sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Begreppet ”annars finns särskilda skäl” omfattar dem som har hemvist i och inrymmer som tidigare den situationen att sökanden genom att avsäga sig sitt svenska medborgarskap skulle uppnå otillbörliga fördelar gentemot svenska staten eller då sökanden under pågående värnpliktstjänstgöring ansöker om befrielse från sitt svenska medborgarskap. Det är dock fortsatt upp till de tillämpande myndigheterna att i varje enskilt fall pröva om omständigheterna är sådana att de kan anses utgöra särskilda skäl för att vägra någon befri- else från svenskt medborgarskap (jfr prop. 1999/2000:147 s. 57). Bestämmelserna om att en ansökan om befrielse ska avslås på grund av att sökanden inte själv vill befrias från sitt medborgarskap omfattar såväl den som har hemvist i som den som saknar hemvist här i landet. Bestämmelserna om att befrielse kan vägras också om det annars finns särskilda skäl träffar som tidigare enbart den som har hemvist i . För betydelsen av begreppet hemvist hänvisas till författningskommentaren till 2 § ovan. I andra stycket görs endast en språklig justering. Övervägandena finns i avsnitt 11.4.2. Paragrafen, som är ny, ställer upp särskilda villkor för barns befrielse från svenskt medborgarskap, som gäller utöver kraven i 15 §. Enligt första stycket ska som villkor för barns befrielse från svenskt medborgarskap enligt 15 § dels krävas att befrielsen inte bedöms stå i strid med barnets bästa, dels krävas samtycke av barn som har fyllt Att befrielsen inte ska bedömas stå i strid med barnets bästa inne- bär att en befrielse som inte anses ligga i barnets intresse ska avslås på samma sätt som en ansökan om befrielse ska avslås om barnet inte samtycker till den. En befrielse skulle t.ex. kunna stå i strid med barnets bästa om syftet med ansökan om befrielse på goda grunder kan miss- tänkas vara att försvaga barnets skydd mot utnyttjande, omänsklig behandling eller sådana traditionella sedvänjor som är skadliga för barnet. Det skulle t.ex. kunna omfatta den situationen att det finns uppgifter från socialtjänst eller skola om att barnet lever i en heders- kontext och riskerar att giftas bort utomlands eller föras utomlands för att placeras i uppfostringsinstitution. Med samtycke ska förstås att barnet har skrivit under ansökan om befrielse och att det genom kontakter med barnet framgår att barnet – utifrån sin ålder och mognad – är införstått med vad en befrielse betyder och att han eller hon önskar befrias från sitt svenska medborgarskap. ska således genom kontak- ter och samtal med barnet försäkra sig om att barnet förstår inne- börden och konsekvenserna av samtycke till en befrielse. För det fall tvivlar på att samtycket är välgrundat bör ansökan om befrielse kunna avslås på den grunden att samtycke inte före- ligger och/eller med hänvisning till att en befrielse bedöms stå i strid med barnets bästa. Av andra stycket framgår att vid bedömningen av om en befrielse från svenskt medborgarskap står i strid med barnets bästa ska hänsyn tas till barnets åsikter med beaktande av barnets ålder och mognad, även då inte samtycke krävs. Bestämmelsen innebär att barnets åsikter ska beaktas utifrån dess ålder och mognad även vid ansökningar som avser barn . Att barnets ålder och mognad ska beaktas innebär att det normalt ska fästas större avseende vid ett äldre barns inställning än vid ett yngre barns. Enbart ålder kan dock inte avgöra vikten av ett barns åsikter. Hur mycket ett barn förstår är inte på ett entydigt sätt knutet till barnets ålder. Med mognad avses förmågan att förstå och bedöma konsekvenserna av en särskild fråga, varvid den fortlöpande utvecklingen av barnets förmågor måste beaktas. I det tredje stycket anges att det inte ska krävas samtycke om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av sjukdom eller något annat liknande förhållande. Bestämmelsen innebär att det inte krävs samtycke från barn fyllda om barnet är varaktigt förhind- rad att ta ställning till och lämna ett grundat samtycke till ansökan om befrielse. I begreppet varaktigt ligger att hindret ska vara av sådan omfattning och påverka barnet på ett sådant sätt att det inte går att förstå vad barnet vill och önskar. Hindret får inte vara övergående och bör kunna styrkas med läkarintyg (jfr prop. 1981/82:156 s. 78 f.). Som exempel på vad som skulle kunna vara ett hinder kan nämnas fysisk eller psykisk sjukdom eller resultatet av en sådan sjukdom eller en omfattande intellektuell funktionsnedsättning. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.2. Paragrafen, som är ny, reglerar förutsättningarna för återkallelse av ett beslut om befrielse från svenskt medborgarskap. Enligt första stycket ska ett beslut om befrielse från svenskt med- borgarskap återkallas om det fanns hinder mot bifall till ansökan om befrielse för beslutet, om inte särskilda skäl talar emot en återkallelse. Bestämmelsen innebär att om det i efterhand visar sig att någon av de förutsättningar som anges i 15 eller 15 a § inte var upp- fyllda då beslutet om befrielse fattades ska befrielse- beslutet kunna återkallas. Uttrycket ”om inte särskilda skäl talar emot” innefattar t.ex. den situationen att det vid prövningen av om ett beslut om befrielse ska återkallas visar sig att personen bedöms utgöra ett hot mot säkerhet eller att han eller hon deltagit i en orga- nisation som begår eller har begått terroristhandlingar. Det vill säga sådana handlingar som enligt bl.a. 7 § andra stycket, 8 § tredje stycket, 9§ andra stycket och 10 § tredje stycket medborgarskapslagen skulle exkludera en person från att förvärva medborgarskap genom anmälan (jfr författningskommentarerna till de bestämmelserna ovan). Om en återkallelse skulle vara till nackdel för den enskilde eller om det framgår att den enskilde inte vill ha tillbaka sitt svenska medborgar- skap ska återkallelse inte ske. I andra stycket anges att ett beslut om återkallelse ska gälla från den dag då beslutet om befrielse från svenskt medborgarskap fick laga kraft. Ett återkallelsebeslut gäller således retroaktivt. Övervägandena finns i avsnitt 11.5.2. Paragrafen reglerar förutsättningarna för när en medborgare i , , eller förvärvar svenskt medborgar- skap genom anmälan och vilka bestämmelser i medborgarskapslagen som ska tillämpas på medborgarens barn vid ett sådant förvärv. I andra stycket införs en ändring för att barn till den som gör ett medborgarskapsförvärv enligt denna bestämmelse inte ska omfattas av de nya krav på frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. som utred- ningen föreslår i avsnitt 7.4–7.6 och 7.9. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.2. Paragrafen reglerar förutsättningarna för den som har förlorat sitt svenska medborgarskap och därefter oavbrutet varit medborgare i , , eller att få tillbaka sitt svenska med- borgarskap genom anmälan och vilka bestämmelser i medborgarskaps- lagen som tillämpas på medborgarens barn vid sådant förvärv. I paragrafen görs en ändring för att barn till den som gör ett med- borgarskapsförvärv enligt denna bestämmelse inte ska omfattas av de nya krav på frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. som utredningen föreslår i avsnitt 7.4–7.6 och 7.9. Bestämmelsen har utformats på samma sätt och har samma inne- börd som 18 § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.2. Paragrafen reglerar vilken myndighet som prövar och fattar beslut i ärenden enligt medborgarskapslagen. Ändringen innebär att Migra- tionsverket ska pröva alla medborgarskapsärenden. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Paragrafen reglerar hur beslut enligt medborgarskapslagen får över- klagas. Genom ändringen i första stycket framgår att huvudregeln är att beslut enligt medborgarskapslagen får överklagas till en migrationsdomstol. Ändringen är en följd av att utredningen föreslår att alla anmälningsärenden som handläggs av länsstyrelserna ska flyttas över till . Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Paragrafen reglerar överklaganden av beslut i säker- hetsärenden. Andra stycket ändras på så sätt att begreppet säkerhetsärenden också omfattar anmälningar som avslås av skäl som rör säkerhet och allmän säkerhet. Säkerhetsärenden överklagas enligt första stycket till regeringen. Uttrycket ”säkerhet”, som är nytt, ersätter ut- trycket ”rikets säkerhet”. Någon ändring i sak är dock inte avsedd. I tredje stycket görs endast en språklig justering. Övervägandena finns i avsnitt 7.5. Punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lag (2001:82) om svenskt medborgarskap Ikraft- och övergångsbestämmelsen reglerar medborgarskapsförvärv för personer som förlorade sitt svenska medborgarskap på grund av att de blev medborgare i en annan stat, men som önskar återfå detta. I första stycket har ordet genom anmälan bytts ut mot ordet efter anmälan. Innebörden av efter anmälan framgår av kommentaren till 6 §. I andra stycket, som är nytt, införs nya förutsättningar för den som vill återfå sitt medborgarskap. Enligt dessa kan medborgarskap bara återfås om den som anmälan avser gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig, och han eller hon varken är skäligen misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet, bedöms utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet, eller har varit verksam i, eller haft bestämmande inflytande över, en organisation eller grupp vars verk- samhet innefattat terroristhandlingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor. Kravet är utformat på samma sätt och har samma innebörd som i 7 § andra stycket med undantag för att kravet på att det måste göras sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig är riktat till den som anmälan avser, dvs. den som vill återfå sitt svenska medborgarskap. För den närmare innebörden av bestämmelsen i övrigt hänvisas till kommentaren till 7 § andra stycket. Övervägandena finns främst i avsnitt 7.4–7.7.1, 7.9 och 9.3. Punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2014:481) om ändring i lagen om svenskt medborgarskap Ikraft- och övergångsbestämmelsen reglerar medborgarskapsförvärv för barn under vissa omständigheter enligt de upphävda 4 och 5 §§ i medborgarskapslagen. De bestämmelserna gäller fortfarande för barn som fötts före , men den upphävda 4 § är inte aktuell i detta sammanhang. Enligt den upphävda 5 § kan ett barn som har fötts utomlands och som inte har förvärvat svenskt medborgarskap men vars far sedan barnets födelse är svensk medborgare, förvärva svenskt medborgarskap om fadern anmäler det innan barnet har fyllt . I andra stycket, som är nytt, införs nya krav för barns förvärv av medborgarskap. I bestämmelsen anges att vid tillämpning av den upp- hävda 5 § kan ett barn som fyllt förvärva medborgarskap bara om det görs sannolikt att barnets uppgivna identitet är riktig, och barnet varken är skäligen misstänkt eller dömt för allvarlig brotts- lighet, bedöms utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet, eller har varit verksamt i, eller haft bestämmande inflytande över, en organisation eller grupp vars verksamhet innefattat terrorist- handlingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp av andra människor. Kraven är utformade på samma sätt och har samma innebörd som i 7 § andra stycket, se kommentaren till den bestämmelsen. I tredje stycket, som är nytt, införs den tidigare andra meningen i första stycket om att 10 § ska tillämpas på ett barn till den person som förvärvar medborgarskap enligt den upphävda 5 §. Någon änd- ring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns främst i avsnitt 7.3–7.7.1, 7.9 och 9.3. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . Enligt andra punkten ska förvärv av svenskt medborgarskap för ett barn som har fötts före ikraftträdandet handläggas enligt äldre bestämmelser i 2 §. Detta under förutsättning att regeringen lägger fram ett förslag om ett system med automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i (se kommen- taren till 2 § och avsnitt 4.4). Enligt tredje punkten ska äldre föreskrifter tillämpas vid handlägg- ningen av sådana anmälningsärenden som har kommit in till Migra- tionsverket eller före . Med äldre före- skrifter avses bestämmelserna i 6–10, 15, 18, 19, 22, 24 och 26 §§ med- borgarskapslagen, punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestäm- melserna till lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2014:481) om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Enligt fjärde punkten ska bestämmelserna om återkallelse av beslut om befrielse i 15 b § inte tillämpas på beslut om befrielse som har fattats före . Enligt femte punkten a) och b) ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för överklagande av beslut som har meddelats före eller beslut i sådana ärenden som har handlagts enligt punkten 2 eller 3. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet och som över- klagas till domstol ska således handläggas enligt äldre föreskrifter. Som exempel kan nämnas att kraven på frånvaro av allvarlig brottslighet m.m.inte ska tillämpas vid överklagande av ett beslut som meddelats före ikraftträdandet. Detsamma ska gälla vid överklagande av ett beslut som fattats efter ikraftträdandet men där ansökan eller anmälan om medborgarskapsförvärv kom in till eller före . Övervägandena finns i kapitel 14. Böcker, artiklar och rapporter (2013). ISBN9789176788585, IUSTUS. (2004). Isdal (2001). Meningen med våld. Lenberg, (2020). med kommentarer, ISBN9789139313878, Juridik (). Nordisk familjebok (1878). Sandesjö & (2021). Medborgarskapslagen – med kommentarer, ISBN9789139313083, Juridik (). (1953). Förvärv och förlust av svenskt medborgarskap. A. söners förlag. Wahlbäck och (1952). Lagen om svenskt medborgarskap med förklarande anmärkningar. A. söners förlag. (1893). Förslag till lag om förvärfvande och förlust af medborgarerätt. (Regeringens proposition 1894:8). (1923). Förslag till lag om förvärvande och förlust av medborgarrätt. (Regeringens proposition 1923:29). (1924). Förslag till lag om förvärvande och förlust av svenskt medborgarskap. (Regeringens proposition 1924:137). (1950). Förslag till lag om svenskt medborgarskap. (Regeringens proposition 1950:217). (1968). Förslag till lag om ändring i utlännings- lagen den 30 april 195b (nr 193), m.m. (Regeringens proposition 1968:158). (1971). Förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar m.m. (Regeringens proposition 1971:30). (1976). Om ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. (Regeringens proposition 1975/76:136). (1976). Om ändring i regeringsformen. (Regeringens proposition 1975/76:209). (1978). Om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. (Regeringens proposition 1978/79:72). (1979). Förslag till sekretesslag m.m. (Regeringens proposition 1979/80:2). (1982). (Regeringens proposition 181/82:156). (1982). Om förbud mot omskärelse av kvinnor. (Regeringens proposition 1981/82:172). (1982). Om ändring i sekretesslagen (1980:100), m.m. (Regeringens proposition 1981/82:186). (1984). Om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. (Regeringens proposition 1983/84:156). (1989). Om vård i vissa fall av barn och ungdomar. (Regeringens proposition 1989/90:28). (1995). Ändringar i utlänningslagen (1989:529). (Regeringens proposition 1994/95:179). (1998). (Regeringens proposition 1997/98:55). (1998). Medborgarskap och identitet. (Regeringens proposition 1997/98:178). (2000). Uppehållstillstånd på grund av (Regeringens proposition 1999/2000:43). (2000). Lag om svenskt medborgarskap. (Regeringens proposition 1999/2000:147). (2000). Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution. (Regeringens proposition 2000/01:33). (2006). Genomförande av EG-direktiven om unionsmedborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning. proposition 2005/06:77). (2006). Barn som bevittnat våld. (Regeringens proposition 2005/06:166). (2006). Utfärdande av provisoriska pass för barn för direkt resa till . (Regeringens proposition 2005/06:144). (2011). Ändringar av viss länsstyrelse- verksamhet. (Regeringens proposition 2011/12:31). (2013). Ett medborgarskap som grundas på samhörighet. (Regeringens proposition 2013/14:143). (2014). Straffansvar för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. (Regeringens proposition 2013/14:146). (2014). Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap samt tillträde till konvention om våld mot kvinnor. (Regeringens proposition 2013/14:208). (2014). Cirkulär migration och utveckling. (Regeringens proposition 2013/14:213). (2015). (Regeringens proposition 2015/16:65). (2015). En ny lag om personnamn. (Regeringens proposition 2015/16:180). (2017). En modern och rättssäker förvaltning –ny förvaltningslag. (Regeringens proposition 2016/17:180). (2018). (Regeringens proposition 2017/18:105). (2018). Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. (Regeringens proposition 2017/18:186). (2018). Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet. (Regeringens proposition 2017/18:218). (2018). Anpassning av utlänningsdatalagen till EU:s dataskyddsförordning. (Regeringens proposition 2017/18:254). (2020). (Regeringens proposition 2019/20:118). (2020). Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. (Regeringens proposition 2019/20:131). (2020). (Regeringens proposition 2020/21:1). (2020). Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS . (Regeringens proposition 2020/21:6). (2021). Ändringar i utlänningslagen. (Regeringens proposition 2020/21:191). Betänkande med förslag till nya medborgarskapslagar för , och (SOU 1949:45). utredning om översyn av medborgarskapslagstiftningen (1966). Decentralisering av naturalisationsärenden m.m. (SOU 1966:20). (1974) Invandrarna och minoriteterna (SOU 1974:69). Hemvistsakkunniga (1976). Hemvist (SOU 1976:39). (1994). Vandelns betydelse i medborgarskapsärenden m.m. (SOU 1994:33). medborgarskapskommitté (1999). Svenskt medborgarskap (SOU 1999:34). (2010). En ny förvaltningslag (SOU 2010:29). Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (2012). Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (SOU 2012:35). (2013). Det svenska medborgarskapet (SOU 2013:29). Utredningen om skärpta straff för allvarliga våldsbrott (2014). Straffskalorna för allvarliga våldsbrott (SOU 2014:18). (2017). Ny dataskyddslag Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (SOU 2017:39). Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångs- äktenskap och brott med hedersmotiv (2018). Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (2020). Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhets- aspekter (SOU 2020:16). Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken () (2020). En långsiktigt hållbar migrations- politik (SOU 2020:54). (2020). Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57). Utredningen om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap och andra frågor om medborgarskap (2020). Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap (SOU 2021:2). Avtal, konventioner och internationella åtaganden för lösande av vissa konflikter mellan medborgarskapslagar (SÖ 1937:9). allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (1948). /contentassets/d6d5653029e14e338a4b86f5f 4b34c6b/fns-konventioner-om-manskliga-rattigheter. om flyktingars rättsliga ställning (SÖ 1953:17). angående statslösa personers rättsliga ställning (SÖ 1965:54). konvention om gifta kvinnors medborgarskap (SÖ 1958:27). om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12). Wienkonvention om konsulära förbindelser (SÖ 1974:10). Den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (SÖ 1971:42). /rattsliga-dokumen t/sveriges-internationella-overenskommelser/1994/01/so-197142/. om barnets rättigheter (SÖ 1990:20). europeiska konvention om medborgarskap (SÖ 2001:20). /rattsliga-dokument/sveriges-internationella- overenskommelser/2001/01/so-2001201/ []. Avtal mellan , , , och om medborgarskap, (SÖ 2012:6). /49c826/contentassets/ad330e150dc8480da1 3c21b2b9438aa6/avtal-mellan-danmark-finland-island-norge- och-sverige-om-medborgarskap []. Avtal om Förenade och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergi- gemenskapen. (EUT L 29, 31.1.2020). och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG, L 229/35, 29.6.2004. L 158/77, 30.4.2004. och rådets direktiv /95/EU av den om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning). L 337/9, 20.12.2011. Europiska rådets direktiv /637/EU av om sam- ordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer och om upphävande av beslut 95/553/EG. L 106/1, 24.4.2015. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). L 119/1, . och rådets förordning (EU) 2018/1860 av om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. L 312/1, 7.12.2018. och rådets förordning (EU) 2018/1861 av om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006. L 312/14, 7.12.2018. och rådets förordning (EU) 2018/1862 av om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut /533/RIF och om upphävande av och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut /261/EU. L 312/56, 7.12.2018. Rådets gemensamma ståndpunkt av , om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (2001/931/GUSP). L 344/93, 28.12.2001. (1975). Förvärv av svenskt medborgarskap (DsA 1975:14). (1983). Hemvisttidens beräkning i naturalisationsärenden och prövning av anmälningsärenden enligt medborgarskapslagen (DsA 1983:12). Delegerade för de tre länderna (1921). Förslag till särskilda lagar för , och om förvärvande och förlust av medborgarrätt. (2017). Ny dataskyddslag (Regeringens lagrådsremiss). (2019). Ett nytt regelverk för Schengens informationssystem (SIS) (Ds 2019:27). (2020). Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet (utkast till lagrådsremiss) (Regeringens lagrådsremiss). (2021). Ändringar i utlänningslagen (Regeringens lagrådsremiss). (2021). Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem (Regeringens lagrådsremiss). Regeringen (2007). Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. (Regeringens skr. 2007/08:39). Regeringen (2016). En nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Utdrag (kapitel 5, sid 109–155) ur Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid Skr. 2016/17:10. Regeringen (2016). Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (Regeringens skr. 2016/17:10). Regeringens beslut [A2020/01666/MRB]. Uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att kartlägga och sammanställa kunskap om unga hbtq-personers levnadsvillkor. (2018). Befrielse från medborgarskap vid risk för tvångsgifte, Skriftlig fråga 2017/18:570 av (M). (Ju2018/00400/). lagar/dokument/fraga/_H511570 []. (2021). Utredning om utvidgat utreseförbud för barn. om-utvidgat-utreseforbud-for-barn/ []. (2020).