sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — 77Se SOU 2020 06. 78Försäkringskassan, rättslig kvalitetsuppföljning nr 2016: 1–3. Förmåner vid rehabilitering – rehabiliteringsersättning En effekt av att ersättning endast utges för den faktiska tid som rehabiliteringen tar är alltså att fler försäkrade i stället be- viljas sjukpenning. I det enskilda fallet kan det vara av underordnad betydelse för den försäkrade vilken sorts ersättning denne får, inte minst eftersom rehabiliteringspenning och sjukpenning betalas med samma belopp. Sett ur ett systemperspektiv kan det dock innebära att individen får ersättning genom en förmån som egentligen är av- sedd för något annat. Eftersom en grundläggande tanke med rehabi- literingsersättningen är att denna förmån ska möjliggöra för den för- säkrade att delta i arbetslivsinriktad rehabilitering kan det finnas skäl att den enskilde ska ersättas även för tid runtikring den faktiska reha- biliteringsinsatsen med anledning av insatsen, exempelvis för trans- port till och från denna. Få försäkrade – relativt sett till användandet av sjukförsäkringen – be- viljas förmånen rehabiliteringspenning. Antalet personer har varierat och har minskat kraftigt med en tydlig trend mot ett allt mindre användande av förmånen. är trenden nedåtgående såväl vad gäller antalet som andelen av de sjukskrivna som får rehabiliteringsersättning. Andelen av samtliga sjukfall har sjunkit från till . Utvecklingen har också inneburit ett skifte i förmånstagarnas diagnosbild. De vanligaste dia- gnoserna hos dem som har rehabiliteringspenning är psy- kiatriska diagnoser, medan den tidigare dominerande gruppen med sjukdomar i rörelseorganen har minskat i antal. stod psykiat- riska diagnoser för av fallen medan sjukdomar i rörelse- organen av alla som uppbar rehabiliteringspenning. Arbetsträning är den i särklass vanligaste rehabiliteringsåtgärden medan utbildning förekommer mycket sällan. Arbetsträningen sker oftast i det ordinarie arbetet eller för annat arbete hos arbetsgivaren. En mindre del av de försäkrade som genomgår arbetsträning gör detta utanför arbetsgivarens verksamhet. Vad gäller den minskade användningen av rehabiliteringsersätt- ningen finns ett antal möjliga förklaringar. Förmåner vid rehabilitering – rehabiliteringsersättning •Minskad förekomst av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser för vilka försäkrade kan beviljas rehabiliteringspenning. En förutsätt- ning för att rehabiliteringspenning ska beviljas är att den försäk- rade aktivt genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering. När sådana former av rehabilitering minskar, eller genomförs i sådan form att det inte ryms inom definitionen av arbetslivsinriktad rehabiliter- ing, minskar också användandet av förmånen. •Försäkringskassans förändrade tillämpning av regelverket utgör en viktig delförklaring till det minskade användandet av rehabiliter- ingspenning. har bl.a. i en rättslig kvalitets- uppföljning angett att sådana (andra) åtgärder som inte medför rätt till rehabiliteringsersättning ska prioriteras. Tillämp- ningen har förändrats främst som en följd av myndighetens rätts- liga kvalitetsuppföljning 2016. Som en följd av denna uppföljning har ett antal åtgärder med kvalitetshöjande syfte genomförts på . Resultatet har blivit att rehabiliteringspen- ning inte beviljas i samma utsträckning som . •Rehabiliteringspenning beviljas allt senare under pågående sjukfall. I de flesta fall har den försäkrade haft ett sjukfall som pågått innan arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder initieras och rehabiliteringspenning beviljas. •Oklara gränsdragningar mellan olika rehabiliteringsformer och mellan arbetslivsinriktad rehabilitering och arbetsgivarens ansvar att anpassa arbetet medför att åtgärder genomförs som inte alltid kan bedömas medföra rätt till rehabiliteringsersättning. I utredningens uppdrag ingår att kartlägga vilka kostnader som ersätts genom det särskilda bidraget i rehabiliteringsersättningen och ta ställning till ett eventuellt behov av förändringar av bidraget. En fråga är därför om relevanta kostnader ersätts genom detta bidrag. Särskilt bidrag beviljas under tid med rehabilitering för kostnader som uppstår för den försäkrade på grund av rehabiliter- ingen. Närmare bestämmelser finns i förordningen (1991:1321) om rehabiliteringsersättning och i föreskrifter (FKFS Förmåner vid rehabilitering – rehabiliteringsersättning 2010:23) om rehabiliteringsersättning. Dessa bestämmelser har i sina grunddrag varit oförändrade . I teorin kan ett antal olika kostnadstyper ersättas genom det sär- skilda bidraget. Det ska täcka nödvändiga kostnader i samband med rehabilitering; som exempel på sådana kostnader kan nämnas de i förordningen uppräknade kursavgifter, kostnader för läromedel, rese- kostnader, logi och kostnader för ledsagare.79 Vilka kostnader ersätts i praktiken genom det särskilda bidraget? Uppräkningen i förordningen av vilka kostnader som kan ersättas genom det särskilda bidraget är inte uttömmande. Utredningen kan emellertid konstatera att det särskilda bidraget i praktiken nästan uteslutande ersätter resekostnader. När det gäller de kostnader som ersätts med särskilt bidrag är det utgifter för resor i samband med rehabilitering som utgör av de beviljade bidragen.80 Vidare tycks det vara mycket ovanligt att försäkrade ansöker om enbart särskilt bidrag, dvs. utan att ansöka om rehabiliter- ingspenning, även om detta är möjligt enligt nuvarande lagstiftning. IFörsäkringskassans rättsliga uppföljning av rehabiliteringsersätt- ningen, 2016:2, konstaterades att det av 500 granskade ärenden inte förekom något ärende där den försäkrade enbart hade ansökt om särskilt bidrag.81 Det var vidare huvudsakligen arbetslösa försäkrade som ansökte om särskilt bidrag. Enligt berodde detta sannolikt på att ansökan som regel hade initierats av handlägg- aren, och att möjligheten att få särskilt bidrag för resor är mycket begränsad för den som deltar i rehabilitering hos sin arbetsgivare. Sådan ersättning kan bara beviljas om det är skäligt med hänsyn till de resekostnader som den försäkrade skulle haft i sitt ordinarie arbete. I samma rättsliga granskning hade en tredjedel () av de försäkrade ansökt om särskilt bidrag i ärendena om rehabiliterings- ersättning. hade fattat beslut om att bevilja ansökan i av dessa ärenden. I övriga ärenden hade något beslut inte fattats. Antingen hade ansökan inte lett till någon åtgärd överhuvudtaget eller så hade särskilt bidrag betalats ut utan att något beslut hade dokumenterats. 79Förordning (1991:1321) om rehabiliteringsersättning. Statistiken avser hela 2019 och del av 2020. 81Försäkringskassan, Rättslig kvalitetsuppföljning 2016:2. Förmåner vid rehabilitering – rehabiliteringsersättning Nästan samtliga ansökningar och beslut om särskilt bidrag avsåg resor till och från platsen för rehabiliteringen. Det var av besluten som gällde sådana kostnader. I ett enda ärende hade ersätt- ning beviljats för kursavgift och i två ärenden hade ersättning bevil- jats för boende på annan ort i samband med rehabiliteringen. Svårigheter med regelverket för särskilt bidrag En försäkrad kan ha rätt till särskilt bidrag utan att ha rätt till rehabiliteringspenning. Det gäller till exempel för en försäkrad som inte har någon SGI; ett tydligt exempel på försäkrade som om- fattas är personer som har aktivitetsersättning. Han eller hon kan inte få rehabiliteringspenning men kan ändå få särskilt bidrag för kostnader i samband med rehabiliteringen. Andra personer som kan bli aktuella är de som får försörjningsstöd. En förutsättning för att särskilt bidrag ska kunna betalas ut är att det avser en kostnad i samband med arbetslivsinriktad rehabilitering som också skulle kunna ge rätt till rehabiliteringspenning. Som ut- redningen konstaterar avseende rehabiliteringspenningen finns här svårigheter i systemets flexibilitet; en rehabiliteringsåtgärd som inte uppgår till minst en fjärdedel av den försäkrades arbetsutbud enligt SGI berättigar inte heller till rehabiliteringspenning och därmed inte heller till särskilt bidrag för kostnader. En inlåsningseffekt som kan uppstå är att försäkrade, med resekostnad som hinder, därmed inte kan inleda en rehabiliteringsåtgärd. Även om det handlar om små kostnader kan följderna här bli långtgående när rehabilitering uteblir för att den försäkrade inte kan ta sig till rehabiliteringsplatsen. 20Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte En försäkrad som genomgår medicinsk behandling eller rehabilitering i syfte att förebygga en sjukdom, förkorta sjukdomstiden eller före- bygga eller till och med häva arbetsoförmåga, kan beviljas sjukpen- ning enligt 27 kap.6–7 §§ SFB. Denna typ av sjukpenning utgör så kallad förebyggande sjukpenning. Förebyggande sjukpenning skiljer sig på flera väsentliga punkter från övriga förmåner inom sjukförsäkringen. Det handlar här inte om att bedöma om den som ansöker om förmånen är sjuk eller inte kan arbeta, utan bara vilken risk det finns att den som ansöker om förmånen blir sjuk och oförmögen att arbeta eller söka arbete. Sådan sjukpenning kan således under vissa omständigheter betalas ut trots att den försäkrades arbetsförmåga inte är nedsatt. En förutsättning för att sådan sjukpenning ska betalas ut är att den försäkrade genom- går en medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering. Det kan noteras att förebyggande sjukpenning alltså inte heller kräver att den försäkrade har en sjukdom. Om ersättning lämnas ska arbetsförmå- gan anses nedsatt i den utsträckning som den försäkrade på grund av behandlingen eller rehabiliteringen är förhindrad att förvärvsarbeta. Sjukpenning i förebyggande syfte lämnas följaktligen – till skill- nad från rehabiliteringspenning som kräver arbetslivsinriktad reha- bilitering – bara om det är fråga om en medicinskt inriktad behand- ling. Utifrån syftet med sjukpenning som utges i förebyggande syfte –att förebygga eller förkorta en sjukdom eller häva en nedsättning av arbetsförmågan – kan ersättningen betalas ut redan innan den för- säkrade har en sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Detta skiljer sig således från bedömningen vid prövning av rätt till vanlig sjukpenning. Det måste då bedömas att det, grundat Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte på vetenskap och beprövad erfarenhet, finns en förhöjd sjukdoms- risk. Sjukdomen ska även vara sådan att den kan förväntas leda till en nedsättning av arbetsförmågan.1 I förarbetena till bestämmelserna om förebyggande sjukpenning2 anges vidare bl.a. följande. Den som genomgår en behandling som syftar till att förebygga att sjukdom eller nedsättning av arbetsför- mågan uppstår bör kunna få ersättning i form av sjukpenning för den tid som behandlingen kräver. Avsikten är att sådan ersättning ska kunna utges i samband med behandling som är resultatet av en läkares bedömning att den försäkrade riskerar att bli sjuk och att de ordiner- ade åtgärderna väntas minska sjukdomsrisken. Bestämmelsen avser situationer då den försäkrade deltar i en sjukdomsförebyggande be- handlingsåtgärd. En försäkrad har således rätt till sådan förebyggande sjukpenning när han eller hon genomgår en medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering som syftar till att: •förkorta sjukdomstiden, eller •helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. För att en åtgärd ska ses som medicinsk behandling eller rehabiliter- ing krävs3 vidare att: •Behandlingen är ordinerad av läkare som, grundat på vetenskap och beprövad erfarenhet, ha konstaterat att den försäkrade har en förhöjd sjukdomsrisk. •Behandlingen är lämpad för att minska sjukdomsrisken, och •det inte handlar om något enstaka besök eller behandlingstillfälle. Förutom vanlig sjukvård kan åtgärderna enligt förarbetena till lag- stiftningen utgöras av sjukgymnastik, syn- och hörselrehabilitering, arbetsterapi, utprovning av hjälpmedel och andra stödåtgärder.4 Andra exempel är klimatvård och behandling av kraftig övervikt (obesitas).5 1990/91:141, s. 73 och 84 f. 1990/91:141, s. 73 och 85. 1990/91:141, s. 84 f. 1991/91:40, s. 31. 1991/92:40, s. 34. Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte Klimatvård innebär att vården ges utomlands i varmt och soligt klimat, vilket kan ha en gynnsam effekt för vissa sjukdomar. Det finns även andra behandlingsformer som har visat sig kunna ge rätt till förebyggande sjukpenning. I rättspraxis har även t.ex. fri- villigt deltagande i missbruksvård ansetts kunna utgöra en sådan medicinsk behandling eller rehabilitering att sjukpenning i förebygg- ande syfte har kunnat betalas ut.6 Det finns flera behandlingsme- toder där det finns vetenskapligt stöd för gynnsamma effekter.7 Ett flertal behandlingsmetoder är upptagna i nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård. Av rättspraxis framgår att det måste vara fråga om konkret behandling; att vistas i en gynn- sam miljö räcker inte i sig.8 Frågan om egenvård i hemmet kan ingå i behandlingen har inte prövats i sak av HFD men enligt kammarrättens bedömning i ett mål, som i sak alltså inte prövades av HFD, finns inget hinder mot behandling i hemmet. Behandlingsplan ordinerad av läkare Som ytterligare villkor för förebyggande sjukpenning gäller att be- handlingen eller rehabiliteringen har ordinerats av läkare och ingår i en rehabiliteringsplan. Ett krav för att sjukpenning i förebyggande syfte ska kunna betalas ut är att planen också godkänns av Försäkrings- kassan.10 Det innebär att vid godkännandet av planen ska ta ställning till om den försäkrade, utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet, har en förhöjd risk att få arbetsförmågan ned- satt på grund av sjukdom och om behandlingen minskar den risken. beskriver detta i sin vägledning som att det alltså handlar om att göra en evidensbaserad bedömning, dvs. ta ställning till om det finns ett vetenskapligt stöd för att den föreslagna behand- lingen har effekt på sjukdomen. Några formella krav på planen finns varken i lagtexten eller i för- arbetena. För att ska kunna ta ställning till om den föreslagna behandlingen uppfyller kravet på att vara grundad på 6FÖD 1993:11; jfr även Kammarrätten i i mål nr 1371-18 där domstolen slog fast att även personer som vårdas med stöd av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM)14 har rätt till förmånen. 7SBU rapport 2001:156, Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. 8RÅ 2009 ref. 37. 9HFD 2020 not 14. 1990/91:141, s. 85. Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte vetenskap och beprövad erfarenhet behöver det emellertid finnas ut- förliga uppgifter om behandlingen eller rehabiliteringen och den för- säkrades behov av att genomgå den. ska därefter göra en bedömning av om planen kan godkännas. Ett läkarintyg som utfärdats inför vård utomlands efter beslut av sjukvårdshuvudman bör jämställas med en av godkänd plan.11 I sin vägledning12 anger att läkaren i planen tydligt ska beskriva •den försäkrades yrke och arbetsuppgifter, •diagnos för sjukdom eller symptom som innebär en risk för ned- satt arbetsförmåga, •hur det medicinska tillståndet skulle påverkas om den försäkrade inte får behandling, •vilken behandling läkaren har ordinerat, •innehållet i behandlingen, •hur behandlingen kan motverka nedsatt arbetsförmåga, •period som behandlingen eller rehabiliteringen ska pågå, •hur behandlingen är upplagd, •var behandlingen kommer att genomföras och •när uppföljning planeras och av vem. kan under vissa omständigheter remittera en för- säkrad till en utredning med syfte att klargöra den försäkrades medi- cinska tillstånd och arbetsförmåga. En försäkrad som har remitterats till en sådan utredning kan enligt ett rättsligt ställningstagande från Försäkringskassan13 få sjukpenning i förebyggande syfte för den tid som han eller hon behöver avstå från förvärvsarbete för att delta i utredningen. Villkoret att behandlingen eller rehabiliteringen ingår i en plan som har godkänt kan i ett sådant fall upp- fyllas genom att dokumenterar planeringen av del- tagandet i utredningen och hur utredningens resultat ska följas upp.14 12Försäkringskassans vägledning 2015:1, s. 226. 14Försäkringskassans vägledning 2015:1, version 12, s. 43. Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte Om sådan sjukpenning lämnas ska arbetsförmågan anses vara ned- satt i den utsträckning som den försäkrade på grund av behandlingen eller rehabiliteringen är förhindrad att förvärvsarbeta. Detta innebär också att det inte uppställs något krav på att arbetsförmågan de facto ska vara nedsatt under tid som förebyggande sjukpenning betalas; enligt lagtexten anses arbetsförmågan vara nedsatt under tid då be- handling eller rehabilitering pågår genom beviljandet av ersättningen. Behandlingen eller rehabiliteringen ska dock vara av ett slag och genomföras på ett sätt som gör att den som är föremål för åtgärden inte kan arbeta så länge den pågår. Den försäkrade ska således befinna sig i en situation som innebär att han eller hon är förhindrad att arbeta.15 Om så är fallet kan den försäkrade efter genomgången be- handling eller rehabilitering ansöka om sjukpenning i förebyggande syfte för de dagar eller delar av dagar som hon eller han har varit tvungen att avstå från arbete på grund av den medicinska behand- lingen eller rehabiliteringen. Sjukpenning i förebyggande syfte kan beviljas med samma nivåer som sjukpenning i övrigt, dvs. en fjärdedels, halv, tre fjärdedels eller hel förmån. Det innebär att en försäkrad kan få sjukpenning i före- byggande syfte om han eller hon en viss dag måste avstå från sitt arbete minst en fjärdedel av arbetstiden på grund av behandlingen eller rehabiliteringen. När sjukpenning betalas ut i förebyggande syfte får en försäkrad person i de flesta fall inget avdrag för karens, vilket innebär att den försäkrade oftast kan få förebyggande sjukpenning från den första behandlingsdagen. Sjuklön är inte aktuellt för personer som får före- byggande sjukpenning. Det betyder att arbetsgivaren inte behöver stå för någon sjuklönekostnad i samband med förebyggande sjuk- penning. Sjukpenning i förebyggande syfte betalas enligt lagtexten ut endast för den tid som behandlingen eller rehabiliteringen har hindrat den försäkrade från att förvärvsarbeta. Bestämmelsen i 27 kap. 6 § SFB undantar inte den som är arbetslös från rätten till förebyggande sjuk- penning (jfr även 28 kap.11 § SFB). har uttalat att en försäkrad som är arbetslös har rätt till förebyggande sjukpenning om övriga förutsättningar för att ersättning ska lämnas är uppfyllda.16 anger i sin vägledning att sjukpen- 15Jfr HFD 2019 ref. 41. 16HFD 2019 ref. 41, se avsnitt 24.1.1. Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte ning i förebyggande syfte kan utges vid arbetslöshet också om den för- säkrade är förhindrad att söka arbete på grund av behandlingen eller rehabiliteringen.17 Om den försäkrade inte har behövt avstå från arbete, till exempel om behandlingen kan utföras , ska sjukpenning inte beta- las ut. Av denna anledning betalas sjukpenning i förebyggande syfte inte heller för tid som den försäkrade har haft semester, eftersom han eller hon då inte har behövt avstå från förvärvsarbete.18 Eftersom arbetsförmågan ska anses nedsatt i den utsträckning be- handlingen eller rehabiliteringen hindrar den försäkrade från att arbeta kan en försäkrad som behöver resa till och från behandlingen eller rehabiliteringen under arbetstid få ersättning även för restiden. Om behandlingen eller rehabiliteringen kräver att den försäkrade avstår från arbete även före eller efter besöket på vård- eller rehabili- teringsenheten kan också räknas med. Det kan till exempel vara när en försäkrad har tillfälligt lågt blodtryck efter en dialysbe- handling eller när en försäkrad är tillfälligt illamående efter en cell- giftsbehandling. Om arbetsförmågan inte bara är nedsatt den aktuella behandlingsdagen kan den försäkrade i stället ha rätt till sjukpenning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Om det för behandlingen eller rehabiliteringen krävs att den för- säkrade vistas heltid på till exempel ett behandlingshem eller en reha- biliteringsklinik, och därför måste avstå helt från förvärvsarbete, kan sjukpenning i förebyggande syfte betalas ut i motsvarande om- fattning som han eller hon skulle ha arbetat. En person ansöker om förebyggande sjukpenning i två steg och För- säkringskassan handlägger ärendet i två steg. Det första steget i hand- läggningen gäller godkännande av den behandlingsplan som ingår i en ansökan. Det andra steget i handläggningen gäller godkännande av den ersättning som personen ansöker om för förlorad inkomst när hen måste vara borta från sitt arbete för att delta i medicinsk behand- ling eller medicinsk rehabilitering. 17Försäkringskassan, vägledning 2015:1 version 12, s. 44. 18Se domsnytt 2013:032 med hänvisning till bl.a. Kammarrätten i dom i mål nr 6791-12. Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte En ansökan om ersättning kan göras löpande eller när hela be- handlingen eller rehabiliteringen är klar. I ansökan ska redovisas vilken tid den försäkrade behövt avstå från arbete för att delta i be- handling eller rehabilitering. ska sedan bedöma om alla villkor är uppfyllda och ersättning därmed ska betalas ut. Nekas den försäkrade ersättning helt eller delvis får beslutet överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Bestämmelsens mycket tydliga skriv- ningar om att den förebyggande behandlingen måste ingå i en av För- säkringskassan godkänd plan gör det dock svårt att göra överväganden eller argumentera i efterhand. När en försäkrad ansöker om förebyggande sjukpenning ska För- säkringskassan ta ställning till samtliga villkor och förutsättningar som gäller för att förmånen ska betalas ut. beslut att godkänna en behandlingsplan innebär inget slutligt ställningstag- ande avseende rätten till förebyggande sjukpenning utan är närmast att betrakta som en form av förhandsbesked inför prövningen av rätten till ersättning. Omständigheten att ett beslut om godkännande av behandlingsplan inte utgör ett slutligt ställningstagande till den för- säkrade personens rätt till förebyggande sjukpenning har slagits fast av Högsta förvaltningsdomstolen.19 Det betyder att beslutet inte har någon faktisk verkan när det gäller den försäkrades rätt till förmånen. Det innebär också att ett beslut om godkännande av behandlingsplan inte går att överklaga. Det finns inget hinder för en försäkrad att få sjukpenning som man får sjukpenning i förebyggande syfte. En sådan situation kan till exempel uppstå om den försäkrade får partiell sjukpenning och arbetar partiellt. Om remitterar den försäkrade till en utredning och han eller hon behöver avstå från arbete kan sjukpenning i förebyggande syfte betalas ut för resterande del. Detsamma gäller om en deltidssjukskri- ven försäkrad behöver avstå från arbete i ytterligare omfattning för att delta i en behandling eller rehabilitering som enligt redogörelsen ovan ingår i en plan som har godkänt.20 Om den försäkrade redan är beviljad hel sjukpenning på grund av nedsatt arbetsförmåga kan han eller hon däremot inte få någon ytter- ligare sjukpenning i samband med utredning, behandling eller reha- bilitering. 19HFD 2020 not. 20Jfr vägledning 2015:1 version 12, s. 44. Förmåner vid rehabilitering – sjukpenning i förebyggande syfte Förebyggande sjukpenning för riskgrupper En särskild form av förebyggande sjukpenning var den som berörde personer tillhörande riskgrupp för allvarlig sjukdom vid covid-19. Av förordningen (2020:582) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19 framgick att dessa personer skulle kunna ansöka om och få före- byggande sjukpenning. 20.1.1Handläggning av förebyggande sjukpenning Förebyggande sjukpenning har ett ansökningsförfarande och en hand- läggningsrutin som skiljer sig från sjukpenning vid nedsatt arbets- förmåga. Handläggningsrutinen har ändrats efter rättsliga kvalitetsuppföljning , bland annat med nya blan- ketter.