sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — verksamheten (ingår i resultatet) När utbetalningarna av sjuk- och föräldrapenningen tas med i beräk- ningen uppgår motsvarande skillnad till , givet samma antal enskilda näringsidkare (80 000 individer). Detta resul- tat redovisas i den nedre panelen av tabell 7.1. Förslaget kommer dock sannolikt att medföra en ökning av antalet enskilda näringsidkare som kommer att begära att få SGI fastställd. Under antagandet att denna ökning blir kommer cirka 85 000, i stället för 80 000, enskilda näringsidkare att begära att få SGI fastställd. Givet att dessa näringsidkares inkomstförhållanden inte skiljer sig från de näringsidkare som redan har en fastställd SGI kan skillnaden mellan inkomst av näringsverksamhet (resultat) och fastställd SGI förväntas uppgå till . Detta medför att förslaget skulle innebära att SGI enligt förslaget skulle bli (=1,8 − 3,3) lägre än enligt dagens regler. Detta indikerar att förslaget ger en positiv statsfinansiell effekt. av de enskilda näringsidkarna med en fastställd SGI 2018 är i ett uppbyggnadsskede. Dessa har en SGI som fastställs med hjälp av jämförelseinkomster och som ligger på en betydligt högre nivå än vad som skulle vara fallet om den hade fastställts utifrån nivån på inkomst av näringsverksamhet. Jag antar att denna grupp fortsättningsvis kommer att använda den föreslagna alternativregeln, där reglerna om uppbyggnadsskede får tillämpas. Jag bortser därför från denna grupp i beräkningen av statsfinansiella effekter. Detta medför att cirka 75 000 av totalt cirka 85 000 enskilda näringsidkare kan förväntas begära att få sin SGI fastställd enligt huvudregeln. Dataanalysen i kapitel 2 visade att inkomstunderlag för SGI som baseras på justerade inkomster från , trendanpassade inkomster samt genomsnittliga inkomster ligger på en ungefärlig samma nivå. Moment två i den föreslagna huvudregeln, som anger att SGI får beräknas utifrån genomsnittet av de tre högsta inkomsterna beräknas ligga över denna nivå. Under antagandet att av de 75 000 enskilda närings- idkarna kommer att få sin SGI fastställd enligt detta moment av huvud- regeln skulle skillnaden på i statsfinansiell effekt minska med (0,3 × 75 000 × 20 000) och uppgå till . Jag antar vidare att resterande enskilda näringsidkare väljer att an- vända huvudregelns första moment enligt det nya förslaget i samma respektive andel som enligt dagens regelverk: förväntas använda alternativregeln och huvudregeln. Av de som väljer huvudregeln förväntas använda huvudregelns andra moment. Sjukpenninggrundande inkomst används som underlag för bland annat sjukpenning och föräldrapenning. Tabell 7.1 visar att sjukpen- ning hänförlig till verksamheten plus föräldrapenning för uppgick till (407 + 1 643). Utnyttjande- graden, definierad som utbetalningarna som andel av fastställd SGI, motsvarade av SGI ((407 + 1 643) / 24 108). Under antagandet att denna utnyttjande- grad förblir oförändrad innebär förslaget därmed en skillnad i SGI som används av näringsidkarna om (1 050 × 0,085) jämfört med dagens regelverk. När denna skillnad räknas upp utifrån att ersättningsgraden för sjuk- och föräldrapen- ning motsvarar av SGI kan utbetalningarna beräknas bli lägre än med dagens regelverk. Det bör dock betonas att effekten är mycket osäker. Genom förslagen kommer reglerna för sjukpenninggrundande in- komst för egenföretagare, liksom trygghetssystemen generellt för dessa företagare, att bli enklare, tydligare och mer förutsägbara. Detta kan medföra att ett större antal människor än vågar ta språnget och starta ett eget företag. Det är svårt att säga exakt hur många fler personer som kommer att starta en enskild näringsverksamhet till följd av utredningens förslag. Som nämndes tidigare antar jag dock att det kan komma att handla om en tillväxt på i storleksordningen , det vill säga en ökning om cirka 35 000 företagare jämfört med . Andelen enskilda näringsidkarna som erhöll olika socialförsäk- ringsförmåner 2018 skiljer sig inte nämnvärt från andelen som erhöll motsvarande förmåner i befolkningen totalt sett . Detta kan förväntas gälla även för de nya företagare som etablerar sig. Om storleken på de utbetalda förmånerna 2018 antas vara representativa även skulle förmånsutbetalningarna till personer som driver enskild näringsverksamhet öka med brutto till följd av tillväxten i antalet enskilda närings- idkare. Flera skäl talar dock för att detta inte motsvarar nettoeffek- ten för statskassan: En del av de nya företagarna kan antas vara tidigare anställda som går över till att bli företagare. Befintliga enskilda näringsidkare består till stor del av kombinatörer, och även de nya näringsidkarna kan det förväntas finnas många som kombinerar företagandet med en annan sysselsättning. Givet att personerna fortsätter att nyttja socialförsäk- ringen i samma utsträckning som tidigare kommer en del förmåner som tidigare registrerades som utbetalda till anställda att i stället registreras som utbetalda till enskilda näringsidkare. I ett sådant fall är utbetalningarna totalt sett oförändrade. En del av de nya näringsidkarna kan också tidigare ha varit arbets- lösa. I den mån de blir självförsörjande genom övergången till att vara företagare minskar behovet av arbetslöshetsunderstöd i mot- Nettoeffekten av en sådan övergång kan vara neutral, eller positiv för statskassan om förmånsutbetalningarna är lägre än utbetalningarna av a-kassa annars skulle ha varit. En del av de nya företagarna kan också antas vara tidigare an- ställda som inte blir kombinatörer. Dessa startar sina företag utan inkomst av anställning vid sidan av företagandet, och med en låg inkomst av näringsverksamhet under ett uppbyggnadsskede. Dessa företagare kan använda reglerna om uppbyggnadsskede och få sin SGI fastställd till ett högre belopp. För dessa uppstår därför en statsfinansiell kostnad i den mån de använder socialförsäkringen. Under antagandet denna grupp nyetablerade före- tag utgör av de totala nyetableringarna och de an- vänder socialförsäkringen i motsvarande mån som andra egenföre- tagare så skulle nettokostnaden för statens finanser kunna uppgå till (=400 × 0,15). Den sammantagna statsfinansiella effekten kan utifrån detta be- räknas till en inkomstökning om . Effekten är beräknad utifrån att socialförsäkringsförmåner bland befintliga en- skilda näringsidkare minskar med , sam- tidigt som förmånsutbetalningar till nya näringsidkare ökar med . Effekterna är dock mycket osäkra, men av samma storleksordning. De är dock små sett i relation till de totala utbetalningarna av socialförsäkringsförmåner. Jag bedömer därför att förslaget totalt sett inte kommer att ha några effekter av betydelse för statens finanser. 7.6.2Delägare i handels- och kommanditbolag I kapitel 2 analyseras skillnader mellan justerad inkomst av närings- verksamhet, som ligger till grund för beräkningen av SGI, och fast- ställd SGI även för delägare i handels- och kommanditbolag. De delar av resultaten som är relevanta för beräkningen av statsfinan- siella effekter av förslaget redovisas i tabell 7.2. fanns ungefär 9 500 delägare i handels- och kommandit- bolag med fastställd SGI som också hade en (historisk) inkomst av näringsverksamhet 2016. Dessa individer bedöms kunna komma att använda den föreslagna huvudregeln. Övriga företagare med en fast- ställd SGI bedöms inte ha tillräckligt mycket uppgifter i Skattever- kets system för att huvudregeln ska kunna tillämpas, och dessa antas därför använda alternativregeln. Alternativregeln innebär att SGI fastställs enligt gällande regler, och för dessa antas därför utfallet bli detsamma som . För SGI bland dessa företagare finns därför inga kostnadsmässiga effekter att redovisa vare sig för företagarna själva eller för statens finanser. Tabell 7.2 Differens mellan inkomst av näringsverksamhet plus inkomst av anställning och fastställd SGI 2018 för delägare i handels- och kommanditbolag Justerad inkomst av näringsverksamhet verksamheten (ingår i resultatet) Resultaten från dataanalysen visade att de historiska justerade in- komsterna av näringsverksamhet, plus inkomst av anställning, har en differens från SGI 2018 om (=2 483 − 2 983). Detta redovisas i den övre panelen i tabell 7.2. När hänsyn tas till sjuk- och föräldrapenning blir differensen mellan justerad inkomst av näringsverksamhet, inklusive inkomst från anställning, och fastställd SGI 2018 . Motsvarande skillnad för inkomst av näringsverksamhet, givet samma antal delägare (9 500 individer), är när utbetalningarna för sjuk- och föräldrapenning beaktas. Detta redo- visas i den nedre panelen av tabell 7.2. Förslagen kommer troligtvis också att öka antalet företagare som kommer att begära att få en fastställd SGI vid sjukskrivning eller för- äldraledighet. Under antagandet att denna ökning blir omkring 5 pro- cent kommer i stället ungefär 10 000 företagare att begära att få SGI fastställd. Skillnaden mellan inkomst av näringsverksamhet (resultat) och fastställd SGI för denna grupp förväntas uppgå till cirka 330 mil- joner kronor. Detta medför att förslaget skulle innebära att inkomst- underlaget skulle bli (244 − 330) lägre i jämförelse med dagens regelverk. Detta indikerar att den samlade nettoeffekten på statens finanser är positiv. av delägarna i handels- och kommanditbolag med fastställd SGI 2018 antas driva sin verksamhet i företag som är under uppbyggnadsskede. För dessa än den SGI som fastställs av med hjälp av jämförelseinkomster högre än den de skulle kunna få baserat på inkomst av näringsverksamhet. Jag antar att denna grupp kommer att använda alternativregeln, där reglerna om uppbyggnadsskede får tillämpas. Jag bortser därför från denna grupp i beräkningen av statsfinansiella effekter och antar att cirka 9 000 delägare i handels- och kommanditbolag har en etablerad verksamhet och kommer att begära att få sin SGI fastställd enligt huvudregeln bland de 10 000 delägarna. Dataanalysen i kapitel 2 visade att inkomstunderlag för SGI som baseras på justerade inkomster från , trendanpassade inkomster samt genomsnittliga inkomster ligger på en ungefärlig samma nivå. Moment två i den föreslagna huvudregeln, som anger att SGI får beräknas utifrån genomsnittet av de tre högsta inkomsterna beräknas ligga över denna nivå. Under antagandet att av de 10 000 delägarna väljer att använda detta moment av huvudregeln så skulle skill- naden på minska med (0,3 × 9 000 × 20 000) och uppgå till . Jag antar vidare att resterande företagare väljer att använda huvudregelns första moment enligt det nya förslaget i samma respektive andel som enligt dagens regelverk: förväntas använda alternativregeln Av de som väljer huvudregeln förvän- tas använda huvudregelns andra moment. Tabell 7.2 visar att sjukpenning hänförlig till verksamheten och föräldrapenning uppgick till (=37 + 206). Detta medför att utnyttjandegraden av försäkringarna uttryckt som andel av fastställd SGI 2018, är ((37 + 206) / 2 983). Det innebär att behöver kompensera för (26 × 0,081) enligt det nya förslaget jämfört med dagens regelverk, under antagandet att utnytt- jandegraden är oförändrad . När denna skillnad omräknas ut- ifrån att ersättningsgraden för sjuk- och föräldrapenning motsvarar av SGI blir utbetalningarna lägre än med dagens regelverk Beräkningar av effekterna av nyetableringar bland handels- och kommanditbolag medför en motverkande negativ effekt för statens finanser. Den sammantagna statsfinansiella effekten av förslaget för delägare i handels- och kommanditbolag bedöms utifrån detta vara försumbar. Företagare har större möjligheter att underrapportera sina inkoms- ter jämfört med personer som har inkomst från anställning. Denna underrapportering, som främst beror på att tredjepartsinformation om inkomsterna saknas, uppskattas uppgå till i och de övriga nordiska länderna (och , 2009, Kleven m. fl. Förslaget bör öka incitamenten att rappor- tera korrekta inkomster eftersom inkomsterna kommer att ligga till grund för SGI. Redan i utgångsläget finns dock incitament att rapportera korrekta inkomstuppgifter dels genom möjlighet till revision, dels genom att bland annat pensionsgrundande inkomst blir lägre om inkomster underrapporteras. Genom att inkomster också ligger till grund för socialförsäkringsförmåner ökar incitamenten att rapportera korrekta inkomster. I den mån så sker ökar också statens inkomster från in- komstskatt och egenavgifter. 7.6.4Sammantagna statsfinansiella effekter för förslaget Sammantaget bedöms mina förslag medföra begränsade nettoeffek- ter för statskassan. De effekter som beskrivs i detta avsnitt är mycket osäkra eftersom de bygger på ett stort antal antaganden. Vissa effek- ter tenderar att öka förmånsutbetalningarna, medan andra tenderar att minska dem. Samtliga effekter är dock små sett i relation till de totala utbetalningarna av socialförsäkringsförmåner. Jag bedömer därför att förslaget totalt sett inte kommer att ha några effekter av betydelse för statens finanser och inte heller på den fastställda sjuk- penninggrundande inkomsten för företagarna. Ett viktigt skäl till det är att förslagen endast avser nya sätt att fastställa SGI och inhämta de uppgifter som krävs för detta. Mina förslag innebär inte någon ändring av rätten till sjukpenning eller rätten till att få SGI fastställd, och heller inte någon ändring av nivån på sjukpenningen. Även effekterna på nivån på SGI bedöms vara marginell. Utifrån detta bedömer jag att förslagens påverkan på de berörda företagarnas utnyttjande av socialförsäkringen blir mar- ginell. Förslagens huvudsakliga effekt är därmed att förenkla ansök- ningsprocessen hos . 7.7Statsfinansiella effekter av förslaget om en dags karens i sjukförsäkringen I kapitel 2 utvärderar jag effekterna av reformerna av karensreglerna för egenföretagare som genomfördes och 2013. I kapitlet visar jag att de näringsidkare som bytte från 7 till 1 dags karens 2013 ut- gjorde av hela gruppen näringsidkare med sjuk- penning som hade en dags karens 2013. Jag beräknar vidare vilken effekt som bytet av karenstid hade på utbetalningar av sjukpenning under sjukdag 2–7. Detta kan ses som reformens direkta effekt. I detta avsnitt beräknar jag effekterna på utbetalningar av sjuk- penning då samtliga företagare med 7 dagars karens får 1 dags karens. Tabell 7.3 visar antalet enskilda näringsidkare med 7 dagars karens 2019 som kan förväntas få 1 dags karens enligt det nya förslaget. De två nedersta raderna av tabellen visar antalet ersatta nettodagar bland dessa samt utbetalt belopp under sjukdag 2–7 i sjukskrivningsperio- den. Det utbetalda beloppet under den första sjukveckan uppgår till , priser. Effekten av en ny reform är dock osäker eftersom en del av kost- naden kan antas ha uppkommit redan då det blev möjligt att välja en dags karens (beteendeeffekten som beskrivs i avsnitt 3.5 och 3.6.3), och kostnaden för den effekten bärs redan av de som har en dags karens. Tabellen visar därför effekterna av en ny reform exklusive de effekter vi skattar för reformen 2013 i avsnitt 3.6.3. Tabell 7.3 Uppskattade effekter av att samtliga med 7 dagars karens byter till , priser Antal nettodagar (dag 2–7) Utbetalt belopp (dag 2–7), Källa: ; egna beräkningar. Om den beräknade effekten skrivs års priser med ut- vecklingen av prisbasbeloppet uppgår den förväntade kostnaden till . Detta är således den förväntade utgiftsökningen till följd av förslaget. Sjukförsäkringsavgiften i egenavgiften vid grundkarensen är lagreglerad, medan sjukförsäkringsavgiften för övriga alternativ beräknas och fastställs av . För samtliga karensdags- alternativ beräknas avgiften utifrån att inkomsterna ska motsvara kost- naderna för sjukförsäkringen. Om 1 dags karens görs till grundkarens- tid påverkar det sjukförsäkringsavgiften på så sätt att avgiften höjs för de som har 7 dagars karens och sänks för de som har valt 1 dags karens, för att motsvara de förväntade utbetalningarna. Beräkningar i mikrosimuleringsmodellen FASIT visar att sjuk- försäkringsavgiften för grundkarensen behöver höjas med 0,12 pro- centenheter för att finansiera den förväntade utgiftsökningen. Sjuk- försäkringsavgiften höjs då från till , medan de totala egenavgifterna vid grundkarens ökar från till . Nettoeffekten av en sådan höjning skiljer sig från bruttoeffekten, eftersom en del av den ökade egenavgiften neutraliseras av den allmänna nedsättningen av egenavgifter som motsvarar av avgifts- underlaget upp till ett tak för nedsättningen på . Nedsätt- ningen medges givet att avgiftsunderlaget överstiger . Nedsättningen görs mot allmän löneavgift, för förmånsgrundande egenavgifter. Enligt dagens regler motsvarar nedsättningen dock av avgiftsunderlaget. Med den höjda sjukförsäk- ringsavgiften kan nedsättningen i stället göras . För den som inte har nått upp till taket för nedsättningen medför för- slaget därför ingen avgiftshöjning netto. Nettoeffekten för statens finanser blir en minskning av skatteintäkterna från allmän löneavgift om . En ytterligare osäkerhet ligger i att en högre avgift kan påverka valet av karenstid bland de som har valt 7 dagars karens. ISF (2012) antyder dock att skillnaderna i avgifter mellan olika karenstider har mycket begränsad betydelse för valet av karenstid. Detta talar för att få egenföretagare kommer att välja en annan karenstid på grund av höjda egenavgifter om grundkarensen ändras. En ytterligare osäkerhet i effekten ligger i att det för egenföre- tagare i regel saknas kollegor som kan agera portvakt i försäkringen, vilket kan tala för att kravet på läkarintyg är viktigare i förhållande till egenföretagare. En kortare karenstid än skulle därför kunna öka risken för missbruk. kan egenföretagare antas ha en större egen motivation att undvika sjukfall, eftersom frånvaro kan ha negativa effekter för företaget. Detta talar för att risken för fusk eller felaktig användning av sjukförsäkringen är begränsad. Det är väl belagt att självrisker i försäkringar påverkar nyttjandet, och det gäller även sjukförsäkringen, se avsnitt 3.5.1. (2014) visar att ungefär 1 600 färre företagare sökte sjukpenning till följd av den förlängda karensen 2010. Denna indirekta effekt mot- svarar av den direkta effekten. Detta talar för att en del av effekten av att ändra huvudregeln till en dags karens redan har uppkommit i samband med reform. Om 1 dags karens blir grundkarens kan det förväntas öka nyttjandet bland de som väljer 1 dags karens. I den mån så sker får utgiftsökningen kompen- seras av framtida förändringar av sjukförsäkringsavgiften. 7.8Administrativa kostnader och effekter för företagen Beräkningarna av hur förslagen påverkar företagens administrativa kostnader görs med regelräknare. Uppgifter om tids- åtgång för olika moment är hämtade ur databasen . Efter- som uppgifterna i MALIN-databasen är gamla (de senaste är ) används endast uppgifterna om tidsåtgång för olika moment. De arbetsuppgifter som handlar om att ta fram och sammanställa underlag utförs enligt av ekonomihandläggare. För att upp- skatta lönekostnaden för en ekonomihandläggare används median- lönen 2019 ur SCB:s lönestatistik för en ekonomiassistent (som an- tas motsvara en ekonomihandläggare i ). Månadslönen om räknas om till en kostnad , med beaktande av arbetsgivaravgifter (31,), semesterersättning (), samt overheadkostnader (), i enlighet med metodiken i (2017). Denna månadslön motsvarar en administrativ kostnad på . Ungefär 130 000 företagare med inkomst av näringsverksamhet har en fastställd SGI hos enligt . Skatte- verkets uppgifter visar att ungefär lika många egenföretagare hade en registrerad karenstid 2018. Även enligt FRIDA-databasen var antalet ungefär detsamma 2018. Uppgifterna i avseende antalet be- rörda bedöms därför vara representativa även för dagens förhållanden. Förslaget om SGI (kapitel 2) Att ta fram de relevanta underlagen för att ansöka om SGI tar enligt . Jag utgår ifrån att näringsidkare som ansöker om SGI ansöker en gång . uppger att det är vanligt att företagare behöver komplettera med ytterligare underlag eller lämna synpunkter på beräkning av SGI. För att ta höjd för detta antar jag att hälften av näringsidkarna behöver komplettera med fler underlag, och att denna komplettering är unge- fär lika administrativt betungande som uppgiftslämnandet vid den ursprungliga ansökan. I beräkningen hanterar jag detta genom att ange en genomsnittlig frekvens för uppgiftslämnande till . Enligt förslaget ska kunna inhämta inkomst- uppgifter från som grund för beräkningen av SGI. Även med dagens regler hämtar underlag från Skatte- verket ur bland annat näringsbilagor via en elektronisk tjänst. Där- efter använder uppgifterna för att göra en prognos över framtida inkomster. Dessa underlag lämnas till företagaren, som får lämna synpunkter och eventuellt komplettera med ytterli- gare underlag. Genom förslaget kommer det att vara tydligare redan från början vilka uppgifter som ligger till grund för SGI. Detta bör förenkla kommunikationen mellan företagaren och Försäkrings- kassan och minska behovet av att lämna synpunkter på Försäkrings- kassans underlag eller komplettera ansökan med fler underlag. I be- räkningen antas därför att färre näringsidkare än kommer att lämna kompletterande uppgifter genom förslaget. Utifrån detta kan den administrativa kostnaden för att ansöka om SGI enligt dagens regler uppskattas till , beräk- nat utifrån att 130 000 egenföretagare lämnar uppgifter per ansökningstillfälle till en kostnad om , vid i genomsnitt 1,5 tillfällen (130 000 × 10 ×5,94 × 1,5). Kost- naden per ansökan kan uppskattas till . Genom förslaget minskar behovet av kompletteringar, vilket medför att färre företagare än i dagens system kommer att behöva komplettera sin ansökan. Hur många färre det rör sig om är svårt att uppskatta. Om inga kompletteringar alls behöver göras uppgår den administrativa kostnaden till , beräknat utifrån att det är 130 000 egenföretagare som lämnar uppgifter per ansökningstillfälle till en kostnad om , men endast . Detta ger en maximal bespar- ing av administrativa kostnader relativt dagens regler på (=11,6 − 7,7). Troligtvis kommer dock ett visst behov av att lämna komplette- rande underlag att kvarstå, särskilt bland de som väljer att använda den föreslagna alternativregeln. I beräkningen av statsfinansiella kost- nader antas att av de berörda kommer att an- vända alternativregeln. Om använder huvudregeln och inte behöver komplettera ansökan uppgår den administrativa kost- naden av att ansöka om SGI till genom förslaget. Den administrativa besparingen relativt dagens regler uppgår då till (=11,6 − 8,5). av de 130 000 näringsidkare som har en fastställd SGI är kombinatörer och är heltidsföretagare. Dessa motsvarar ungefär 104 000 kombinatörer och ungefär 26 000 hel- tidsföretagare. Den föreslagna huvudregeln kommer att vara möjliga att automa- tisera, så att ansökan om SGI skulle kunna göras i en e-tjänst. Auto- matiseringen förutsätter dock att alla uppgifter kan hämtas maskinellt och att ansökan är fullständig. Detta bedöms kunna vara möjligt att åstadkomma för företagare som endast har SGI som grundar sig på inkomst av näringsverksamhet, dvs. För kombinatörer bedöms regeln däremot inte vara möjlig att automatisera fullt ut. Kombinatörer som går mellan företagande och anställning kan ha olika nivå på inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet under olika delar av året. För en kombinatör kan det därför vara svårare att ange om inkomsterna vid tillfället för ansökan om en förmån avser inkomst av näringsverksamhet eller in- komst av anställning, om den avser arbete på hel- eller deltid, eller om någon av inkomsterna avser arbete endast under delar av året. Jag bedömer därför att kombinatörers ansökningar, åtminstone till viss del, kommer att behöva handläggas manuellt hos även i fortsättningen. Däremot kommer kommunikationen mellan företagaren och att underlättas av att det blir tydligt för företagaren vilka inkomster av näringsverksamhet som ska räknas med, vilket minskar behovet av att lämna kompletterande underlag.