sou · H9B319 · 2021-03-31 00:00:00 — Länsstyrelserna har under pandemin arbetat fram läges- bilder länsvis och samlat för landet. Dessa lägesbilder har lämnats till regeringen samt sektorsmyndigheter och andra aktörer. Utöver dessa centrala uppgifter har länsstyrelserna fått flera uppgifter och upp- drag av regeringen med anledning av coronapandemin. Exempelvis ska länsstyrelserna bistå i arbetet med att samordna 296 § förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åt- gärder vid höjd beredskap. 304 § andra stycket 5 förordningen (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och upp- gifter vid höjd beredskap. 314 § andra stycket 6. 324 kap. 33 § förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor. 334 kap. 21 § ovan nämnda författning. Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården tillgången till skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial34, till- syn av den tillfälliga covid-19-lagen35, stöd till regioner vad avser stor- skalig testning och vaccination36, samt att följa upp efterlevnaden av rekommendationer, råd och riktlinjer.37 Länsstyrelserna bedömer att metoden att etablera ett samordningskansli kan vara en modell för att hantera andra fredstida kriser. Regionen ska enligt HSL erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom regionen. Även i övrigt ska regionen verka för en god hälsa hos befolkningen.38 Enligt lagen är målet med hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården.39 Där det bedrivs hälso- och sjukvårds- verksamhet ska det finnas den personal, de lokaler och den utrust- ning som behövs för att god vård ska kunna ges.40 Regionen ska även planera sin hälso- och sjukvård så att en kata- strofmedicinsk beredskap upprätthålls.41 Av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2013:22) om katastrofmedicinsk beredskap framgår bland annat att planeringen av regionens katastrofmedicinska beredskap ska vid särskild händelse eller vid risk för sådan händelse ska ha förmåga att larma och aktivera de funktioner som är nöd- vändiga, leda och samordna berörda hälso- och sjuk-vårdsverksam- heter, genomföra sjukvårdsinsatser i ett skadeområde, utföra sjuktrans- porter och på vårdenhet omhänderta drabbade samt samverka med andra aktörer på lokal, regional och nationell nivå.42 Där framgår 34Uppdrag att bistå i arbetet med att samordna tillgången till skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial till följd av spridningen av covid-19 (S2020/02676/). 357–11 §§ samt 16 § lag (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. 36Uppdrag att bistå regionerna i att säkerställa flöden för storskalig testning för covid-19 (S2020/05027/FS, delvis). 37Uppdrag att följa efterlevnaden av rekommendationer, riktlinjer och råd för inrikesresor och sommaraktiviteter (S2020/05271/FS). 388 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 393 kap 1 § ovan nämnda författning. 405 kap. 2 § ovan nämnda författning. 414 kap 1 § föreskrifter och allmänna råd om katastrofmedicinsk beredskap (SOSFS 2013:22). 426 kap. 2 § ovan nämnda författning. Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården även att det i samtliga regioner ska finnas en tjänsteman i beredskap, i följande förkortad TiB.43 Det kan noteras att det i LEH saknas en motsvarande reglering angående TiB vad gäller regionernas krisbered- skap. Vidare ska det i varje region finnas en funktion som ska ansvara för ledningsuppgifter enligt SOSFS 2013:22. Funktionen ska benäm- nas särskild sjukvårdsledning.44 I föreskrifterna anges också att regio- nen ska planera så att hälso- och sjukvårdens försörjning av medicin- teknisk utrustning, förbrukningsmateriel och läkemedel anpassas till de behov som kan uppstå vid allvarlig händelse och så att den per- sonal som ska arbeta i ett skadeområde tillhandahålls den utrustning som är nödvändig.45 På motsvarande sätt som för kommunerna anges i 5 kap. 1 § LEH att regionerna ska få ersättning av staten för kostnader för förbere- dande uppgifter som de utför enligt 2 kap. Uppgifter som rör extra- ordinära händelser i fredstid berättigar till ersättning endast i den mån verksamheten är till nytta för hanteringen av sådana mycket om- fattande och svåra extraordinära händelser som allvarligt kan påverka regionens verksamhet. SKR och MSB tecknar överenskommelser om regionernas arbete med krisberedskap bl.a. reglerar den statlig ersätt- ningen utifrån LEH. I samma överenskommelse regleras även civilt försvar. Enligt smittskyddslagen ska det i varje region finnas en smittskydds- läkare.46 Regionens smittskyddsläkare är ansvarig för planering och samordning av smittskyddet i länet. Som myndighet har smittskydds- läkaren befogenhet att ingripa med tvingande åtgärder mot enskilda för att förhindra smittspridning. Regionens smittskyddsorganisa- tion ska vara utformad så att den tillgodoser behovet av kommuni- kation och samverkan utifrån vad smittskyddslagen föreskriver. Det direkta ansvaret för att åtgärder vidtas enligt smittskyddslagen kan 436 kap. 1 § ovan nämnda författning. 446 kap. 2 § ovan nämnda författning. 455 kap. 9 och 10 §§ ovan nämnda författning. 461 kap. 9 § smittskyddslagen (2004:168). Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården beskrivas som att regionen svarar för personinriktade åtgärder, kom- munen svarar för objektinriktade åtgärder och varje läkare har ansvar för smittskyddsåtgärder. I 3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) anges att för hälso- och sjukvård som berör flera regioner ska landet vara indelat i samverkansregioner (tidigare sjukvårdsregioner). finns sex olika samverkansregioner. Varje samverkansregion omfattar de län och de kommuner som anges i förordningen. Samverkansregionerna är den högre regionala struktur som finns inom hälso- och sjukvården . Samverkansregionerna består på politisk nivå i de flesta fall av en samverkansnämnd, men kan även bestå av ett kommunalförbund. På tjänstemannasidan finns ofta någon form av regiondirektörsgrupp, hälso- och sjukvårdsdirektörsgrupp, och ett mindre sekretariat. Olika arbetsgrupper och andra forum finns också inrättade i samverkans- regionerna. Vad utredningen erfar sker samverkan avseende kris- beredskap och katastrofmedicinsk beredskap i samverkansregionen endast i undantagsfall. Regeringen är geografiskt områdesansvarig på nationell nivå, vilket innebär att det vid fredstida kriser med nationella konsekvenser är regeringens uppgift att främst hantera övergripande normativa och strategiska frågor samt att på en övergripande nationell nivå säkra en effektiv krishantering. Regeringen ska också kommunicera med all- mänhet och media och hålla kontakten med andra länder, EU och andra internationella aktörer som i olika avseenden kan beröras av en allvarlig händelse i . Regeringen har delegerat delar av den operativa verksamheten till myndigheterna. Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården Myndigheternas ansvar för krisberedskap Statliga myndigheter ska genom sin verksamhet minska sårbarheten i samhället och utveckla en god förmåga att hantera sina uppgifter under fredstida kriser och inför och vid höjd beredskap.47 Av förord- ningen framgår även att varje myndighet, vars ansvarsområde berörs av en krissituation, ska vidta de åtgärder som behövs för att hantera konsekvenserna av denna. Myndigheterna ska samverka och stödja varandra vid en sådan krissituation.48. Varje myndighet ska ansvara för att personalen vid myndigheten får den utbildning och övning som behövs för att den ska kunna lösa sina uppgifter i samband med krissituationer. En planlagd utbildnings- och övningsverksamhet i syfte att uppnå detta mål ska genomföras.49 Myndigheter med särskilt ansvar för krisberedskapen och vid höjd beredskap Vissa myndigheter har ett särskilt ansvar avseende krisberedskap och höjd beredskap enligt 10 och 16 §§ förordning (2015:1052) om kris- beredskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Det åligger dessa myndigheter att särskilt samverka med länsstyrelserna i deras roll som områdesansvarig myndighet, sam- verka med övriga statliga myndigheter, kommuner, regioner, sam- manslutningar och näringsidkare som är berörda.50 Dessa utpekade myndigheter ska även beakta det samarbete som sker inom Europeiska unionen och internationella forum i frågor som rör samhällets kris- beredskap.51 Under en kris ska dessa myndigheter hålla regeringen informerad om händelseutvecklingen, tillståndet, den förväntade ut- vecklingen och tillgängliga resurser inom respektive ansvarsområde samt om vidtagna och planerade åtgärder.52. De myndigheter inom hälso- och sjukvårdsområdet som har ett utpekat särskilt ansvar avse- ende krisberedskap och höjd beredskap är , , och E-hälsomyndigheten.53 För 471 § förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgär- der vid höjd beredskap. 485 § ovan nämnda författning. 499 § ovan nämnda författning. 5010 § andra stycket 1 och 2 ovan nämnda författning. 5110 § andra stycket 3 ovan nämnda författning. 5213 § ovan nämnda författning. 5310 § samt bilaga ovan nämnda författning. Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården att främja en helhetssyn i planeringen för krisberedskap och höjd beredskap ska planeringen för de myndigheter som anges i bilagan till denna förordning bedrivas inom samverkansområden54. MSB får vid behov besluta att även andra myndigheter ska ingå i eller stödja arbetet i samverkansområdena. tillhör tillsammans med andra myndig- heter samverkansområdet Farliga ämnen medan , och tillsammans med andra myndigheter tillhör samverkansområdet Skydd, undsättning och vård. Ingen myndighet pekas ut som ansvarig för den övergripande planeringen inom respektive samverkansområde. Representant för MSB är ordförande i samtliga samverkansområden. Regioner och kom- muner finns representerat bland annat i samverkansområde Skydd, undsättning och vård, representanterna utses vid möten i SKR:s nät- verk för krisberedskap. MSB ska vid behov till lämna förslag på för- ändringar av vilka myndigheter som ska ha en tjänsteman i beredskap med uppgift att initiera och samordna det inledande arbetet för att upptäcka, verifiera, larma och informera vid allvarliga kriser.55 Utredningen om civilt försvar föreslår i sitt betänkande en ny struk- tur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap. Ett av för- slagen är att samverkansområdena avvecklas.56 Utredningen föreslår att statliga myndigheter i stället delas in i beredskapssektorer. Dessa ska organiseras med utgångspunkt i sam- hällsviktiga verksamheter och funktioner som är av särskild betydelse att upprätthålla i fredstida krissituationer, höjd beredskap och då ytterst krig.57 En av beredskapssektorerna som föreslås är hälsa, vård och omsorg som ska omfatta de viktiga samhällsfunktionerna hälso- och sjuk- vård, tandvård, smittskydd, läkemedelsförsörjning samt socialtjänst. Denna beredskapssektor föreslås bestå av , Folk- hälsomyndigheten, och Socialstyrelsen.58 Social- styrelsen föreslås bli sektorsansvarig myndighet.59 547 § ovan nämnda författning. 5511 § ovan nämnda författning. 56Struktur för ökad motståndskraft, betänkande av utredningen om civilt försvar (Dir. 2018:79), s. 221. 57A.a., s. 224. 58A.a., s. 230. 59A.a., s. 233. Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den ut- sträckning inte någon annan myndighet har det ansvaret. Myndigheten ska enligt myndighetens instruktion60 bland annat utveckla och stödja arbetet med civilt försvar, utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder. Vidare ska man arbeta med och verka för samordning mellan berörda sam- hällsaktörer för att förebygga och hantera olyckor, kriser och kon- sekvenser av krig och krigsfara. Det är även MSB:s uppgift att sam- ordna kommunerna på nationell nivå och stödja dem med råd och information i deras verksamhet enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Myndigheten ska även utföra tillsyn enligt samma lag samt följa upp och utvärdera samhällets arbete med krisberedskap och civilt försvar. Myndigheten tar på regeringens uppdrag fram en nationell risk och förmågebedömning som bl.a. bygger på bevaknings- ansvariga myndigheters, kommuners och regioners risk och sårbar- hetsanalyser. aktuellt uppdrag ska redovisas år 2021.61 Detta är bland annat ett strategiskt underlag för att inrikta och utveckla krisberedskapen och civilt försvar. MSB stödjer regioner och kom- muner i arbetet med krisberedskap genom att ta fram verktyg och materiel exempelvis för RSA-arbete, kontinuitetshantering, samhälls- viktig verksamhet och övningsverksamhet. MSB ansvarar och leder ett nationellt forum för tvärsektoriella övningar på nationell och regional nivå, där bland annat en övnings- strategi tagits fram. Forumet består av representanter från de myndig- heter som finns med i krisberedskapsförordningen samt av adjunge- rade organisationer, bland annat Försvarsmakten. Även kommunerna och regionerna är representerade av företrädare som utses vid möten i för krisberedskap. Under en fredstida kris ska MSB kunna stödja berörda myndig- heters samordning av åtgärder, verka för samordning av samhällets övriga aktörer samt arbeta för att samhällets resurser används på ett effektivt sätt. Myndigheten ska även kunna bistå 60Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 61Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap punkt 3.5 (Ju2020/01362/SSK). Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården med underlag och information vid i allvarliga olyckor och kriser.62 MSB ansvarar för webbplatsen som förmedlar information från myndigheter och andra ansvariga i samband med en fredstida kris eller allvarlig händelse. Samhällsviktig verksamhet är ett samlingsbegrepp som omfattar de verksamheter, anläggningar, infrastrukturer och tjänster som är av avgörande betydelse för att upprätthålla viktiga samhällsfunktioner inom en samhällssektor. Dessa verksamheter bedrivs av både privata och offentliga aktörer. Med samhällsviktig verksamhet avses verksam- het, tjänst eller infrastruktur som upprätthåller eller säkerställer sam- hällsfunktioner som är nödvändiga för samhällets grundläggande behov, värden eller säkerhet.63Den uppdaterade definitionen liknar interna- definitioner, och ska på så sätt bl.a. underlätta samverkan med andra länder avseende samhällsviktig verksamhet. MSB har arbetat med att ta fram stöd till samhällets aktörer, privata som offentliga, för att identifiera samhällsviktig verk- samhet, som sker på olika nivåer i samhället. Inom samhällssektorn hälso- och sjukvård samt omsorg finns ett stort antal samhällsviktiga verksamheter. Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar Vid ett flertal utvärderingar av övningar och verkliga händelser har bland annat MSB konstaterat brister avseende samverkan vid en freds- tida kris. publicerade MSB strategin Gemensamma grun- der för samverkan och ledning vid samhällsstörningar64 och implemen- tering har skett . Syftet med denna var att aktörerna ska ges förutsättningar att agera tillsammans på ett strukturerat och likartat sätt och därmed stärka förmågan att hantera samhällsstörningar. Ut- värderingar efter pandemin får utvisa om aktörerna använt sig av stra- 627 § förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 63Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2020): Uppdaterad definition samhällsviktig verksamhet (MSB 2020-11275). 64Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar (publ.nr. Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården tegin och om tidigare identifierade brister avseende samverkan har minskat. är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, social- tjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. Vidare ska bistå reger- ingen med underlag och expertkunskap för utvecklingen inom sitt verksamhetsområde.65 ska genom kunskapsstöd och föreskrifter bidra till att hälso- och sjukvården och bedrivs enligt veten- skap och beprövad erfarenhet.66 ska också ansvara för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling inom sitt verksamhets- område, 67skapa och tillhandahålla enhetliga begrepp, termer och klassi- fikationer inom sitt område68. ansvarar för föreskrif- ter och allmänna råd inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten kungör sina föreskrifter i samt är utgivande myndighet för Gemen- samma författningssamlingen avseende hälso- och sjukvård, social- tjänst, läkemedel, folkhälsa m.m.69 är bevakningsansvarig myndighet och ska därmed medverka i krisberedskap och i totalförsvaret i enlighet med förord- ningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myn- digheters åtgärder vid höjd beredskap och förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap. Enligt instruk- tion ska myndigheten samordna och övervaka planläggningen av den civila hälso- och sjukvårdens och beredskap.70 har ett samlat ansvar för att expertis utvecklas och upprätthålls samt att kunskap sprids om katastrofmedicin och kris- beredskap inom myndighetens verksamhetsområde. Myndigheten ska verka för att expertis inom dessa områden står till samhällets för- fogande vid kriser och katastrofer. ska på regeringens uppdrag samordna förberedelserna för försörjningen med läkemedel 651 § förordningen (2015:284) med instruktion för . 664 § 1 ovan nämnda författning. 674 § 2 ovan nämnda författning. 684 § 8 ovan nämnda författning. 697 § ovan nämnda författning. 709 § 1 ovan nämnda författning. Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården och sjukvårdsmateriel för att upprätthålla en katastrofmedicinsk be- redskap. ansvarar för viss beredskapslagring av läke- medel, sjukvårdsmateriel och skyddsutrustning vilket beskrivs närmare i kapitel 6. Myndigheten genomför en risk- och sårbarhetsanalys med syfte att identifiera och analysera sårbarheter, risker och hot för att förbättra krisberedskapen dels inom myndigheten, dels inom ansvars- områdena hälso- och sjukvård och socialtjänst. Syftet med analysen, enligt myndigheten, är att bidra till ökad medvetenheten och kun- skap hos beslutsfattare och verksamhetsansvariga. Analysen kan också utgöra ett underlag för inriktningen av hälso- och sjukvårdens och arbete liksom för myndighetens stöd och samordning av dessa. Myndighetens RSA ingår som en del i den nationella risk- och förmågebedömningen som sammanställs av MSB. uppdrag är att verka för god folkhälsa, ut- värdera effekterna av metoder och strategier på folkhälsoområdet, följa hälsoläget i befolkningen och faktorer som påverkar detta, genom kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning främja hälsa och före- bygga sjukdomar och skador samt verka för ett effektivt smittskydd.71 har det övergripande nationella ansvaret för befolkningens skydd mot smittsamma sjukdomar och samordnar smittskyddet samt beredskapen för gränsöverskridande hälsohot. övervakar smittsamma sjukdomar nationellt, tar fram och förmedlar kunskap om smittskydd, ger vägledning åt hälso- och sjukvården samt vägleder kommunerna i deras hantering av smittskyddshändelser. kan också utföra ett stort antal mikrobiologiska laboratorieanalyser som komplement till de analyser som utförs vid andra laboratorier. De analyser som finns tillgängliga vid är sådana som ingår i landets beredskap för högpatogena smittämnen, är av särskild rele- vans för landets smittskydd eller som endast utförs i liten omfattning. Vid myndigheten finns enda säkerhetslaboratorium med skyddsnivå 4. 711 § förordning (2013:1020) med instruktion för . Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården har ett omfattande samordningsansvar. Myndigheten ska samordna smittskyddet på nationell nivå, samordna förberedelserna för försörjning av läkemedel inför allvarliga utbrott av vissa smittsamma sjukdomar samt, samordna beredskapen mot all- varliga gränsöverskridande hälsohot. Hälsohoten kan vara orsakade av biologiska, kemiska eller radionukleära ämnen. Även hälsohot med miljöursprung eller okänt ursprung omfattas. är bevakningsansvarig myndighet enligt förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap och förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap. Dessutom ska enligt myndighe- tens instruktion övervaka planläggningen av smittskyddets bered- skap och inom sitt ansvarsområde ta initiativ till åtgärder som skyd- dar befolkningen mot smittsamma sjukdomar och andra allvarliga hälsohot i kris och under höjd beredskap. Myndigheten ska även bistå myndigheter, regioner, kommuner och organisationer med expert- stöd vid konstaterade eller misstänkta utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar. Det ska även finnas en laboratorieberedskap för att till- handahålla mikrobiologiska laboratorieundersökningar som är av unik natur eller som av andra skäl inte utförs av andra laboratorier.72 Myndigheten ska även samordna beredskapen mot allvarliga hälso- hot och är nationell kontaktpunkt enligt lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Myndigheten ska på regeringens uppdrag samordna förberedelserna för försörjningen med läkemedel inför allvarliga utbrott av smittsamma sjukdomar. är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör läkemedel och medicintekniska produkter. Myndigheten ska bl.a. verka för säkra och effektiva läkemedel av god kvalitet och för god läkemedelsanvändning samt för att medicintekniska produkter är säkra och lämpliga för sin användning. ansvarar för kon- troll och tillsyn av läkemedel, narkotika, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller an- vändning står dessa produkter nära.73 7210 § förordning (2013:1020) med instruktion för . 731 och 2 §§ förordningen (2020:57) med instruktion för . Allmänt om krisberedskap och totalförsvar inom hälso- och sjukvården är bevakningsansvarig myndig- het och ska därmed medverka i krisberedskap och i totalförsvaret i enlighet med förordningen (2015:1052) om krisberedskap och be- vakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap och förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap. Där- utöver ska svara för stöd till och i deras arbete med beredskapsplanering på läkemedelsområdet.74 svarar även för föreskrifter och allmänna råd i fråga om läkemedel och andra produkter som omfattas av myndig- hetens kontroll eller tillsyn75. Myndigheten ska också lämna giftin- formation och behandlingsråd till hälso- och sjukvården och allmän- heten avseende akuta förgiftningar med läkemedel, kemikalier och andra produkter samt biologiska toxiner76 samt rekommendera och verka för att det finns effektiva motgifter77. ansvarar för register och it-funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patient- säker och kostnadseffektiv läkemedelshantering. Myndigheten ska vidare samordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet.78 ansva- rar bland annat för att förmedla alla elektroniska recept i . är central för en fungerande ordinations- och förskrivningsprocess.