sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Regioner och kommuner arbetar fortsatt med olika ut- bildningsinsatser, där mycket fokus ligger på att utveckla ledarskapet samt att säkerställa specialistkompetens inom en rad områden genom att erbjuda specialistutbildningar för sjuksköterskor och vidareutbildningar för undersköterskor.980 Samverkan har stärkts och nya arbetssätt har utvecklats Flera regioner och vårdcentraler har poängterat att samverkan och samarbete är viktigt men att det blir ”A och O” i en kris. Vikten av att kunna förändra verksamhet och arbetssätt utifrån rådande situation lyfts också. Nyttan av att etablera en tydlig ledningsstruktur med korta be- slutsvägar där verksamhetsperspektivet beaktas lyfts som viktigt. Digitala arbetssätt har testats i större utsträckning vilket skapat en trygghet i att arbeta digitalt men kvalitetssäkring och uppföljning av den digitala vården saknas till viss del. När pandemin började stod regionerna, med primärvården i cent- rum, inför reformen mot nära vård. Se mer om denna i kapitel 10. Regionerna har hänvisat till reformen på skiftande sätt och i samtal med exempelvis framkommer att nära vård är ett otydligt begrepp för många. Även har i sin rapport lyft att det har framkommit synpunkter att begreppet 980Socialstyrelsen (2021), Uppföljning av omställningen till en mer nära vård 2020 Utvecklingen i regioner och kommuner samt förslag på indikatorer, . Hälso- och sjukvården under pandemin nära vård behöver konkretiseras för att det ska kunna göras en en- hetlig och systematisk implementering i regioner och kommuner. Regionerna lyfter ofta lärdomar kring omställningen av sjukvården till nära vård. Flera regioner pekar på att pandemin har tagit omställningen framåt och påskyndat denna process. Den mobila hemsjukvård som läkarbilen bidragit med har vi planer att utveckla ytterligare och ett stort arbete pågår kring Mobil Närvård. Förbättrat samarbete med kommunerna utgör en annan viktig del i om- ställningsarbetet. Andra regioner anser att pandemin snarare har hindrat arbetet mot en nära vård och man är tillbaka eller står kvar på ruta ett. slutsats är, precis som regionernas svar i enkäten antyder, att pandemin har drivit på utvecklingen och införandet av digitala tjänster och vårdformer som minskar patienternas avstånd till hälso- och sjukvården. Mobila team som ger vård i patientens boende har blivit vanligare. Gemensamma utbildningar har blivit fler, exempelvis kring vårdhygien. har en del projekt och utbildningsarbeten stannat av eller skjutits upp som följd av pandemin, då personal har behövt lägga mer fokus på den patientnära vården.981 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i en utvärdering av utvecklingen mot en nära vård konstaterat att för befolkningen i stort ses ingen förbättring när det gäller ökad tillgänglighet, delaktighet och kontinuitet i vården. Det är fortfarande många som saknar en fast kontakt i vården. Personer som har en fast kontakt har genomgående bättre erfarenheter av vården, jämfört med dem som inte har en fast kontakt. För patienter med mer omfattande vårdbehov var resultaten mer positiva. Bland de patienter som hade skrivits ut från sjukhus är det fler som tidigare ansåg att personalen på deras ordinarie vårdcentral verkade vara informerade om sjukhusvården. En betydligt högre andel av de patienter som hade behov av samordnade insatser hade också fått en individuell plan.982 Här kan också nämnas att en statlig utredning (S 2019:02) föreslagit att så kallad fast omsorgskontakt 981Socialstyrelsen (2021), Uppföljning av omställningen till en mer nära vård 2020. Utveck- lingen i regioner och kommuner samt förslag på indikatorer. 982Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Nära vård i sikte? Utvärdering av om- ställningen till en god och nära vård: delrapport. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2020). Vården ur primärvårdsläkarnas perspektiv 2019. En jämförelse mellan och tio andra länder. Hälso- och sjukvården under pandemin införs i såväl privat som offentlig hemtjänst. Förslaget innebär att de äldre som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt som ska se till behoven av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning. Den fasta omsorgskontakten ska vara underskö- terska. Förslagen föreslås träda i kraft den 1 januari 2022.983 11.9Den privata vården har avlastat offentlig vård Det finns stora skillnader i landet i omfattningen av privat vård. När det gäller primärvården finns den högsta andelen privata vård- centraler i () och den lägsta i ().984 sticker även ut med flest vårdval inom den specialiserade vården (se även avsnitt 10.1 för en beskrivning av Lagen om valfrihetssystem och vårdval). Under pandemin har den privata vården gett stöd till den offent- liga vården på flera sätt bl.a. genom utlåning av personal, vård av covid-patienter eller genom att akutsjukvård och operationer har genomförts i privat regi i större uträckning.985 I våra intervjuer med hälso- och sjukvårdsdirektörerna framkommer att det har funnits en stor vilja från den privata sektorn att stötta den offentliga vården och att stödet har varit viktigt för regionerna. Då den privata sektorns storlek varierar i landet finns regionala skillnader i vilket stöd och avlastning som den privata vården har kunnat erbjuda. I exempelvis Region har personal lånats in, privata sjukhus tagit över operationer från akutsjukhusen eller ställt om sina avdelningar för att vårda covid-patienter.986 I andra regioner har det framförallt handlat om att personal har lånats in. En lärdom som regionerna drar är att det tar tid för inlånad per- sonal att ställa om och att det krävs resurser från den ordinarie perso- nalen för att lära upp och fasa in inlånad personal i arbetet. Några regioner lyfter fram att intresset från personalen i den privata sek- torn att arbeta i offentliga verksamheter var som störst i den första vågen. En utmaning som regionerna pekar på är att det utifrån nu- 983SOU 2020:70 s. 10. 984SKR, (2021), Verksamhetsstatistik 2011–2020. 985Möte med Vårdföretagarna . 986Vårdföretagarna (2021), Privata vårdgivare ställer om och avlastar akutsjukhusen (besökt ). Hälso- och sjukvården under pandemin varande regelverk och avtal är svårt att beordra privat vårdpersonal att arbeta i den offentliga vården.987 Även Vårdförtagarna framhåller att det har funnits stor vilja från personalen i den privata sektorn att bistå den offentliga vården. Men erfarenheterna varierar, vissa upplever att det har fungerat bra och att de har fått ett gott mottagande. Andra upplever att regionernas mottagande kunde har varit bättre och att det borde ha funnits ett tydligare personalansvar från regionernas sida. Det uppfattas som en bidragande faktor till att intresset för att arbeta i den offentliga vården minskade i våg två och tre. En annan synpunkt som Vårdföretagarna för fram är att region- erna borde ha dragit tydligare lärdomar från den första vågen och tagit fram planer för hur den privata vårdens bidrag skulle se ut inför den andra och tredje vågen. Vårdföretagarna efterfrågar även tyd- ligare avtal med den privata vården inför kommande kriser. En posi- tiv aspekt som lyfts fram är att flera regioner förenklade sina ersätt- ningssystem i primärvården vilket möjliggjorde att de privata vård- centralerna kunde fortsätta sina verksamheter. Det handlar exempel- vis om att ändra ersättningen för digitala vårdbesök.988 11.10 Sjukvårdsrådgivning under pandemin I det här avsnittet redogör vi för tillgången till sjukvårdsrådgivning via telefon och webben. Analysen baseras på det första delbetänkan- det från Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (SOU 2021:59). Delegationen ska utreda hur en nationellt samord- nad sjukvårdsrådgivning ska utvecklas och hur sjukvårdsrådgivning ska kunna upprätthållas vid kraftigt ökade behov av sjukvårdsrådgiv- ning på grund av större kriser eller samhällsstörningar (dir. 2020:81). Kompletterande statistik har inhämtats från som ansvarar för den digitala infrastrukturen för sjukvårdsrådgivningen samt från befolkningsstudier som belyser förtroendet . 987Möten med hälso- och sjukvårdsdirektörerna . 988Möte med Vårdföretagarna . Hälso- och sjukvården under pandemin 11.10.1 Nationell sjukvårdsrådgivning via 1177 finns en nationell sjukvårdsrådgivning via 1177 Vårdguiden som erbjuder tjänster via telefonnumret 1177 och webbplatsen, . 1177 Vårdguiden kan beskrivas som regioner- nas kanal för information och råd om vård och hälsa samt kommu- nikation och tillhandahållande av e-tjänster till befolkningen. Vård- guiden är också ett varumärke, ett samlingsbegrepp och en samlad ingång till information och digitala tjänster inom den offentligt fi- nansierade hälso- och sjukvården. Under coronapandemin har reg- ionala tjänster som inte tillhör 1177 Vårdguiden men som länkas via etablerats. Exempelvis finns ett skattningstest för att be- döma vårdbehovet vid symtom på covid-19 samt tjänsterna Digi- talen, Chatta med vården och Coronamottagning som är tjänster för digital rådgivning med möjlighet till personlig kommunikation för råd och eventuell vägledning till vård.989 1177 Vårdguiden förvaltas nationellt av Inera, ett aktiebolag som ägs av regioner, kommuner och . Regionerna hanterar regional tilläggsinformation och val av webbtjänster utifrån reg- ionala behov och önskemål. För invånarna innebär det att man ringer ett telefonnummer och blir kopplad vidare till en regional organi- sation för sjukvårdsrådgivning. Även den gemensamma webbplatsen har regionala variationer. Det gör att sjukvårdsrådgivningen genom 1177 Vårdguiden varierar över landet, exempelvis när det gäller vil- ken information som ges och vilka webbtjänster som erbjuds.990 Kraftig ökning av samtal ledde till att långa köer och överlastningsbesked När covid-19-pandemin slog till i ökade trycket markant på 1177 Vårdguiden på telefon. Liksom i vanliga fall fanns det samtal som inte ställdes i samtalskö för att personerna la på eller möttes av ett överbelastningsbesked på grund av för lång beräknad kötid och ombads att ringa senare igen. Men under pandemins inledning var det dessutom samtal som inte ens kom fram till det första talsvaret på grund av för hög belastning. 989SOU 2021:59 s. 247. 990SOU 2021:59 s. 244. Hälso- och sjukvården under pandemin ringdes över 2 miljoner fler samtal än , en ökning med . Längden på de samtal som kopplas fram till en sjuksköterska var oftast kortare än . Samtalen rings in . Siffror från Inera visar att det var en mycket stor ökning av antalet samtal till 1177 , i samband med inledningen av pande- min. Den 9–var trycket särskilt stort. Då ökade det totala antalet samtal från omkring 20–30 000 till 60–70 000 samtal per dag, , och en toppnotering på nära 160 000 samtal . I avsnitt 2.2 visade vi även på en kraftig ökning av covid-19 relaterade samtal till sjukvårdsrådgivningen. Ökningen av ringda samtal gick hand i hand med ett ökande antal samtal som inte ens kom fram till första talsvaret och fick möjlighet att ställa sig i kö eller få ett överbelastningsbesked. Information om dessa samtal kommer från teleoperatören. Inera har inte information om varifrån i landet de har ringts. , när antalet samtal till 1177 var som flest, var det ytterligare drygt 86 000 samtal som inte alls kom fram. Totalt var det drygt 210 000 samtal som inte alls kom fram 9–. var också kötiden för de samtal som sattes i kö lång. Totalt för alla regioner utom var kötiden vid den om- kring , jämfört . I Region var motsvarande kötid , jämfört . Figuren nedan visar antal samtal under perioden 2015 till 2021.991 Över tid finns variationer i antal inkommande och besvarade samtal men sticker ut då andelen besvarade samtal låg på vilket framgår av figur 11.8. Statistiken visar även att det före pandemin har förekommit månader med en låg andel besvarade samtal, exempelvis då andelen besvarade samtal låg på . låg andelen besvarade samtal på 69 pro- cent vilket kan jämföras med 2019 då andel besvarande samtal låg på . Observera att den här statistiken inte inkluderar Region . 991SOU 2021:59 s. 279. Hälso- och sjukvården under pandemin Figur 11.7 Antal samtal till 1777, 2015–2021 Antal ej besvarade samtal Anm.: Region ingår inte i statistiken. Källa: Inera (2021). Figur 11.8 Andel besvarande samtal av 1177, 2015–2021 Anm.: Region ingår inte i statistiken. Det beror på att MedHelp som ansvarar i regionen trots upprepade löften inte levererat de data som kommissionen efterfrågat. Källa: Inera (2021). 11.10.2 Åtgärder för att möta ökningen av samtal till 1177 Som en följd av det markant ökade antalet samtal vidtogs en rad åt- gärder av Inera och regionerna. Den tekniska kapaciteten, med nor- malt 300 telefonlinjer, utökades efter hand från 960 till 2 760 tele- fonlinjer, vilket bidrog till att avhjälpa problemet med att samtal inte ens kom fram till systemet. Rådgivningsstöden har också uppdate- rats kontinuerligt i samverkan med expertmyndigheter och medi- cinskt sakkunniga. infördes ett separat knappval för frågor om just . Sjuksköterskor snabbutbildades för att kunna bedöma covid-19-symtom och sedan bemanna linjen. Den 12–inkom mellan 18–34 000 samtal till coronalinjen inom 1177 Vårdguiden (inklusive Region ). av samtalen kunde slussas vidare till 113 13 för allmän information. Hälso- och sjukvården under pandemin talet samtal med knappval för corona-relaterade frågor och ringdes omkring 20 000 samtal , jämfört med närmare 120 000 samtal när trycket var som högst. Alla regioner, utom , har samverkat kring att besvara samtalen med corona-relaterade frågor, vilka separerades från övriga samtal genom knappvalet. I princip alla samtal har alltså hanterats i en gemensam kö, men på regionernas önskemål låstes samtalen först till regionen där personen ringde från. Region har haft sin egen kö med corona-relaterade frågor eftersom de inte använder samma tekniska lösning som övriga regioner. slutade Region med knappvalet för corona- relaterade frågor. lämnade de fyra norra regionerna, , , och Jämtland-Härjeda- len, coronalinjen inom 1177 Vårdguiden. Även Region har lämnat. var det därmed 15 regioner kvar i samverkan, fortfarande med 45 minuters regional låsning innan samtalen släpps för att kunna besvaras av sjuksköterska från annan region.992 11.10.3 Sjukvårdsrådgivning på webben ökade under pandemin Besöken på 1177 Vårdguiden på webben har ökat kontinuerligt . gjordes omkring 11,6 miljoner besök , det är en fördubbling jämfört med (figur 11.9). Den genomsnittliga ökningen är . ökade besöken markant, , till 16 mil- joner besök . Det visar enligt Tillgänglighetsdelegationen att har varit en viktig informationskälla för befolkningen under pandemin. Flest besök gjordes , oktober, , vilket motsvarar perioder med stor smittspridning och hög belastning på hälso- och sjukvården.993 992SOU 2021:59 s. 279. 993SOU 2021:59 s. 275. Hälso- och sjukvården under pandemin Figur 11.9 Antal besök på , genomsnitt , 2014–2020 Under pandemin har den information som har efterfrågats på dominerats av corona-relaterade frågor. De vanligaste sök- ningarna har bl.a. varit ””, ”Covid-19 test”, antikroppstest (figur 11.8).994 Figur 11.10 De vanligaste sökningarna på 1177 Vårdguiden på webben Inera (2021), (besökt ). 994Information från (besökt ). Hälso- och sjukvården under pandemin 11.10.4En majoritet av befolkningen har högt förtroende En befolkningsstudie som Inera genomförde visade att drygt fyra av fem () hade ett stort förtroende Vårdguiden.995 Förtroendet har ökat något jämfört med då siffran var . I undersökning uppgav av befolkningen att de hade stort för- troende Vårdguidens e-tjänster.996 11.10.5Tillgänglighetsdelegationen har lagt förslag som syftar till att tydliggöra ansvaret för sjukvårdsrådgivningen Tillgänglighetsdelegationen har föreslagit förändringar i hälso- och sjukvårdsförordningen som syftar till att utveckla och tydliggöra an- svaret för sjukvårdsrådgivningen, föreslagen innebär bland annat att: 1.Regionerna ska tillhandahålla hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans via telefon. Rådgivningen via telefon ska vara anpassad till personer med nedsatt tal och hörsel. 2.Regionerna ska erbjuda hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans och information om hälso- och sjukvårdsrådgivning på en webb- plats på andra språk än svenska under vissa förutsättningar. 3.Den som bedriver hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans ska, om behov finns vid allvarlig händelse, besvara samtal från enskilda som vistas i andra regioner och överföra samtal till de som be- driver sådan verksamhet i andra regioner. Regionen ska säker- ställa att tekniska lösningar används som möjliggör detta.997 11.11 Vårdanställdas arbetsvillkor under krisen Pandemin har inneburit en stor belastning och extrem påfrestning för hälso- och sjukvårdspersonal. Med begreppet hälso- och sjuk- 995SKR (2021), Hälso- och sjukvårdsbarometern 2020. 996SOM-institutet (2020), Stort förtroende för och 1177 under corona- pandemin. 997Regeringen (2021), Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan, Re- geringens webbplats (besökt ). Hälso- och sjukvården under pandemin vårdspersonal avser vi i detta avsnitt anställda i både regioner och kommuner. I en rapport från WHO har hälso- och sjukvårdspersonal pekats ut som en grupp som varit särskilt utsatta under pandemin. WHO har i sin rapport hänvisat till forskning enligt vilken hälso- och sjuk- vårdspersonal generellt upplever högre grad av oro och depression än andra professioner.998 Hälso- och sjukvårdspersonalen har under pandemin varit tvungna att hantera svåra prioriteringar mellan patienter i situationer när resurserna inte räcker till alla. Många har utsatts för etisk stress, dvs. känslan av otillräcklighet när ens etiska kompass säger en sak medan den rådande situationen kräver något annat. Det kan t.ex. vara att man känner att ingen ska behöva dö ensam men att man inte hinner vara med, eller att man på grund av brist jobbar utan rätt skyddsutrustning och riskerar att själv smittas av covid-19.999 Även i en prognos från och samhälls- medicin, CES, över pandemins potentiella effekter på den psykiska hälsan hos befolkningen har vårdpersonal bedömts löpa särskilt stor risk för nedsatt psykisk hälsa utifrån den enorma stress och påfrest- ning som pandemin inneburit. Det bedömdes även finnas en ökad risk för framtida arbetsrelaterad stressproblematik, utmattningssyn- drom, och annan psykisk problematik som ångest och PTSD för dem som arbetar med infekterade patienter.1000 I detta avsnitt belyser vi hälso- och sjukvårdspersonalens arbets- miljö och arbetsvillkor under krisen. Som underlag har vi framför allt tagit del av och statistik och rapporter, samt undersökningar av arbetssituationen hos vård- anställda inom regioner och kommuner. 11.11.1 Ökad sjukfrånvaro och personalomsättning Som vi beskrivit i kapitel 10 var situationen för hälso- och sjukvårds- personal ansträngd redan före pandemin och det rådde brist på personal inom flera legitimationsyrken. Till följd av den pågående 998WHO, Webinar report: Supporting the mental health and well-being of the health and care workforce. 999Dagens medicin, Etisk stress följer i coronavirusets spår, . 1000 och samhällsmedicin, Coronapandemin och psykisk hälsa, En prognos om kort- och långsiktiga effekter, . Hälso- och sjukvården under pandemin pandemin har därtill fler personer än normalt blivit sjuka och behövt sjukpenning. har i en rapport angett att det hos befolk- ningen som helhet skedde en kraftig ök- ning av antalet sjukfall.1001 Antalet startade sjukfall var nästan dub- belt så högt jämfört föregående En ökning syns även bland läkare, sjuksköterskor, undersköter- skor samt vårdbiträden (figur 11.9). Ökningen syns i samtliga per- sonalkategorier som nivån skiljer sig åt. Sjukfall före- kommer i störst utsträckning bland undersköterskor följt av vårdbi- träden och sjuksköterskor. Läkare hade minst antal påbörjade sjuk- fall per anställd. Figur 11.11 Sjukfall bland läkare, sjuksköterskor, vårdbiträden samt undersköterskor, 2017–2020 Antal påbörjade sjukfall per 10 000 anställda 1001 Ett pågående sjukfall är en sammanhängande period när en person är sjukskriven i samt erhåller sjukpenning eller rehabiliteringspenning, uppgift från Försäkringskas- sans webbplats, Hur många är sjukskrivna? (besökt ). 1002 , Svar på regeringsuppdrag, Rapport – Effekter som covid-19 har på sjukför- säkringen, . Hälso- och sjukvården under pandemin Källor: , SCB och beräkningar inom SU:s covid-19 program. I figur 11.11 framgår antalet sammanslagna sjukfall per 10 000 an- ställda bland läkare, sjuksköterskor, under- sköterskor samt vårdbiträden. Antalet sjukfall var särskilt högt un- der och det skedde en ökning från 127 fall till 334 fall . Det är en ökning med 199 fall jämfört med det genomsnittliga antalet fall –2019. sjönk antalet sjukfall och närmade sig även medelvärdet . Under slutet skedde det en viss ökning, både i antalet fall och i förhållande till . Tabell 11.2 Sjukfall bland läkare, sjuksköterskor, undersköterskor samt vårdbiträden Antal påbörjade sjukfall per 10 000 anställda Källor: , SCB och beräkningar inom SU:s covid -program. I likhet med de mönster som har redovisat för hela befolkningen är ökningen i antalet sjukfall särskilt tydlig i covid-19 relaterade diagnoser som infektioner och sjukdomar i and- ningsorganen.1003 Det framstår som sannolikt att ett flertal av dessa sjukfall berodde på odiagnostiserad covid-19. skedde även en viss ökning i antalet sjukfall i psykiatriska diagnoser. Jämfört påbörjades 20 re- spektive fler sjukfall i psykiatriska diagnoser . Det skedde även en ökning i sjukfall utan diagnos. till krävdes inget sjukintyg för 1003 , Svar på regeringsuppdrag, Rapport – Effekter som covid-19 har på sjukför- säkringen, . Hälso- och sjukvården under pandemin av ett sjukfall. har uppgett att många ansökningar om sjukpenning omfattade , vilket innebär att ett läkarintyg aldrig begärdes in.1004 Det är därför svårt att bedöma orsakerna bakom ökningen i sjukfall där diagnos saknas. Det har från flera håll framförts att arbetssituationen under pan- demin har lett till att många i hälso- och sjukvården har valt att lämna sina jobb, framför allt undersköterskor och sjuksköterskor. Bl.a. har uppgett att förbundet under pandemin har sett en ökning av andelen legitimerade som inte arbetar inom hälso- och sjukvård.1005 I media har det ibland uttryckts att det varit fråga om personalflykt. Det är svårt att med den statistik som finns tillgänglig teckna en översiktlig bild av personalomsättningen under pandemin. 11.11.2 Arbetsskador och tillbud När det sker en allvarlig personskada eller dödsfall i samband med arbetet är arbetsgivaren skyldig att anmäla det till (tillbudsanmälan). Detsamma gäller skador som skett i samband med arbetet som drabbat flera arbetstagare och tillbud som inneburit allvarlig fara för liv eller hälsa.1006 Om en arbetstagare har exponerats för coronaviruset i samband med arbetet är det en sådan händelse som ska anmälas till . Skyldigheten gäller alla branscher. Om en arbetstagare har smittats av coronaviruset i arbetet och fått sjukdomen covid-19 kan det även vara en arbetsskada som arbetsgivaren ska anmäla till Försäkringskassan.1007 Ett skyddsombud som anser att det finns risker i arbetsmiljön eller att arbetsgivaren inte följer reglerna om arbetstid kan, om ar- betsgivaren inte åtgärdar bristerna, framställa en begäran om åt- gärder från . Ett skyddsombud som anser att det finns en omedelbar och allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa har även rätt att avbryta arbetet (skyddsombudsstopp). För det fall arbetsgivaren inte håller med om att det finns en omedelbar och 1004 , Svar på regeringsuppdrag, Rapport – Effekter som covid-19 har på sjukför- säkringen, . 1005 E-post till , . 1006 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen. 1007 42 kap. 10 § socialförsäkringsbalken. Hälso- och sjukvården under pandemin allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa ska fatta beslut i frågan.1008