sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — Utredningen har utgått från antagandet att av de nya som inte haft men får rätt till ersättning även tidigare haft merkostnader motsvarande upp till 0,2 prisbasbelopp. Dessa skulle då få ersättning på nivå 3 i stället för nivå 1 och skulle medföra en kostnad för staten på totalt , vilket är en ökning med jämfört med om förslaget inte genomförs och ingen för- ändring sker. Om beräkningen istället utgår från att det är 50 pro- cent som tidigare haft merkostnader på upp till 0,2 prisbasbelopp skulle det föra med sig en kostnad för staten på totalt , vilket är en ökning med . Utifrån antagandet om att ännu fler, , haft tidigare merkost- nader på upp till 0,2 prisbasbelopp skulle kostnaden för staten bli , en ökning med jämfört med om förslaget inte genomförs. Sannolikt kommer de flesta som bor i en bostad med särskild ser- vice enligt LSS att ansöka om merkostnadsersättning för sitt boende. Ett mindre antal har en så pass hög ersättning att en ny ansökan inte skulle göra så stor skillnad. Ett antagande om att 10procent ändå avstår från att ansöka om merkostnadsersättning inne- bär att beräknade kostnader minskar med . Då skulle den totala kostnaden för staten bli 442–. har i uppdrag att pröva och betala ut merkostnadsersättningen. Att införa en schablonersättning innebär därmed inte någon förändring av verksamhet men kommer att ge ett ökat antal ärenden inom förmånen. Nödvändiga tekniska system finns redan på plats och större investeringar bör inte krävas för dessa. Antagligen finns ändå behov av vissa justeringar för att möjliggöra administration av prövning, utbetalning samt uppfölj- ning både vad gäller tekniska system och verksamhet. Vi bedömer att myndigheten framför allt initialt, , har behov av resurser för att kunna genomföra de förändringar som krävs för en effektiv integrering och hantering av schablonersättningen i verksamheten. Förslaget innebär att ett antal personer som inte haft handikapp- eller merkostnadsersättning nu kommer att ansöka om merkostnadsersättning. Det kan också leda till en snabbare omställ- ning från handikappersättningen till merkostnadsersättningen än vad som tidigare antagits. Detta innebär ett behov av ytterligare personal för att handlägga nya ansökningar om mer- kostnadsersättning. arbete med de nya förmånerna merkostnads- ersättning och omvårdnadsbidrag har efter införandet varit problematiskt på olika sätt. Regeringen har därför begärt att myndigheten skulle redovisa en handlingsplan för hur man avsåg att komma tillrätta med de långa handläggningstiderna för omvård- nadsbidrag och merkostnadsersättning. Handlingsplanen skulle även inkludera en plan för hur myndighetens information till enskilda kan Av den plan som presenterat framgår bland annat att myndigheten avser att rekrytera och utbilda 260 nya medarbetare för att hantera förmånerna. Man avser också att genom- föra insatser för att rätt målgrupp ska ansöka om merkostnads- ersättning.8 Behovet av extra personella resurser för att hantera ansökningar om merkostnadsersättning med anledning av vårt förslag beror på om de som ansöker i huvudsak endast har behov av den schablo- niserade ersättningen eller om de även har andra merkostnader som kan ge rätt till ytterligare ersättning. Vi har i tidigare avsnitt pre- senterat olika antaganden om utfallet. Hur dessa överensstämmer med verkligheten har betydelse även för arbets- börda. För dem som enbart har merkostnader på grund av att de bor i en bostad med särskild service enligt LSS krävs färre handläggnings- åtgärder per ansökan. Om flertalet även har andra merkostnader påverkar det behovet av arbetskraft för att pröva ansökningarna. Vår bedömning är att det från införandet, tills alla de som bor i en bostad med särskild service enligt LSS som vill ansöka om mer- kostnadsersättning har gjort detta, kan behövas i storleksordningen 25–100 handläggare. Till det kommer behovet av ett fåtal handledare och specialister för att stödja dem som hanterar dessa ansökningar. När dessa ansökningar har prövats bör inflödet av ansökningar från boende i bostad med särskild service enligt LSS inte vara särskilt stort då antalet personer som flyttar in i en sådan bostad kan beräknas till cirka 300 personer . Med en beräknad kostnad per årsarbets- kraft om kan behovet av extra tillfälliga resurser på grund av förslaget uppskattas till 30–. Mer permanent kan myndigheten behöva en mindre ökning av det årliga ramanslaget för att kunna hantera ansökningar om ersätt- ning från en grupp som inte tidigare utnyttjat förmånen till fullo. Vi uppskattar behovet av en utökning av anslaget till . 8Försäkringskassan (2021). Rapport – Handlingsplan för handläggning av omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. En mer kostnadseffektiv handläggning med schablon Att samtliga som bor i bostad med särskild service enligt LSS får rätt till ersättning kommer att bidra till ett tydliggörande av statens ansvar för dessa merkostnader och en ökad likvärdighet vad gäller enskildas möjlighet att få kompensation för sina merkostnader. Införandet av en schablon kan även underlätta handläggningsprocessen hos För- säkringskassan betydligt. En schablon, i jämförelse med individuell prövning av de faktiska merkostnaderna för boende, kommer att inne- bära mindre administration, effektivare och enklare handläggning samt kortare väntetider vad gäller beslut från myndigheten. Vid en individuell prövning skulle det vara synnerligen svårt för enskilda att kunna påvisa vad som ligger till grund för hyressätt- ningen och vad som utgör en merkostnad då detta mycket sällan redo- visas av kommunerna. Komplexiteten vid prövning och bedömning kommer att vara stor och besluten kan bli svåra att förutse för den enskilde. Utredningen menar att det inte är ändamålsenligt eller kost- nadseffektivt att skapa ett komplicerat system där enskilda ska ansöka och kunna visa på den specifika merkostnaden vid hyressättning, då den är 1) svår för enskilda att identifiera och redovisa, 2) komplicerad och tidsödande att pröva, samt 3) riskerar att beslut uppfattas vara godtyckliga, svåra att förutse och i stor utsträckning överklagas. Resursmässigt vad gäller personal, tid och administration riskerar det att bli en större kostnad än vad kostnaden blir för att genom en schablon ge enskilda rätt till en viss ersättning som de i grunden bör ha rätt till i egenskap av att de bor i en bostad med särskild service enligt LSS. beslut om merkostnadsersättning kan överklagas till förvaltningsdomstol. Vårt förslag innebär att fler personer kan få rätt till förmånen än . Den utformning vi valt, en schabloniserad ersättning där det är lätt att avgöra vem som uppfyller rekvisiten, medför att antalet överklaganden av beslut enligt de nya bestäm- melserna bör bli få. Om de sökande även har andra merkostnader än vad som ersätts genom den schabloniserade ersättningen kan det ha betydelse för hur många beslut som kan komma att överklagas. bedömer att förslagets påverkan på måltillströmningen i förvalt- ningsdomstolarna ändå bör vara försumbar. Våra förslag betyder att den som beviljats insatsen bostad med särskild service enligt LSS, och bor i en sådan bostad, får rätt till mer- kostnadsersättning för de nyttigheter som är en del av insatsen och som kan ingå i hyran. I den mån hyran inte har satts utifrån att dessa faktorer påverkar bruksvärdet kan våra förslag innebära förändringar av hyressättningen. Hyresvärdarna kan se skäl för en översyn av hyressättningen och hyresgästerna kan i sin tur önska en prövning av hyrans skälighet. Om hyresgästerna och hyresvärdarna inte är överens om värderingen kan man begära hyresnämndens pröv- ning vilket innebär en risk för ett ökat antal ärenden i hyres- nämnderna och . Antalet ärenden som kan röra hyran för lägenheter i bostad med särskild service enligt LSS beror då på hur hyrorna har satts, om det finns förhandlingsöverens- kommelser för de aktuella lägenheterna, och hur kommunerna ser på de boendes totala ekonomiska situation. Kostnader för kunskapshöjande insatser om den nya schablonen Vid ett genomförande av förslaget är det nödvändigt att de som har rätt till stödet får vetskap om möjligheten och förutsättningarna för att ansöka om en schablon inom merkostnadsersättningen. Utred- ningen har lämnat förslag om att bör ges i uppdrag att genomföra en särskilt riktad informationsinsats som är tillgänglig för dem som har rätt till ersättningen. Insatsen ska ge information om förutsättningarna för merkostnadsersättning och hur den förhåller sig till handikappersättningen för dem som har beslut om sådan er- sättning. Informationen behöver också göras tillgänglig för anhöriga, gode män och andra företrädare då dessa ofta utgör ett stöd i ekono- miska frågor för dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS. Vid genomförandet av uppdraget ska myndigheten redan i ett tidigt skede dra nytta av de kunskaper och erfarenheter som finns hos funktionshindersorganisationerna. Utredningen bedömer att bör tilldelas medel för att genomföra insatsen. Uppskattningsvis uppgår kostnaden till . 12.4.3Ekonomiska konsekvenser för enskilda Av skäl som nämnts tidigare så är det sällan de som bor i en bostad med särskild service enligt LSS som står för merkostnaderna. De flesta boende får olika former av ersättning och annat stöd för att betala hyran, och de merkostnader som den kan innebära, både från stat och kommun. Det förekommer också att anhöriga bidrar på olika sätt för att den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS ska klara sig ekonomiskt. Den ersättning för merkost- nader kopplade till hyran i bostad med särskild service enligt LSS som vi föreslår syftar inte till att gynna enskilda ekonomiskt utan ska endast kompensera för de merkostnader som personer med funk- tionsnedsättning kan ha. De som beviljats och bor i en bostad med särskild service enligt LSS kommer med förslagets genomför- ande att få rätt till viss merkostnadsersättning för sina merkostnader kopplade till hyran. Förslaget bidrar därmed till en ökad likvärdighet för enskilda vad gäller att få kompensation för sina merkostnader både och , oavsett den stora variation som finns när det gäller exempelvis vilka stöd som tillhandahålls från nationell eller lokal nivå för att motverka hyrans påverkan på den enskildes eko- nomi i övrigt. Det ger också en tydlighet och förutsägbarhet när dessa merkostnader ersätts inom merkostnadsersättningen som andra mer- kostnader som beror på att en person har en funktionsnedsättning. Ett stort antal nya förmånstagare samt en ökad förflyttning Utifrån utredningens antagande kommer förslaget att medföra att cirka 22 000 personer som inte haft ersättning får rätt till ersättning. Därutöver kommer det att ske en förflyttning av cirka 6 000 personer från handikappersättningen till merkostnadsersätt- ningen. För dem som redan har ersättning blir det även en förändring av på vilken nivå de får ersättning samt hur mycket deras ersättning ökar med införandet av förslaget. Tabell 12.2 illustrerar inflödet av nya förmånstagare, förflyttningen från handikappersättningen till mer- kostnadsersättningen samt vilken ekonomisk kompensation förslaget ger för enskilda beroende på om de har ersättning och på vilken nivå, alternativt om de inte har någon ersättning . Tabell 12.2 Beräknad förändring av ekonomisk ersättning för personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS Beräknad förändring av handikappersättning och merkostnadsersättning baserat på utredningens förslag, uppdelat på ersättningsform per person, kr/år MEK, nivå 1 HE, nivå 1 MEK, nivå 3 HE, nivå 2 MEK, nivå 5 HE, nivå 3 MEK, nivå 5 MEK, nivå 1 MEK, nivå 3 MEK, nivå 2 MEK, nivå 4 MEK, nivå 3 MEK, nivå 5 MEK, nivå 4 MEK, nivå 5 MEK, nivå 5 MEK, nivå 5 Källa: Utredningens egna beräkningar. En schablonersättning kommer att medföra en ökad ersättning till så gott som samtliga, om än i olika grad. Framför allt kommer den att ge en högre kompensation till dem som inte har någon ersätt- ning eller har ersättning på någon av de lägre nivåerna. Om enskilda har ersättning så kommer förslaget att påverka nivån på den ersättning som betalas ut, vilket innebär en möjlighet att få ersättning på en högre nivå . blir den faktiska ersättningen för merkostnader kopplat till hyran lägre för dessa per- soner än för dem som inte haft ersättning tidigare. Skälet är att deras ersättning endast ökar från en nivå till en annan, vilket ger en mindre ökning än för dem som startar med noll kronor i ersättning. För dem som inte har ersättning blir ökningen De som redan har ersättning på nivå 1–2 i handi- kappersättningen eller nivå 1–4 i merkostnadsersättningen får en ök- ning med 4 760–. Minst skillnad kommer förslaget att göra för dem som redan innan har en hög handikapp- eller mer- kostnadsersättning. För dem som har högsta nivån i handikappersätt- ningen innebär en överflyttning till nivå 5 i merkostnadsersättningen en ökning med . För dem som redan har nivå 5 i merkostnadsersättningen blir det ingen ökning alls då de har den högsta ersättningen som betalas ut och de därmed slår i taket. Det berör dock mindre än fem personer . I beräkningarna ovan utgår utredningen från antagandet att samt- liga ligger nära det lägre gränsvärdet inom respektive ersättningsnivå. Skulle de i stället ligga närmare det högre gränsvärdet skulle ett större antal få ersättning på nivå 5 i merkostnadsersättningen. Cirka 4 300 personer skulle då göra en större förflyttning, från ersättning på nivå 1 till ersättning på nivå 5 i stället för till nivå 3. För övriga sker ingen förändring. Ett genomförande av förslaget kommer rimligen att leda till att majoriteten av dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS kommer att ansöka om merkostnadsersättning. Särskilt troligt är det att enskilda som inte har någon ersättning för merkost- nader och de som har handikappersättning på nivå 1 eller nivå 2 kommer att ansöka om merkostnadsersättning. Vissa personer kan komma att avstå från att söka merkostnadsersättning, exempelvis om de ser att deras ersättning inte skulle öka. Bland dem som har handikappersättning på nivå 3 så skulle ersättningen endast öka med , vilket omfattar 660 personer. För dessa är incitamentet att lämna in en ny ansökan möjligen inte särskilt högt. För personer som inte haft handikapp- eller merkost- nadsersättning kan förslaget medföra en ökad möjlighet att få rätt till ersättning för eventuella övriga merkostnader som inte varit tillräckligt höga för att ge rätt till ersättning. Dessa kan då påverka nivån på ersättning. Baserat på att de tidigare inte nått upp till den första nivån på kan de dock endast nå upp till nivå 3 i dagens merkostnadsersättning, vilket ger rätt till en ersättning på av prisbasbeloppet, vilket är . Det är cirka 22 000 personer som bor i dessa bostäder vilka inte har någon handikapp- eller merkostnadsersättning. Vid ett anta- gande att av dessa kan ha ytterligare merkostnader, upp till 0,2 prisbasbelopp, att ansöka om skulle dessa få rätt till ersättning på nivå 3 i stället för nivå 1. Antalet som får ersättning på nivå 3 ökar då med 4 400 personer och minskar med lika många på nivå 1 jämfört med den ursprungliga beräkningen. Det medför att dessa i stället får av prisbasbeloppet i ersättning, vilket innebär att de får en ökad ersättning med , se tabell 12.3. Tabell 12.3 Beräknad förändring av merkostnadsersättning om av dem utan ersättningen ansöker om den Beräknad förändring av merkostnadsersättning för personer i bostad med särskild service enligt LSS, om av dem som inte har merkostnadsersättning ansöker om ytterligare merkostnader upp till 0,2 prisbasbelopp utöver schablon, belopp angivet i kronor per person, kr/år MEK, nivå 1 MEK, nivå 3 Källa: Utredningens egna beräkningar. Om antagandet i stället är att kan ha ytterligare merkost- nader, upp till 0,2 prisbasbelopp, att ansöka om skulle antalet som får ersättning på nivå 3 öka med 11 000 personer och minska med lika många på nivå 1 jämfört med den ursprungliga beräkningen, se tabell 12.4. Tabell 12.4 Beräknad förändring av merkostnadsersättning om av dem utan ersättningen ansöker om den Beräknad av merkostnadsersättning för personer i bostad med särskild service enligt LSS om av dem som inte har merkostnadsersättning , ansöker om ytterligare merkostnader upp till 0,2 prisbasbelopp utöver schablon, belopp angivet i kronor per person, kr/år MEK, nivå 1 MEK, nivå 3 Källa: Utredningens egna beräkningar. Ytterligare ett antagande är att ett större antal, , kan ha ytterligare merkostnader, upp till 0,2 prisbasbelopp, att ansöka om. Då skulle antalet som får ersättning på nivå 3 öka med 17 600 personer och minska med lika många på nivå 1 jämfört med den ursprungliga beräkningen, se tabell 12.5. Se även under avsnitt 12.4.2 om ekono- miska konsekvenser för staten. Tabell 12.5 Beräknad förändring av merkostnadsersättning om av dem som inte har ersättningen ansöker Beräknad förändring av merkostnadsersättning för personer i bostad med särskild service enligt LSS om av dem som inte har merkostnadsersättning , ansöker om ytterligare merkostnader upp till 0,2 prisbasbelopp utöver schablon, belopp angivet i kronor person, kr/år MEK, nivå 1 MEK, nivå 3 Källa: Utredningens egna beräkningar. är det ett stort antal personer som bor i dessa bostäder som inte har någon handikapp- eller merkostnadsersättning. Att även kunna få ersättning för andra merkostnader som inte nått upp till en nivå som berättigar ersättning skulle kunna leda till en ytterligare något minskad ekonomisk börda för dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS, utöver att de kompenseras för merkostnader kopplade till hyran. Förslaget kommer knappast att förändra den privatekonomiska situationen för enskilda i någon större utsträckning, för att åstadkomma det krävs förändringar av inkomsterna. Däremot bör ändå frånvaron av merkostnader vara till stor nytta för enskilda baserat på att de då åtminstone inte bidrar till att försämra den ekonomiska situationen ytterligare. Hur stor del av kompensationen som kommer enskilda till del beror på flera andra faktorer. Att det finns en stor variation över landet när det gäller hyror, vilka stöd som tillhandahålls för dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS, både från statligt och kommunalt håll, att de olika stöden i olika grad påverkar den enskildes ekonomi samt att de stöd som tillhandahålls från kommu- nalt håll är frivilliga gör att det är svårt att bedöma de ekonomiska konsekvenserna för enskilda utifrån ett mer långsiktigt perspektiv. 12.4.4Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Förslaget medför i sig inga ökade kostnader för kommunerna. Där- emot kan kommunerna utifrån de nya förutsättningarna komma att minska sina kostnader i den mån som staten kommer att stå för mer- kostnaderna. Om merkostnadsersättningen ger den enskilde en viss summa avsedd för merkostnader kopplade till hyran finns anledning att tro att det kan komma att påverka kommunernas subventioner och andra stöd för att möta att den enskilde inte har tillräckliga inkomster. Det är svårt för kommunen att motivera särskilda sub- ventioner när det gäller hyran till dessa personer i samma utsträck- ning som tidigare om staten betalar ut ersättning till dem. är det många kommuner som tar ett ansvar och står för kostnaderna genom att exempelvis enbart inkludera den enskildes egna lägenhet i hyran eller genom att tillhandahålla någon annan form av stöd eller subvention som innebär att den enskildes kostnad för hyran minskar eller att den enskilde har medel kvar att leva för efter att hyran är betald. Hur kommunerna kommer att se på sitt ansvar för den del av hyran som utgör merkostnader och hur de kan komma att agera framöver om förslaget genomförs är svårt att förut- spå. Det är dock känt att många kommuner har en ansträngd eko- nomisk situation. Merkostnadsersättning omfattas av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen och klassificeras som en kontant- förmån vid sjukdom. Det innebär att merkostnadsersättning ingår i samordningen av de sociala trygghetssystemen i EU:s medlems- länder och kan bli föremål för export. Att det är en kontantförmån innebär förenklat att förmånen ges i form av pengar.9 Utredningens förslag innebär att merkostnaderna för personer som bor i bostäder med viss utformning och med tillgång till personal beräknas uppgå till ett visst belopp. Detta påverkar inte de grundläggande förutsätt- ningarna för rätt till förmånen eller dess klassificering inom . 9Försäkringskassan (2019) Merkostnadsersättning. Vägledning 2018:3 Version 3, s. 25. Vi bedömer att utredningens förslag inte påverkar den fria rörlig- heten inom EU eller i övrigt medför några särskilda konsekvenser för EU/EES-medborgare. 12.6Övriga konsekvenser av förslaget Utredningen gör bedömningen att förslaget inte innebär någon in- skränkning av den kommunala självstyrelsen och det har inte heller några konsekvenser för företag, stora som små, eller för sysselsätt- ningen regionalt i olika delar av landet. Uppfattningen är vidare att förslaget inte får några konsekvenser för brottsligheten och det med- för inte heller några konsekvenser för den personliga integriteten än vad som redan finns gällande vilka personuppgifter som behöver lämnas för att få merkostnadsersättning. Det har inte framkommit något i utredningens analyser och beräkningar som tyder på att förslaget om att den som bor i bostad med särskild service enligt LSS ska ha rätt till viss merkostnads- ersättning har någon påverkan på andra förmåner och regelverk. Fler män än kvinnor har beslut om insatsen bostad med särskild service enligt 9 § 9 LSS vilket gör att förslaget om att den som bor i bostad med särskild service enligt LSS ska ha rätt till viss merkost- nadsersättning kommer att beröra fler män än kvinnor. I övrigt har det ingen påverkan på jämställdheten då förslaget innebär att ersätt- ningen ges likvärdigt till alla. Det medför inte heller några konse- kvenser för barnets rättigheter, då uppdraget enbart rör bostad med särskild service för vuxna och därmed endast dem som är . Vi har ovan beskrivit hur förslaget påverkar kostnader och intäkter för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda och redovisat de samhällsekonomiska konsekvenserna i övrigt. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kom- muner eller regioner, ska utredningen också föreslå en finansiering.10 Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och landsting ska få adekvat finansiering när staten ålägger dem nya 1014 § kommittéförordningen (1998:1474). uppgifter och åtaganden.11 Principen gäller också i motsatt riktning. Om förslagen innebär att verksamhet kan utföras billigare eller dyrare än tidigare ska de statliga bidragen minskas eller ökas i motsvarande mån. Finansieringsprincipen tillämpas när nya obligatoriska uppgifter införs, frivilliga uppgifter blir obligatoriska, det kommunala ansvaret för uppgifter tas bort eller avregleras, staten ändrar ambitionsnivåerna för befintlig verksamhet och när regel- ändringar påverkar kommunsektorns möjligheter att ta ut avgifter. Utredningens utgångspunkt är att ansvaret för att ersätta en- skilda för merkostnader på grund av funktionsnedsättning är ett statligt ansvar och det finns en särskild förmån inom socialförsäk- ringen för detta. Det är således möjligt för den som har merkostnader för att bo i en bostad med särskild service att ansöka om ersättning inom ramen för merkostnadsersättningen. vilämnar innebär ett förtydligande av att de merkostnader som de som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har, och som hänger samman med vad som utgör en sådan insats, ska ersättas inom merkostnadsersättningen. I den mån dessa merkostnader kan utgöra grund för merkostnadsersättning kan det i realiteten vara fråga om ett underutnyttjande av förmånen bland dem som har ersättningsgilla merkostnader för sitt boende i bostad med särskild service enligt LSS.