sou · H9B325 · 2021-04-09 00:00:00 — Utifrån ett beredskapsperspektiv är det främst reningsverk som är relevant då de på grund av sin storskalig- het kan drabba väldigt många människor om de brister i funktio- nalitet och robusthet. Utredningen föreslår därför att även Natur- vårdsverket ska ingå i beredskapssektorn. Även avfallshantering är verksamhet av betydelse för livsmedels- och dricksvattenförsörjningen i både fred och krig. Om avfalls- hanteringen inte fungerar kan det t.ex. innebära stora allmänna hälso- faror och påverka en säker livsmedelshantering, t.ex. orsaka smitta och göra dricksvatten otjänligt. Som nämnts ovan är Naturvårds- verket en central miljömyndighet med ansvar för avfallsfrågor och har ett nationellt avfallsråd som ska fungera som stöd för myndig- heten. I ingår också representanter från länsstyrelserna. 54Förslagsvis företräds av en länsstyrelse i arbetet. 55Detta gäller exempelvis och . En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Utredningen föreslår därför att avfall (i första hand kommunalt av- fall) ska ingå i beredskapssektorn. Utredningen bedömer att beredskapssektorn Livsmedelsförsörj- ning och dricksvatten är avgränsad, specifik och omfattar viktiga samhällsfunktioner med starka beroendeförhållanden. Utredningen anser att verksamheten är viktig för totalförsvaret och för den freds- tida krisberedskapen. Det finns också ett starkt behov av samord- ning mellan de myndigheter som utredningen föreslår ska ingå i beredskapssektorn när det gäller planering för och genomförande av beredskapsåtgärder. Utredningen vill också framhålla betydelsen av en strukturerad och aktiv samverkan med andra aktörer, bl.a. privata företag och livsmedelsproducenter. Till utredningen har synpunkten att () bör ingå i beredskapssektorn framförts. Skälet som anförts är att SLU har särskilda beredskapsuppgifter inom området. En- ligt förordning (1993:221) för ska SLU identifiera och analysera risker för att nya vetenskapliga rön och tek- niker används i antagonistiskt syfte mot jordbruks- och livsmedels- produktionen. Uppgiften ska utföras efter samråd med berörda myndigheter. Utredningen bedömer att SLU visserligen har viktiga uppgifter som bidrar till samhällets beredskapsförmåga, men att det inte finns tillräckliga skäl för att skulle ingå i bered- skapssektorn. Som tidigare nämnts finns dock alltid möjligheten till adjungering. Utredningen har övervägt om eller Livsmedels- verket ska föreslås som sektorsansvarig myndighet. ansvarar för att förebygga, hantera och ge råd vid vissa sam- hällsstörningar inom lantbruk, djur och foder. En del i detta handlar om att hantera utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar. Det kan både vara sjukdomar som sprids bland djur (epizootier) och från djur till människa (zoonoser). leder och samordnar de förebyggande åtgärderna och bekämpningen enligt epizootilagen (1999:657). samordnar nationell kris- och beredskapsplaner- ing av livsmedels- och dricksvattenförsörjningen i leden efter primär- produktion. ansvar ligger främst inom primärproduktionen, dvs. det första ledet i produktionen av livsmedel. Primärproduktionen omfattar bl.a. odling och skörd av vegetabilier och animalieproduk- En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Primärproduktionen följer odlingssäsongerna och djurens pro- duktionscykler. Primärproduktionen har därför långa ledtider, vilket innebär att det tar tid att ställa om och återställa produktionen om den skulle gå ner. I den meningen har utifrån bered- skapssynpunkt en begränsad operativ roll i att, utöver djursmitta, han- tera akuta kriser som rör livsmedelsförsörjningen. Visserligen går det att hävda att även har en begränsad operativ roll, men har myndigheten ansvar för livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktion. I uppdrag ingår ett flertal uppgifter som har betydelse för att utveckla en försörjning av säkra livsmedel vid kris, höjd beredskap och krig. samverkar med livsmedelsindustrin, parti- och detaljhandel, bedriver operativ kontroll på mejerier, slakterier och gränskontroll, leder och stödjer den offentliga kontrollen som kommuner och länsstyrelser bedriver på dricksvatten- och livsmedelsområdet och ger ett riktat stöd till arbetet med offentliga måltider, dvs. måltider i vård, skola och omsorg. har en specifik kompetens när det gäller riskvärdering på livsmedelsområdet och kunskap att ange be- hov och prioritering av livsmedel. har drivit ett omfattande arbete med krisberedskap och för- sörjningsförmåga för samhällets behov på dricksvattenområdet. Det innefattar också ett förbyggande arbete för att minska effekterna på dricksvattenförsörjningen till följd av den pågående klimatföränd- ringen. leder och driver den s.k. VAKA-gruppen (den nationella vattenkatastrofgruppen) till stöd för vattenprodu- center, kommuner och länsstyrelser i krissituationer. Medlemmarna i gruppen ger ett kollegialt stöd och är rekryterade från målgrup- perna och centrala myndigheter. Utredningen anser att det är viktigt att den myndighet som får sektorsansvar för beredskapssektorn Livsmedelsförsörjning och dricks- vatten har god kunskap om och överblick över hela sektorn. Utred- ningen föreslår att ska utses till sektorsansvarig myndighet, men konstaterar att det kommer att kräva ett nära samarbete med framförallt . Utredningen vill i sammanhanget även framhålla betydelsen av att beredskapssektorn upprättar en strukturerad och aktiv samverkan med andra aktörer, bl.a. kommuner och regioner, privata företag och livsmedelsprodu- center. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Utredningen föreslår att beredskapssektorn för Ordning och säker- het ska omfatta de viktiga samhällsfunktionerna polisväsendet, gräns- skydd och gränsövervakning, åklagarverksamhet, kriminalvård samt bevaknings- och säkerhetsverksamhet. Verksamheten bedrivs i huvudsak av offentliga aktörer med undan- tag för säkerhets- och bevakningsbranschen där privata företag är utförare. , , samt Tull- verket har operativa uppgifter i arbetet med brottsbekämpning. Kriminalvården stödjer dessa myndigheter i detta arbete. ska upprätthålla allmän ordning och säkerhet och i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Polis- myndigheten har vidare det övergripande ansvaret för gränskontrol- len i vid såväl inre som yttre gräns. Syftet är bl.a. att motverka illegal invandring, hot mot den inre säkerheten och brottslighet. Säkerhetspolisen ska förebygga och avslöja brott mot säkerhet, bekämpa terrorism och skydda den centrala statsledningen. ansvarar för den allmänna åklagarverksamheten med undantag för den åklagarverksamhet som Ekobrottsmyndig- heten ska bedriva. har huvudansvaret för kontrollen av landets yttre gräns till sjöss och ansvarar för kontrollen av sjö- trafik. och är skyldiga att hjälpa Polis- myndigheten i arbetet med gränskontroll. Under höjd beredskap ska tillsammans med Försvarsmakten och arbeta med en samordnad gräns- övervakning. ansvarar för och leder gränsövervak- ningen inom sitt län. I krig, eller efter särskilt beslut vid höjd bered- skap, ska personal och materiel enligt förordningen om utnyttjande av inom Försvarsmakten (1982:314) användas inom Försvarsmakten för bl.a. övervakning och trans- porter. Kriminalvården ansvarar för att verkställa utdömda påföljder, bedriva häktesverksamhet samt utföra personutredningar i brott- mål.56 I uppdraget ingår också att transportera klienter mellan dom- 56Förordning (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap stol, häkte och anstalt, men även transporter för , och räkning. Samverkan om för beredskapen viktig verksamhet Samverkan vad gäller ordning och säkerhet genomförs bl.a. inom ramen för samverkansrådet mot terrorism, sjöövervakningsrådet samt tullsamverkan. , samt ingår i sam- verkansområdet Skydd, undsättning och vård. Säkerhetspolisen in- går i samverkansrådet Farliga ämnen kopplat till icke-spridningsfrågor. I samverkansrådet Farliga ämnen ingår också , Kust- bevakningen samt . Kriminalvården har tillstyrkt MSB:s förslag till regeringen att Kriminalvården ska tilldelas ett särskilt ansvar för krisberedskap och höjd beredskap och därmed ingå i bilagan till förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Kriminalvården bedriver en samhällsviktig och omfattande verksamhet som flera andra myndigheter är beroende av.57 Ordning och säkerhet har av Försvarsberedningen, Försvarsmak- ten, MSB och Utredningen om säkerhetsskyddslagen58 identifierats som viktig verksamhet. Inom Nato är ordning och säkerhet inte en av de sju civila för- mågor som gör ett land mer civilt resilient (motståndskraftigt). Där- emot finns direkta kopplingar till tre av de förmågor som Nato har identifierat.59 Utredningen föreslår att beredskapssektorn Ordning och säkerhet inrättas. , , , , och Kriminalvården har ansvar för att upprätthålla de viktiga samhällsfunktioner som beredskapssektorn Ordning och säkerhet ska omfatta och det finns ett starkt behov av samordning mellan de föreslagna myndigheterna när det gäller pla- 57Kriminalvården, dnr 2919-9472. 59Säkerställande av politiskt beslutsfattande och centrala ledningsfunktioner, effektiv hantering av okontrollerade stora befolkningsrörelser samt hantering av stora masskadeutfall. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap nering för och genomförande av beredskapsåtgärder. Utredningen föreslår därför att dessa myndigheter ska ingå i beredskapssektorn. Utredningen har övervägt om borde ingå i bered- skapssektorn Ordning och säkerhet. Domstolarna är en central del i rättskedjan och åtnjuter självständighet i dömandet och i tillämp- ningen av rättsregler. har en stödjande roll gentemot domstolarna. Som en konsekvens av domstolarnas självständiga ställ- ning bedömer utredningen att det här inte finns motsvarande behov eller möjlighet till samordning och planering för beredskapsåtgärder som hos förvaltningsmyndigheterna. Polisens arbete syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Rikspolischefen (och även säkerhetspolischefen) ingår i reger- ingens Krishanteringsråd. har i förhållande till Säkerhetspolisen ett bredare och mer direkt ansvar inom området allmän ordning och säkerhet. Med utgångspunkt i Polismyndig- hetens centrala roll för arbetet med att upprätthålla allmän ordning och säkerhet föreslår utredningen att ska utses som sektorsansvarig myndighet för beredskapssektorn Ordning och säkerhet. 7.5.9Räddningstjänst och skydd av civilbefolkningen Beredskapssektorn och skydd av civilbefolkningen föreslås omfatta de viktiga samhällsfunktionerna räddningstjänst (statlig samt ), alarmeringstjänst, befolkningsskydd, infor- mation om väder, vatten och klimat. Beredskapssektorn ska även omfatta strålskyddsberedskap (för att hantera nukleära eller radio- logiska händelser) på central myndighetsnivå. Verksamheten som omfattar den föreslagna beredskapssektorn Rädd- ningstjänst och skydd av civilbefolkningen bedrivs i huvudsak av kommuner och statliga myndigheter. Alarmeringstjänstens verksam- het bedrivs av det statliga bolaget . är ett statligt bolag som ägs tillsammans med kommuner och regioner. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap definieras som de räddningsinsatser som staten eller kommunerna har ansvar för vid olyckor och överhängande fara för olyckor för att hindra och begränsa skador på människor, egen- dom eller miljö.60 Kommunerna har ansvar för räddningstjänst inom kommunen förutom där staten har ett särskilt utpekat ansvar:61 •Polismyndigheten ansvarar för fjällräddningstjänst och efterforsk- ning av försvunna personer i fall som avses i 4 kap. 4 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor (LSO). •Sjöfartsverket ansvarar för statlig sjö- och flygräddningstjänst. •Kustbevakningen bedriver räddningstjänst till sjöss och har huvud- ansvar för miljöräddningstjänst till sjöss. •Länsstyrelserna ansvarar för räddningstjänst i samband med ut- släpp av radioaktiva ämnen från kärntekniska anläggningar. MSB har i uppdrag att samordna och utveckla verksamheten inom räddningstjänsten och olycks- och skadeförebyggande åtgärder.62 MSB ska genom rådgivning och information stödja kommunerna och har även tillsyn över kommunerna avseende lagen om skydd mot olyckor. under höjd beredskap utgör en egen del av den samlade förmågan i befolkningsskyddet. De kommunala rädd- ningstjänstorganisationerna utgör grunden för uppgifterna som regleras i lagen om skydd mot olyckor.63 har flera uppgifter enligt lagen om skydd mot olyckor. kan överta ansvaret för räddningstjänsten vid omfattande räddningsinsatser samt får under höjd beredskap bl.a. besluta om användningen av personal inom en kommuns organisa- tion för uppgifter som inte berör den aktuella kommunen. 601 kap. 2 § LSO. 61Se 3–4 kap. LSO och 4 kap. förordning (2003:789) om skydd mot olyckor (FSO). 62Se förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. 638 kap. LSO. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Alarmeringsverksamheten64 regleras i allt väsentligt genom avtal mellan staten och bolaget , som svarar för 112-tjänsten. Grundläggande för systemet är att det finns ett nödnummer för att larma polis, statlig och samt ambulans. SOS Alarm har utöver detta också uppgifter som rör samhällets kris- beredskap, funktionen Viktigt meddelande till allmänheten (VMA) samt informationsnumret 113 13. Begreppet befolkningsskydd har sitt ursprung i Genèvekonven- tionernas begrepp civilförsvar vilket innefattar att fullgöra alla eller några av de humanitära uppgifter som syftar till att skydda civil- befolkningen mot faror i samband med fientliga angrepp eller kata- strofer. har valt att dela upp begreppet ”civilförsvar” i befolk- ningsskydd och räddningstjänst under höjd beredskap. Det saknas emellertid en författningsreglerad definition av begreppet befolk- ningsskydd.65 Av MSB:s instruktion framgår dock att myndigheten ska tillse att nödvändiga åtgärder vidtas inom befolkningsskyddet.66 MSB har också ansvar för att bygga och kontrollera skyddsrum. Om ett nytt befolkningsskydd även kommer att inne- fatta en hemskyddsorganisation så som Försvarsberedningen före- slår i sin rapport (2017), bör det enligt utredningen övervägas om uppgiften för kommunerna om s.k. lokal kristidsverk- samhet ska ingå i beredskapssektorn som en del i befolkningsskyddet.67 Enligt förordningen (2009:974) med instruktion för () ska ta fram beslutsunderlag som bidrar till en god samhällsplanering, till att minska sårbarheten i samhället och till att miljökvalitetsmålen nås. Vidare ska förvalta och utveckla den svenska meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska infrastrukturen och därigenom in- hämta och förmedla kunskaper om landets meteorologiska, klimato- logiska, hydrologiska och oceanografiska förhållanden. Enligt in- struktionen ska särskilt svara för varningstjänster och aktivt samverka med berörda myndigheter, producera och förmedla mete- 64Utöver SOS Alarm finns larmcentraler på statlig nivå hos , Kustbevak- ningen och . Hos kommuner och regioner finns larmcentraler för bl.a. kommu- nal räddningstjänst och prehospital vård. 65Med befolkningsskydd menas bland annat: skyddsrum, varningssystem, utrymning och in- kvartering. Det finns någon författningsreglerad definition av befolkningsskydd. 66Se förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. 67Lokal kristidsverksamhet framgår av 3 kap. 3 § lagen (2006:544) om kommuners och lands- tings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Verksam- heten omfattar bland annat att vidta åtgärder för försörjningen med nödvändiga varor. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap orologiskt, klimatologiskt, hydrologiskt och oceanografiskt besluts- underlag samt ha beredskap och biträda berörda myndigheter vid allvarliga störningar i samhället. ska inom den nationella strålskydds- beredskapen samordna de beredskapsåtgärder som krävs för att före- bygga, identifiera och detektera nukleära eller radiologiska händelser som kan leda till skador på människors hälsa eller miljön. Myndig- heten ska i detta sammanhang bl.a. ge råd om strålskydd och sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen, om en nukleär eller radiologisk nödsituation inträffar inom eller utom landet, svara för expertkom- petens samt kunskaps- och beslutsunderlag inom strålskyddsområ- det inklusive spridningsprognoser och strålskyddsbedömningar samt upprätthålla förmåga att genomföra mätning, provtagning och ana- lys i fält inom strålskyddsområdet.68 Verksamheten inom de viktiga samhällsfunktionerna räddnings- tjänst och skydd av civilbefolkningen bedrivs i huvudsak av kommu- nerna i enlighet med gällande lagstiftning som rör skydd mot olyckor, utrymning och inkvartering men också extraordinära händelser i fredstid och under höjd beredskap. Samverkan om för beredskapen viktig verksamhet ingår MSB, , och Polismyndig- heten i samverkansområdet Skydd, undsättning och vård tillsam- mans med bl.a. . MSB, , och ingår i samverkansområdet Farliga ämnen. ingår tillsammans med MSB i samver- kansområdet Geografiskt områdesansvar.69 En del av målet för det civila försvaret är att värna civilbefolk- ningen.70 Försvarsberedningen har i sammanhanget konstaterat att förmågan att skydda civilbefolkningen vid ett väpnat angrepp är vik- tigt för totalförsvarets trovärdighet. Befolkningsskydd inklusive rädd- ningstjänst är därmed en viktig verksamhet inom det civila försvaret. 68Förordning (2008:452) med instruktion för . 69Det geografiska områdesansvaret innebär att inom sitt geografiska område ska se till att samverkan mellan myndigheter, kommuner och andra aktörer fungerar före, under och efter en kris. Samverkan under en kris kan exempelvis ske genom att länsstyrelserna regel- bundet sammankallar särskilda samverkansgrupper bestående av berörda myndigheter och andra aktörer. ska även kunna ge en samlad regional lägesbild av samhällsskyddet och beredskapen. 2013/14:144. 2020/21:30, s. 89. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap MSB har identifierat räddningstjänst och alarmeringstjänst som viktiga samhällsfunktioner inom samhällssektorn skydd och säkerhet. Skydd och säkerhet är också ett av de prioriterade områdena som MSB och Försvarsmakten har identifierat. Skydd mot olyckor har identifierats som ett viktigt område också av Utredningen om säker- hetsskyddslagen.71 Det finns flera olika samverkansorgan som rör främst arbe- tet med skydd mot olyckor, exempelvis , Centralt räddningstjänstforum (CRF), Centrala Samrådsgruppen för Sjö- och Flygräddning (CSSF) samt 112-rådet. Utredningen föreslår att beredskapssektorn och skydd av civilbefolkningen inrättas. Som beskrivs ovan ansvarar , , , länsstyrelserna samt MSB för centrala uppgifter inom räddningstjänst och skydd av civilbefolkningen. MSB:s uppgift att samordna och utveckla verk- samheten inom räddningstjänsten och olycks- och skadeförebygg- ande åtgärder samt uppgiften att tillse att nödvändiga åtgärder vidtas inom befolkningsskyddet, är betydelsefulla för att säkerställa en fun- gerande räddningstjänst och ett gott befolkningsskydd. an- svarar för funktioner och tjänster som många myndigheter och orga- nisationer är beroende av för att kunna fungera, särskilt under kriser och höjd beredskap. uppgifter avseende den nationella strålskyddsberedskapen är viktig både under höjd bered- skap och vid fredstida kriser. Utredningen bedömer mot denna bakgrund att Polismyndig- heten, , , länsstyrelserna, MSB, och ska ingå i beredskapssektorn Rädd- ningstjänst och skydd av civilbefolkningen. Utredningen har övervägt om borde ingå i bered- skapssektorn och skydd av civilbefolkningen. Det finns behov av en nära samverkan mellan hälso- och sjukvården och den aktuella beredskapssektorn, inte minst när det gäller prehospital vård (främst ambulansverksamhet). För att beredskapssektorn inte 71En närmare beskrivning av samverkansområden och andra indelningar av samhället med rele- vans för arbetet med civilt försvar finns i kapitel 6. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap ska bli alltför stor och omfatta alltför många och disparata frågor bedömer dock utredningen att de ytterligare behov av samverkan som finns med myndigheter som inte föreslås ingå i beredskaps- sektorn ska hanteras bl.a. genom att adjungera aktörer till sektorn för specifika frågor, snarare än att lägga ytterligare myndigheter till beredskapssektorn. Vid skydd av civilbefolkningen är en viktig del att uppmärksamma delaktighet för personer med funktionsnedsättning. De flesta perso- ner med funktionsnedsättning i lever självständigt och i egna bostäder. För att kunna garantera deras trygghet och säkerhet vid en kris måste den generella krisberedskapen säkerställa att deras särskilda förutsättningar utgör en grund i arbetet med skydd av civilbefolk- ningen.72 Detta behov bör kunna tillgodoses genom att vid behov adjungerar aktörer från t.ex. Myndigheten för delaktighet när dessa frågor uppkommer. Vidare konstaterar utredningen att SOS Alarm har myndighets- liknande uppgifter och upprätthåller en viktig samhällsfunktion. Enligt utredningens direktiv ska de sektorer som utredningen före- slår omfatta statliga myndigheter, varför SOS Alarm inte formellt kan ingå i beredskapssektorn eftersom verksamheten bedrivs i bolags- form. Deltagandet i sektorn får regleras på annat sätt än genom förordning (se vidare kapitel 8). Utredningen vill dock understryka betydelsen av SOS Alarms verksamhet som är avgörande för att stora delar av beredskapssektorn och skydd av civil- befolkningen ska fungera. SOS Alarm bör därför delta i beredskaps- sektorns arbete även om bolaget formellt inte kan ingå i den. SOS Alarm behöver också samarbeta nära andra beredskapssektorer, inte minst beredskapssektorerna Hälsa, vård och omsorg och Ordning och säkerhet. Utredningen bedömer också att det finns behov av en strukturerad samverkan med andra organisationer inom det som populärt beteck- nas som blåljusverksamhet. Strukturen med beredskapssektorer ska åstadkomma en sammanhållen planering och ett samordnat agerande inför och under höjd beredskap och fredstida kriser. Samverkan kring blåljusverksamhet bör därför ta sin utgångspunkt i en större händelse och förslagsvis utifrån det som benämns som särskild hän- delse inom polisen och sjukvården. Det kan handla om terrorattentat eller stora olyckor eller andra omfattande och komplexa händelser. 72Se Myndigheten för delaktighet (2020), Uppföljning av funktionshinderspolitiken 2019. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap MSB har ett ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisbered- skap och civilt försvar, i den utsträckning inte någon annan myn- dighet har ansvaret. Myndigheten ska även se till att nödvändiga åt- gärder vidtas inom befolkningsskyddet. Generaldirektören för MSB ingår i regeringens Krishanteringsråd. Utredningen bedömer att MSB:s befintliga uppgifter ligger väl i linje med rollen som sektorsansvarig myndighet och föreslår därför att MSB ska utses till sektorsansvarig myndighet. Beredskapssektorn för transporter föreslås omfatta de viktiga sam- hällsfunktionerna lufttransporter (flygtrafiktjänst, flygplatser, opera- törer), sjötransporter (sjötrafikinformation, hamnar, säkra sjövägar, operatörer), vägtransporter (vägtrafikledning, vägar, operatörer), järn- vägstransporter (tågtrafikledning, järnvägar, resecentra, operatörer), kollektivtrafik (operatörer) samt terminaler (omlastning). bedrivs verksamheten på trafikområdet till stor del av privata företag på olika marknader. Viss verksamhet bedrivs också av statliga myndigheter, exempelvis färjetrafik. Kollektivtrafiken i utförs på uppdrag av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna.