar metoder och övningar från. I ytterligare andra fall används läromedlet snarare som referenslitteratur. Det finns också stora variationer när det gäller vilket stöd lärare ger eleverna i att ta del av läromedlets texter. Vissa lärare arbetar strukturerat under lektionstid med att stärka elevernas förståelse av exempelvis text och bild medan andra låter elever arbeta mer självständigt med läro- medlet. Det är alltså inte bara valet av undervisningsmaterial som får betydelse för undervisningen utan också själva användandet. I sam- manhanget kan det noteras att olika ämnen även har olika traditioner när det gäller hur läromedel används. Dessvärre finns det, som vi noterat i 4.2.3, inte någon omfattande forskning om användningen av läromedel och andra undervisnings- 67Englund (2006). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar material och den forskning som finns utgår från olika definitioner och distinktioner. Nedan gör vi en kategorisering av olika undervisningsmaterial och sammanfattar vad som kännetecknar användandet av de respek- tive resurserna. Beskrivningarna utgår från befintlig forskning och de synpunkter som utredningen sammanfattat efter hearings, inter- vjuer och andra kontakter med elever, lärare, rektorer med flera. Flera vetenskapliga studier visar, som nämnts, att läroboken, trots digitaliseringen av skolan, spelar en fortsatt viktig roll i undervis- ningen.68 Konkurrens från exempelvis digitala kunskapskällor verkar emellertid ha stor påverkan på hur läromedel används, åtminstone i vissa ämnen, och lärobokens fortsatta dominans kan inte tas för given.69 I kapitel 5 redogörs mer ingående för hur elevers och lärares tillgång till läromedel ser ut. De norska läromedelsforskarna , docenter vid , har 2015 identifierat ett sätt att använda läromedel på som de kallar hybridpraktiker. Dessa praktiker karakteriseras av att olika resurser, exempelvis analoga och digitala, kopplas samman.70 , doktor i pedagogiskt arbete med inriktning mot läromedel vid , har 2020 funnit att hybridpraktiker framstår som allt vanligare i dagens skola.71 och menar att läroboken, i hybridpraktikerna, representerar ett strukturerande element som har viss ”kanonisk” funktion i förhållande till vad lärare uppfattar som väsentlig kun- skap. Detta är, enligt forskarna, en viktig roll inte minst i mötet med digitala resurser som ständigt förändras och där eleverna ofta utfor- mar sina egna sökningar och därmed möter olika innehåll.72 Läroboken kombineras alltså ofta med flera andra resurser, i många fall digitala. Men det är också vanligt att elever har tillgång till flera läromedel. Skolinspektionens kvalitetsgranskning av innehåll i och användning av läromedel i kemi visar att det är sällsynt 68Exempelvis (2016). 69Widholm (2020). 70Rasmussen & (2015). 71Widholm (2020). 72Rasmussen & (2015). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar att undervisningen i kemi helt och hållet utgår från ett enda läro- medel. På flera av skolorna som ingår i granskningen har man ett eller ett par tryckta läromedel i klassuppsättningar, så att eleverna vid behov ska kunna använda sig av läromedlen på lektionstid. Endast på ett par av skolorna användes klassuppsättningar av ett visst läro- medel i mer traditionell bemärkelse, det vill säga att eleverna gavs en egen lärobok i ämnet, som de kunde gå tillbaka till vid behov.73 Läromedel för planering och genomförande av undervisningen I läromedel finns vanligen en genomtänkt progression där eleverna gradvis ställs inför svårare uppgifter och mer utmanande innehåll. Det är därför inte ovanligt att lärare planerar sin undervisning efter läromedlets struktur. I vissa fall förefaller lärare till och med lägga större vikt vid läroboken än vid kurs- och ämnesplanerna när de planerar sin undervisning.74 Detta utvecklas nedan. Ofta använder sig lärare emellertid av flera olika läromedel och andra undervisningsmaterial när de planerar undervisningen. Lärare som intervjuats inom ramen för ovan nämnda forskningsprojekt beskriver att det tidigare var vanligare att planeringen utgick helt från ett läromedel men att detta har förändrats. Analy- serna av intervjuerna visar att lärare ofta utgår från ett läromedel men kompletterar med andra läromedel och väljer bort boken under av- gränsade perioder. Lärarnas ämnesmässiga värdering av läroboken är vanligen utgångspunkten för om de finner behov av att komplettera med andra resurser.75