sou · H9B387 · 2021-11-02 00:00:00 — Läckage av information, kunskap eller känsliga personuppgifter eller manipulation av sådana uppgifter är andra risker som kan uppstå till följd av att utländska aktörer får inflytande över företag som innehar eller genererar sådana tillgångar. På områden som kritiska teknologier, till exempel programvara eller hårdvarukomponenter, eller råvaror i form av mineraler blir monopolsituationer allt vanligare. Det medför så kallad single supplier risk, det vill säga risker till följd av beroende av enstaka leverantörer. Utländska aktörers tillgång till teknologi kan ge upphov till risker också till följd av att militär och civil användning blir allt mer sam- manflätad i varor med dubbla användningsområden. Till följd av den här utvecklingen har flera stater i sina gransk- ningssystem inkluderat verksamheter som sysslar med eller kontrollerar exempelvis kritiska teknologier, personuppgifter, media- tillgångar och tillgångar som är kritiska för livsmedelsförsörjningen. Till skillnad från de traditionellt säkerhetsrelevanta tillgångarna, som ofta är associerade med stora företag, kan företag som producerar avancerad teknik eller innehar och genererar känsliga personupp- gifter vara små, unga och okända samt producera produkter vars säkerhetsrelevans inte är uppenbar. 7.3.3Ett flertal länder bedriver säkerhetshotande verksamhet mot Säkerhetspolisen bedriver omfattande säkerhetsunderrättelseverk- samhet för att ta fram hot- och sårbarhetsbedömningar. I sin årsbok uppger Säkerhetspolisen att ett 15-tal länder bedriver under- rättelseverksamhet och har underrättelseofficerare i . Av års- böckerna framgår vidare följande. Strategiska uppköp och investeringar är ett av de sätt som främ- mande makt använder sig av för att uppnå strategiska fördelar. Genom sådana investeringar kan en annan stat, via statsägda eller statskon- trollerade företag, investera i företag som kan användas för att på- verka och utöva påtryckningar mot svenskt beslutsfattande eller in- hämta information. De kan också få till följd att kompetens och innovationer som är viktiga för försvinner ut ur landet. Säker- hetspolisens kartläggning visar att utländska direktinvesteringar i Behovet av ett granskningssystem i mycket hög grad följer andra länders olika planer och poli- cys för teknisk, civil och militär utveckling. I finns en fri och nära samverkan mellan utbildning, forskning och näringsliv som är svår att kopiera. Syftet med en investering kan vara att dra nytta av teknik, utveckling och kunskap samt få tillgång till välutbildad och skicklig personal. Direktinvesteringar gör det möjligt att ta del av olika nätverk och utvecklingsplattformar i sektorer som är prioriterade för främmande makt. Konkret innebär det att jobb, kunskap och innova- tioner riskerar att försvinna från när företag och verksamheter inom världsledande forskning kartläggs och töms på information. , och är de länder som utgör det största hotet. Regimerna i dessa länder har som mål att skapa stabilitet för den egna regimen och stärka sitt lands status som ekonomisk, politisk och militär stormakt. Det som kännetecknar dessa länder är att de lägger ner stora summor pengar, har stora personalresurser, att de är uthål- liga och att de kan hålla på – ibland decennier – för att uppnå sina säkerhetspolitiska syften. Länderna bedriver bland annat inhämt- ning av information och kunskap mot svenska universitet och hög- skolor. Det förekommer också rekryteringsförsök av personal och påverkan mot svenska forskare. De ryska och kinesiska aktiviteterna mot svensk forskning och utveckling riktar sig framför allt mot teknisk och militär forskning, och mot produkter med dubbla användningsområden. Aktiviteterna är kopplade till ländernas utvecklingsmål. använder kontinuerligt en rad lagliga och olagliga meto- der under tröskeln för en väpnad konflikt. Ryska statskontrollerade medier förmedlar också en bild av som ett land i kaos och för- fall, bland annat för att stärka den ryska regimens ställning hos den egna befolkningen. Genom vilseledande eller oriktig information som sprids via sociala och traditionella medier försöker påverka beslut, uppfattningar eller beteenden hos beslutsfattare eller utvalda målgrupper i . bedriver även industrispio- nage mot svensk industri och svensk forskning och utveckling och köper upp svensk infrastruktur och teknik, antingen direkt eller via ryskkontrollerade företag, som ett led i att påverka . Genom bland annat cyberspionage inhämtar uppgifter om till exem- pel svensk infrastruktur, teknik och information för att använda sig av direkt eller . Behovet av ett granskningssystem När det gäller är det inte som land som i första hand är intresserat av, utan teknologi och kunskap som finns i . ägnar sig åt till exempel industrispionage och strategiska upp- köp av svenska energi- och teknikföretag. ekonomiska planer är kopplade till landets säkerhetspolitiska mål, och kinesiskägda företag är enligt lag skyldiga att dela med sig av teknologi och kun- skap till landets civila och militära underrättelsetjänster. För att nå en ökad militär förmåga sker i en fusion mellan civil och militär verksamhet vilket innebär att civil teknik inkorporeras i militär materielutveckling. satsar också stora resurser på att växa som rymdnation och utvecklar rymdförmågor för civila såväl som mili- tära syften. Utöver industrispionage och strategiska uppköp finns ett kinesiskt intresse även när det gäller andra områden. Ett sådant exempel är svenskt agerande i frågor som den kinesiska regimen an- ser vara interna angelägenheter, bland annat officiellt svenskt stöd för svenska medborgare fängslade i . Kinesiska underrättelse- tjänster och andra myndigheter strävar efter att kartlägga svenskt agerande och att sprida budskap som stödjer den kinesiska statens linje genom både dolda och öppna påverkansoperationer. be- driver också flyktingspionage mot dissidenter och personer i den tibetanska och uiguriska miljön i . Det kinesiska underrättelse- hotet omfattar även cyberspionage och påtryckningar eller hot mot bland annat svenska politiska beslutsfattare, forskare och offentliga personer. Ett exempel på kinesiska påtryckningsmedel är att varna för eller genomföra ekonomiska åtgärder, om andra länder genomför aktiviteter som anser misshagliga. bedriver främst flykting- och industrispionage mot . Den iranska statens flyktingspionage i är riktat mot mino- ritetsgrupper som den iranska regimen ser som ett hot. Det handlar till exempel om att kartlägga regimkritiker och mål i kopp- lade till shia- och sunnimuslimer. bedriver också industrispio- nage som främst riktas mot svensk högteknologisk industri och svenska produkter som kan användas i kärnvapenprogram. Behovet av ett granskningssystem Militära underrättelse- och säkerhetstjänstens beskrivning Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, Must, bedriver för- svarsunderrättelseverksamhet och militär underrättelse- och säker- hetstjänst där uppdraget är att identifiera och analysera de yttre hot som riktas mot och svenska intressen. I sin årsöversikt 2020 konstaterar följande. Den antagonistiska hotbilden mot har blivit både bredare och mer komplex. Hotbilden är politisk, ekonomisk och militär och utmanar många invanda föreställningar om konflikternas natur. Kvalificerade statliga aktörer söker sårbarheter brett i vårt öppna och digitaliserade samhälle och gör ingen skillnad mellan civilt och militärt eller mellan offentligt och privat. Exempelvis söker man insteg i digital eller fysisk samhällskritisk infrastruktur som man vill kunna lamslå om man skulle anse det ändamålsenligt – för politiska påtryckningar i fred, demoraliserande samhällspåverkan i en kris eller för att skada vårt totalförsvar i krig. Ekonomiska påtryckningar används för att uppnå politiska mål. Stormakterna ser i allt högre grad tekno- logi och ekonomi som integrerade delar av sin nationella säkerhet. För ett högteknologiskt och exportberoende land som kan trenden medföra hot mot konkurrenskraften, försvarsförmågan och det självständiga beslutsfattandet. Must bedömer att risken har ökat för att små eller medelstora länder som ska utsättas för kraft- fulla påtryckningar. I årsöversikten konstaterar också att det är främst de ryska och kinesiska underrättelse- och säkerhetstjänsterna som är centrala hotaktörer, i egen kapacitet och via ombud. Den information som hotaktörerna vill komma åt finns ofta lagrad digitalt. Hotaktörerna är dock inte intresserade bara av att komma åt säkerhetskänslig in- formation. Intrången i och kartläggningen av svensk it-infrastruktur som syftar till att kunna förvanska information eller slå ut samhälls- viktig infrastruktur om behov uppstår, är ett minst lika stort hot. säkerhetspolitiska intresse för handlar främst om att få tillgång till infrastruktur och högteknologi för civila och militära syften genom handel, uppköp eller underrättelseverksamhet. Behovet av ett granskningssystem Ett motiv bakom kinesiska företags direktinvesteringar är intresset av att skaffa teknologi. Den kinesiska staten har utformat ett flertal strategier för industriell utveckling. En av dessa är Made in 2025, som är en statlig industriplan för att uppgradera den kinesiska till- verkningsindustrin. Planen lanserades 2015 och dess fokus ligger på tio breda teknikområden inom vilka i högre grad ska bli själv- försörjande och i vissa fall världsledande. De tio teknikområdena är 2.Datorstyrda verkstadsmaskiner och robotteknik 4.Teknik för sjöfart och högteknologiska fartyg 6.Energibesparande och ”gröna” fordon 10.Biomedicin och högeffektiv medicinsk utrustning. Enligt EU:s handelskammare i märktes också en ökning i kine- siska investeringar i i samband med lanseringen av planen. Kinesiska investeringar inom halvledarsektorn ökade exempelvis markant . I en kartläggning som gjort av kinesiska bolagsförvärv i identifieras 51 företag som bolag i (inklusive ) har tagit kontroll över genom förvärv8. Utöver dessa majoritetsförvärv har de kinesiska bolagen förvärvat minoritetsposter i ytterligare 14 företag. Majoriteten av de identifie- rade förvärven har genomförts och den största aktiviteten har noterats . I och med förvärven har kinesiska bolag 7Informationen i avsnittet är hämtad från FOI:s kartläggning av kinesiska bolagsförvärv i : m.fl., Kinesiska bolagsförvärv i : en kartläggning, FOI Memo 6903, 2019. 8Jerker m.fl., Kinesiska bolagsförvärv i : en kartläggning, FOI Memo 6903, 2019. Behovet av ett granskningssystem tagit kontroll även över ett hundratal dotterbolag. De flesta av de för- värvade moderbolagen är verksamma inom fem sektorer: industriella produkter och maskiner, hälsa och bioteknologi, informations- och kommunikationsteknologi (ICT), elektronik samt fordonsindustri. I närmare hälften av fallen går det att se en korrelation mellan den verksamhet som de förvärvade bolagen bedriver och de teknikområ- den som är i fokus i industriplanen Made in 2025 och som därmed kan ses som särskilt viktiga för den kinesiska staten. I kart- läggningen uttrycks att omfattningen av kinesiska förvärv i är större än vad som kunnat påvisas, eftersom det potentiellt finns ett stort antal förvärv som inte har kunnat identifieras på grund av faktorer som rör inhämtning och analys av data. Vidare anges att över 1 000 bolag i har anmält att de kontrolleras av en med- borgare i eller . För huvuddelen av dessa bolag är det kinesiska ägandet inte ett resultat av förvärv. I de fall bolagen har grundats i av en kinesisk ägare har de inte tagits upp i kart- läggningen. fattade regeringen beslut om en ny nationell säker- hetsstrategi för Sverige.9 Strategin är en utgångspunkt för att stärka nationella säkerhet. Den utgår från ett brett förhållningssätt och använder sig av ett vidgat säkerhetsbegrepp. I strategin uttalas att säkerhetsfrågorna måste ses ur ett betydligt bredare perspektiv än tidigare och att säkerhet för människor i inte handlar en- bart om att rusta sig för att möta militära hot och väpnade angrepp. Det uttrycks att till det bredare säkerhetsarbetet måste räknas också bland annat kamp mot terrorism och organiserad brottslighet, att åstadkomma säkra transporter och pålitlig livsmedelsförsörjning och skydd mot avbrott i energileveranser. I strategin framhålls att förut- sättningarna för att skydda befolkningen och upprätthålla de vikti- gaste samhällsfunktionerna har förändrats i grunden. De aktörer som har betydelse för samhällets säkerhet är inte bara fler än tidigare, utan dessutom mer diversifierade. Samhällets beroende av fungerande flö- den för försörjning har ökat, oavsett om det handlar om livsmedel, 9Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en ny nationell säkerhetsstrategi. Målsätt- ningen är att en ny strategi ska kunna beslutas . Behovet av ett granskningssystem läkemedel, informationsteknik eller energi. Detta har skett som en stor del av huvudaktörerna inom dessa sektorer är privata. Inflytande över centrala områden och samhällsfunktioner som tidigare i högre grad låg hos staten kan delas av många. I strategin uttalas vidare att man ser att systemhotande och gränsöverskridande organiserad brottslighet utmanar samhället och dess institutioner vilket hos delar av befolkningen kan leda till en svik- tande tilltro till samhällets förmåga att upprätthålla lag och ordning. I strategin definieras också de nationella intressen som bör vara vägledande både för synen på säkerhet och för det bredare säkerhets- arbetet. I det följande redogör vi för exempel på intressen som anges. Att tillgodose invånarnas trygghet, säkerhet och hälsa Strategin betonar att skyddet av invånarnas trygghet och säkerhet är tätt sammankopplat med skyddet av viktiga samhällsfunktioner och grundläggande värden. Säkerhetsarbetet behöver därför utgå från ett brett perspektiv på hot, risker och förmågor. De samhällsfunktioner som är mest centrala att upprätthålla är de som uppfyller grund- läggande mänskliga behov och säkrar samhällets fortlevnad. Att säkra försörjning och skydd av samhällsviktiga funktioner Det framhålls i strategin att robust försörjning och skydd av sam- hällsviktiga funktioner är centralt för befolkningens överlevnad och för att vårt samhälle ska fungera. Tillgång till dricksvatten och livs- medel är av nationellt intresse. som kris är fungerande sjukvård och läkemedelsförsörjning nödvändigt för att trygga män- niskors liv och hälsa. Alla delar av samhället är beroende av en trygg energiförsörjning. Transporter och kommunikationsmedel är vitala funktioner. Att upprätthålla en fungerande infrastruktur och flöden för försörjning, handel och ekonomi är också ett nationellt intresse. Behovet av ett granskningssystem Att upprätthålla grundläggande värden; demokrati, rättsstat, mänskliga fri- och rättigheter. Strategin lyfter fram att människors lika värde samt invånarnas jäm- lika och jämställda möjligheter till inflytande och aktivt deltagande i samhällslivet är ett nationellt intresse. Demokrati, mänskliga fri- och rättigheter samt säkerhet stärks av fria, självständiga medier. Robusta samhällskommunikationer, i synnerhet mellan myndig- heter, är av central betydelse. Hur myndigheter, allmänhet och medier kommunicerar kan även vara avgörande för hur en kris eller händelse utvecklar sig. I strategin konstateras vidare att de nationella intressena påverkas av både nya och mer traditionella hot och att det finns omedelbara såväl som långsiktiga risker. Bland annat följande hot lyfts fram. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är enligt stra- tegin fortsatt osannolikt. Det framhålls dock att militära medel, eller hot om användning av sådana, är verktyg som kan användas i före- ning med påverkanskampanjer och informationskrigföring, cyber- relaterade hot och vissa former av sabotage och terrorism. Flera av hoten kan kombineras i det som ibland kallas hybridkrigföring eller icke-linjär krigföring. Informations- och cybersäkerhet, digitala risker Risker och hot som är förknippade med digitaliseringen lyfts i stra- tegin fram som en av de mest komplexa säkerhetsutmaningarna. Här nämns antagonistiska hot såsom elektroniska angrepp mot skydds- värda informations- och kommunikationssystem, till exempel i form av dataintrång, sabotage eller spionage, exempelvis mot totalförsvarets verksamhet. Hit hör även it-angrepp för att bedöma, påverka eller störa samhällsviktiga funktioner som ett förstadium till en väpnad konflikt eller för att otillbörligt påverka utgången av demokratiska val. Det konstateras att hanteringen av information i olika elektroniska nät och system växer och att stora datamängder hanteras på områ- dena för sociala medier, ”big data”, molntjänster, artificiell intelligens Behovet av ett granskningssystem och sakernas internet. När det uppstår brister i hanteringen av infor- mation, och i synnerhet i dess säkerhet, riskerar detta att få omfat- tande konsekvenser både för samhället i stort och för enskilda invå- nares integritet. Det framhålls också att i stort sett hela vårt samhälle är beroende av fungerande it-system. Det gäller allt från livsmedels- försörjning, transporter och energiförsörjning till sjukvård, rädd- ningsinsatser och polisiära eller militära insatser. Terrorism och våldsbejakande extremism I strategin konstateras att de flesta terroristattentat genomförs utan- för gränser men att både och flera länder i vår närhet har drabbats . Framtida attentat kan inte ute- slutas. De olika extremistgruppernas aktiviteter underminerar, utmanar och hotar demokratin på olika sätt. Terrorister ska inte få möjlighet att inskränka den öppenhet och respekt för mänskliga rättigheter och för demokratins grundläggande värden som vårt samhälle ska präglas av. Människor ska kunna röra sig fritt, delta i sammankoms- ter, uttrycka sina åsikter och bära religiösa symboler utan rädsla för att utsättas för hot eller våld. Organiserad brottslighet framhålls i strategin som ett hot mot det demokratiska samhället. I har denna brottslighet utvecklats till att omfatta grövre och mer organiserade inslag, ibland med kopp- lingar till internationell kriminalitet av stor omfattning. Den kan omfatta handel med människor, vapen eller droger. Hos vissa nätverk finns både avsikt och förmåga att skada och störa grundläggande demokratiska processer. Det kan gälla att hindra verkställandet av politiska beslut eller att söka strypa den fria debatten. Kriminella nät- verks förmåga till våld och otillåten påverkan, liksom de stora pen- ningsummor som kriminella personer tillskansar sig, kan i förläng- ningen leda till maktförskjutningar som påverkar samhället och dess demokratiska strukturer. Behovet av ett granskningssystem Samhället är starkt beroende av en väl fungerande energiförsörjning. Störningar och avbrott i försörjningen av el, bränsle, gas och värme kan leda till allvarliga konsekvenser, bland annat för samhällets funk- tionalitet. Strategin lyfter fram att samhället bygger på integrerade system av vital infrastruktur viket ger komplexa utmaningar i flera led. Elförsörjningen är en central komponent och störningar kan snabbt få konsekvenser inom andra verksamheter, såsom informa- tions- och kommunikationsteknologi samt transportsystemet. Robusta försörjningssystem för energi med en god förmåga att hantera even- tuella störningar som kan uppstå, bidrar till att verksamheter inom bland annat livsmedelsförsörjning, informationsteknologi, telefoni, radio och tv kan fungera. Beroendet är i de flesta fall ömsesidigt, då störningar i dessa verksamheter kan påverka energiförsörjningen. Hot mot transporter och infrastruktur Hot och risker som gäller transporter och dessas infrastruktur kan orsaka störningar och bortfall som påverkar resenärer, näringsliv och allmänhet. Om kritisk infrastruktur och tillhörande informations- och kommunikationssystem skadas, kan detta få allvarliga konse- kvenser för hela samhällets funktionalitet. Några särskilda hot och risker är störningar och bortfall av resurser som drivmedel, elförsörj- ning, fordonsförsörjning och it/telekommunikationer, störningar i och bortfall av viktiga stödsystem, exempelvis informations- och kommunikationssystem och kontrollcentraler, stora olyckor och olyckor med farligt gods, antagonistiska hot i form av sabotage och attacker mot vital infrastruktur, noder eller andra anläggningar. Större händelser och omfattande störningar som påverkar vital infrastruk- tur och samhällsviktiga transporter kan även medföra konsekvenser för andra samhällsviktiga områden. 7.3.6Regeringens skrivelse om Arbetet i frågor som rör I regeringens skrivelse 2019/20:18, Arbetet i frågor som rör , redogör regeringen för sin syn på utveckling och vilka följder denna utveckling får för . Bland annat följande lyfts fram. Behovet av ett granskningssystem The Belt and Road Initiative () en hörnpelare i utrikes- politik, är ett övergripande ramverk med projekt inom i huvudsak transportinfrastruktur men även telekommunikationer och energi- försörjning. Kärnan är en rad land- och sjökorridorer som ska koppla ihop och . Initiativet omfattar även forsknings- och utbildningsutbyte, industriell utveckling, hälsa samt utvecklingssam- arbete. är en del av ambition att forma det internationella systemet för att passa egna syften och att stärka sitt globala infly- tande. Kinesiska investeringar kan bidra till att möta den globala efterfrågan på investeringar i infrastruktur. Det finns tyd- liga exempel på att andra länders alternativ konkurreras ut med attraktiva finansieringslösningar som blandar bistånd och export- krediter och ibland åtföljs av krav på politiska motprestationer från mottagarländerna. har ett antal BRI-projekt uppmärk- sammats för att de drivit mottagarländerna in i ohållbara skuldförhål- landen. Projekt har också bidragit till politiska beroendeförhållanden. har blivit en global nyckelspelare inom forskning, innovation och teknologiutveckling och är en central aktör inom digitaliseringsutvecklingen i världen. Den snabba utvecklingen på teknologiområdet är ett resultat av omfattande investeringar och stat- lig styrning, underbyggda av program som exempelvis Made in 2025. har också framgångsrikt kunnat överföra teknologi och kunnande från utländska företag. Strategiska förvärv av utländska företag med spetsteknologi har haft betydelse för utvecklingen. Tillgång till omfattande datamängder i förening med både super- datorkapacitet och algoritmer för konstgjord intelligens, AI, kan ge en strategisk fördel inom teknologiska nyckelområden. kan också komma att spela en betydande roll vid utformandet av standarder för morgondagens teknik. Än så länge är beroende av tillgången på utländska insatsvaror som exempelvis halvledare. verkar dock för att säkerställa en dominerande global tillgång till sällsynta jordartsmetaller som har stor betydelse för framställ- ningen av högteknologiska produkter. ställning på området kan inverka på möjligheten hos företag i andra länder att utveckla och framställa batterier, it- och kommunikationsutrustning, militär utrustning och andra varor. En viktig del i den kinesiska försvarsmaktens utveckling och stär- kandet av dess förmåga är fusionen mellan civil och militär verk- samhet. Den kinesiska staten vill skapa en sammanhållen struktur Behovet av ett granskningssystem med forskning, myndigheter och näringsliv nära knutet till försvars- makten så att civila resurser kan användas i militärt syfte. Det går inte att dra en tydlig gräns mellan militärt och civilt. Det gäller även det akademiska utbytet med andra länder där den kinesiska staten placerar ut personer på universitet och högskolor i syfte att använda kunskaperna för militära ändamål. Den kinesiska underrättelselagen slår fast att kinesiska företag och medborgare ska bistå i underrättelse- verksamhet och förstärker därigenom den civil-militära fusionen.