sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Eleven har rätt att fullfölja sin utbildning även efter sin 18-års- dag.69 Enligt tolkning har dock inte asylsökande ungdo- mar på introduktionsprogram rätt att gå över till och påbörja ett na- tionellt program efter att de fyllt 18 år.70 En del asylsökande barn anländer till utan sina vårdnads- havare och benämns ensamkommande barn. När ett ensamkom- mande barn anländer till erbjuds barnet ett tillfälligt boende i den kommun där barnet först kommer i kontakt med en svensk myndighet. Ankomstkommunen ansvarar bl.a. för att ordna boende för barnet i avvaktan på att ska anvisa en kommun som ska ta över ansvaret. Den anvisade kommunen har det långsik- tiga ansvaret för barnet. Kommuners ansvar gäller både asylsökande 64Enligt 3 kap. 12 a § skollagen krävs att eleven anses som bosatt för att omfattas av defini- tionen nyanländ. Enligt 29 kap. 2 § skollagen finns en uppräkning av personer som anses bo- satta i trots att de inte är folkbokförda, vilket bl.a. är barn som är asylsökande eller som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. 664 kap. 1 a § skolförordningen (2011:185). 2000/01:115 Asylsökande barns skolgång m.m. s. 20. 687 kap. 2 § tredje stycket skollagen. 6915 kap. 5 §, 16 kap. 29 §, 19 kap. 30 § och 29 kap. 2 och 3 §§. 70www.skolverket.se/regler-och-ansvar/ansvar-i-skolfragor/nyanlandas-ratt-till-utbildning barn och barn som har fått uppehållstillstånd i . De kommu- ner som tar emot ensamkommande barn får statlig ersättning för t.ex. skola, vård och boende.71 Alla ensamkommande barn har rätt till en god man. Ensamkom- mande barn och unga har samma rätt till utbildning som övriga asyl- sökande. Det finns även s.k. papperslösa barn och unga. Benämningen in- nefattar dem som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Det kan t.ex. handla om elever som har fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd men som ändå stannar kvar i landet. Även de har rätt till förskoleklass, grundskola, grundsärskola, special- skola, sameskola samt gymnasieskola och gymnasiesärskola om de påbörjar utbildningen innan de fyller 18 år.72 I utredningen används uttrycket nyanländ i skollagens mening, eftersom åtgärderna som behandlas riktar sig till elever som deltar i utbildningsystemet i . När det gäller utredningens områden, läxhjälpsgaranti, anpassad eller prioriterad timplan, den för huvud- mannen obligatoriska lovskolan eller utbildning för nyanlända omfattas även asylsökande och papperslösa elever av rät- ten till dessa om de har en skolplacering. När det gäller urval av skolenheter som har ombetts besvara ut- redningens enkäter och intervjuer används begrepp ny- invandrade elever och elever med okänd bakgrund som urvalsgrund för att representera nyanlända elever. Samma begrepp används när statistik från redovisas. 3.3.2Nyanländas kunskapsresultat i årskurs 9 För att kunna värdera kunskapsutfallet hos elever med kort bak- grund i är det viktigt att notera att oavsett hur en elev har gått i svensk skola gäller samma bestämmelser om betygs- sättning som för alla andra elever och samma antagningskrav till gymnasieskolan.73 71www.migrationsverket.se/Andra-aktorer/Kommuner/Om-ensamkommande-barn-och- ungdomar/Mottagande-av-ensamkommande-barn.html 7229 kap. 2 och 3 §§ skollagen. 73www.skolverket.se/undervisning//betyg-i-grundskolan/nyanlanda-elever- och-betyg-i-grundskolan Som det redovisas i avsnitt 3.1 var totalt av eleverna behöriga till något av gymnasieskolans nationella program . Behörighetsgraden var högst bland elever med svensk bak- grund, , och lägst bland nyinvandrade elever som kom till i årskurs 6–9. Behörighetsgraden inom denna grupp låg på 32,1 procent.74 Figur 3.4 visar att detta mönster har gällt även om skillnaderna har minskat något . Det går även att utläsa från figuren att det är stor skillnad i behörig- het mellan elever som kom till i årskurs 1–5 och de som har invandrat under årskurs 6–9. Figur 3.4 Andel (procent) elever som är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram, utifrån svensk och utländsk bakgrund, vårterminerna 2015–2020. Utländsk bakgrund, född i Invandrat under årskurs 1–5 Nyinvandrad (åk 6-9) och Okänd bakgrund Källa: Slutbetyg i . Det är inte enbart tidpunkten för när en elev invandrat som har stor betydelse för elevens studieresultat utan även föräldrarnas utbild- ningsnivå. har jämfört hur behörighet till gymnasiesko- lan skiljer sig mellan elever med svensk bakgrund och elever med ut- ländsk bakgrund i relation till föräldrarnas utbildningsnivå.75 Som exempel kan nämnas elever vars föräldrar har förgymnasial eller gymnasial utbildning. Andelen elever med svensk bakgrund, vars föräldrars utbildningsbakgrund motsvarar denna nivå, och som nådde behörighet till gymnasieskolan uppgick till . Motsvarande andelar sett till föräldrarnas utbildningsbakgrund var 60 respektive på för elever som invandrat under års- kurs 1–5 respektive årskurs 6–9. Nästan alla obehöriga elever från årskurs 9 läser vidare på något av introduktionsprogrammen. Språkintroduktion har varit det största programmet för nyanlända som går vidare från årskurs 9 till gymnasieskolan. Det står mer om språkintroduktion i avsnitt 3.4. Det kan antas att den lägsta utbildningsnivån bland föräldrar till barn med svensk bakgrund troligtvis är högre än bland föräldrar till elever som är nyinvandrade, eftersom det i den senare gruppen finns föräldrar som helt saknar egen skolerfarenhet. Detta är mindre tro- ligt bland föräldrar som själva vuxit upp med det svenska skolsyste- met där det har funnits skolplikt i . Enligt av familjebakgrundens bety- delse för skolresultaten och skillnader mellan skolor har utlandsfödda elevers förutsättningar att nå goda studieresultat försvårats över tid.76 Detta kan enligt rapporten bl.a. bero på att invandringsåldern socioekonomiska status försämrats i den gruppen. Dessutom kommer de utlandsfödda eleverna i allt högre grad från länder med sämre utbildningssystem. noterar att det dock inte går, utifrån analyserna, att svara på om skolorna blivit bättre eller sämre på att undervisa de utlandsfödda eleverna. 3.3.3Nyanlända elever - nuläge och prognoser Enligt uppgifter från utgjorde nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund av det totala elevunderlaget i under /20.77 Drygt hälften av dessa elever är pojkar. Figur 3.5. visar utvecklingen av antalet nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund /15–2019/20.78 och 76Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. Skol- verket, 2018. Rapport 467. s. 34. 77Elever och skolenheter i /20. Dnr 5.1.1– 2019:387. 78Från och med /20 har ändrat sättet att räkna fram antalet nyinvand- rade elever. beskriver det på följande sätt: I definitionen av nyinvandrade elever 79Det går att utläsa från figuren att antalet nyanlända har minskat jämfört med –16. Figur 3.5 Antal nyinvandrade elever samt elever med okänd bakgrund i , läsåren 2014/15–2019/20 2014/15 2015/16 2016/17 2017/18 2018/19 2019/20 Nyinvandrade + okänd bakgrund Källa: Elever och skolenheter i /20. –2019, har antalet asylsökande barn (0–) ökat då 70 000 barn ansökte om asyl.80 Därefter har det sjunkit . Antalet som har beviljats uppehållstillstånd följer samma mönster med högst antal 2016 på 23 849. För ensamkommande barn har trenden varit densamma som för övriga asylsökande barn med högst antal ansökta uppehållstillstånd på 35 000 samt högst antal beviljade uppehållstillstånd efterkommande år på 6 853. sökte 3 566 barn asyl varav 500 var ensamkommande barn. beviljades asyl för totalt 1 805 barn varav 255 var ensamkommande. har totalt 29 587 barn i åld- står att eleven ska ha kommit till . beräknades an- talet utifrån hela läsår. Nuvarande beräkning tar hänsyn till vilken månad eleven kom till Sve- rige. Det betyder att tidsspannet för när en elev definieras som nyinvandrad minskas med det nya sättet att beräkna. Detta innebär att, om de båda beräkningssätten används på samma elev- underlag, kommer det nya sättet att beräkna kommer att ge ett lägre antal nyinvandrade elever. 79Elever och skolenheter i /20. Dnr 5.1.1– 2019:387. Asylsökande till 2000–2020. rarna beviljats uppehållstillstånd, oavsett grund.81 Den vanligaste grunden bland barn som fick uppehållstillstånd 2020 var anknytning (15 892 barn).82 De ensamkommande barnen har specifika utmaningar som be- skrivs i avsnitt 3.3.4. De utgör dock bara en mindre andel av alla ny- anlända elever i skolan. Antalet ensamkommande barn har minskat men förväntas enligt prognos83 ligga på samma nivå som 2019, före corona-pandemin, . Enligt SCB:s befolkningsprognos84 är de framtida antagandena om invandring osäkra, både på kort och på lång sikt. Den nu på- gående pandemin bidrar till osäkerheten på kort sikt men det uppges vara högst troligt att invandringen kommer att variera på ett liknande sätt som den gjort historiskt med toppar och dalar. Var i tiden dessa toppar kommer att inträffa är dock omöjligt att förutse. Det totala antalet barn som förväntas flytta till från utlandet prognosticeras enligt SCB:s befolkningsframskrivning minska de närmaste åren.85 3.3.4Utmaningar som nyanlända elever möter De senaste årens migrationsmönster ställer stora krav såväl på den enskilda eleven, som plötsligt befinner sig i ett nytt land och i ett nytt skolsammanhang, som på huvudmän och skolenheter som ska se till att dessa elever får förutsättningar att kunna utveckla sitt kun- nande i svenska som de får undervisning i alla andra äm- nen. Utredningens fokus ligger på elever på högstadiet och gymna- sieskolans introduktionsprogram. Därmed betraktas de nyanlända elever som utredningens uppdrag syftar till som sent invandrade ele- ver, dvs. den grupp som har störst svårigheter och behov av åtgärder. Det är viktigt att hålla i minnet att det handlar om en 81Grund för uppehållstillstånd är enligt anknytning, arbetsmarknad, asyl, EES och studerande. Inkomna ansökningar om asyl 2020. 83Verksamhets- och utgiftsprognos . 84Sveriges framtida befolkning 2020–2070 The future population of –2070. ISSN Serie BE18 –framtida befolkning. Folkmängd, antalet döda, invandrare, utvandrare och medelfolkmängd (efter födelseår) i efter födelselandgrupp, kön och ålder. heterogen grupp med olika bakgrund, förutsättningar, behov och mål. Elever som anländer till sent i eller direkt till språkintroduktionsprogrammet blir i mycket lägre grad behöriga till gymnasieskolans nationella program än elever som har gått i svensk skola under hela sin skolgång. Detta är bakgrunden till att utred- ningen särskilt ska beakta nyanländas möjligheter till mer undervis- ningstid. Olika grupper och olika elever möter olika utmaningar Som vi har redovisat i avsnitt 3.3.3 gick totalt cirka 71 500 nyanlända elever i /20. Av dessa hade cirka 10 000 ele- ver okänd bakgrund enligt statistiken. Elever med okänd bakgrund utgörs till stor del av asylsökande. En del av de asylsökande är dess- utom ensamkommande barn. En del av de nyanlända eleverna, som är folkbokförda och som räknas som nyinvandrade i statistiken, har varit asylsökande un- der sin första tid i med eller utan familj i landet. Andra har kommit till som familjemedlem till någon som bor i , exempelvis som barn till någon som har uppehållstillstånd som ar- betstagare. Det är också möjligt för en elev att få uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå eller att invandra från annat EU-land.86 Det kan vara elever som vistas i landet under och som har skiftande skol- och livsbakgrund, familjeförhållanden, hälsa och uppehållsstatus i . Därmed är nyanlända elever en mycket heterogen grupp. Det som de nyanlända eleverna har gemensamt är dock att de har brutit upp från en livssituation i ett annat land än , de har gått i svensk skola än sina svenska kamrater samt det faktum att de flesta inte har kunskaper i det svenska språket.87 I citat nedan från avhandlingen med titeln ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt” Nyanlända ungdomar i den svenska 86www.migrationsverket.se//Migration-till-Sverige/Olika-skal-for- uppehallstillstand.html och nyanländ, vad finns det för möjligheter? gymnasieskolans introduktionsutbildning88 sammanfattas detta på följande sätt: Nyanlända ungdomar har i regel inga erfarenheter av den svenska och kan heller inte svenska. Således blir det just dessa bris- ter som definierar dem som grupp när de möter den svenska skolan. Det medför i sin tur att de snabbt blir varse svårigheterna att lyckas med sina studier och realisera sina ambitioner – de behärskar inte det språk som skolan och samhället använder. Utöver de gemensamma utmaningarna, som delas av alla nyanlända elever som anlänt till sent under eller direkt till gymnasieskolans introduktionsprogram, finns det bland de nyan- lända eleverna grupper av elever som har andra gemensamma utma- ningar. Det kan t.ex. handla om skälen till att en elev kommit till . Elever med erfarenheter av att vara på flykt kan lida av svi- terna av upplevelsen, vilket kan påverka förmågan att fokusera på skolarbetet negativt. Även hur länge eleven har varit på flykt har be- tydelse för elevens fortsatta studier. Olika grupper av elever har också olika skolerfarenheter med sig från sitt hemland, där vissa helt kan sakna formell utbildning medan andra kan ha lång skolbakgrund eller ha fått undervisning i hemmet. Dessa skillnader kan bero på vilka länder eleverna kommer ifrån, men det kan också variera stort inom länder. Det kan även vara så att en elevs skolspråk och första- språk skiljer sig i elevens hemland. Det kan också finnas flera olika förstaspråk och flera skolspråk inom ett och samma land och därför kan en stor språklig flora förekomma inom en grupp elever från ett land. Även vilket undervisningsspråk som använts i den skola som en nyanländ elev har gått i har betydelse och kan variera, även inom länder. Vilken socioekonomisk bakgrund eleverna har med sig från sitt hemland kan också ha betydelse. Till exempel kan utbildning i hemlandet ha varit avgiftsbelagd. visar undersökningar att många nyanlända elever är studiemotiverade.89 De vill ta vara på möjligheten att studera och kan ha högt uppsatta mål med sin utbildning, som de kan sakna kunskap om det svenska utbildningssystemet. Elevernas målsättning riskerar att krocka med deras reella möjligheter att ta sig vidare inom det svenska utbildningssystemet och av att skolan inte i tillräcklig ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt” Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktionsutbildning. 89Se exempelvis: Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. SOU 2017:54, s 123. utsträckning har förmåga att möta elevernas behov på ett sätt som möjliggör för dem att nå sina mål.90 Det beskrivs också i flera rapporter att nyanlända elever upplever lågt satta förväntningar från sina lärare. Exempelvis får dessa elever inte alltid vara med vid olika provtillfällen då lärare anser att deras språkkunskaper i svenska är på för låg nivå.91 Ett annat bekymmer som elever uppger är att skolan inte efter- frågar deras erfarenheter och vad de har upplevt innan de har kommit till . I rapporten ”Man måste kämpa mer än andra för att lyckas”92 beskriver en elev att detta kan komma till uttryck genom att: Allting man gör i skolan mäts bara utifrån hur mycket av ”det svenska” man lärt sig. – sidan 20. Det finns ett stort behov av adekvat studie- och yrkesvägledning bland nyanlända elever. Kopplat till studie- och yrkesvägledning finns också ett dilemma mellan att vägleda elever mot ett mål som möjliggör för dem att snabbt komma ut i arbetslivet eller att vägleda elever mot deras egna ibland högt uppsatta mål. Det finns vittnesmål som tyder på att även studie- och yrkesvägledning ibland präglas av lågt satta förväntningar på vad eleverna ska lyckas uppnå med sin ut- bildning. kan elever ha med sig en mycket snäv bild av vilka olika yrken som de kan tänka sig att arbeta inom. Elever kan t.ex. ha en bild av att yrken inom hantverk är lågavlönade eller inne- bär låg social status och därmed inte vilja utbilda sig inom dessa.93 I antologin bra början. Mottagande och introduktion av nyanlända elever94 beskrivs att eleven i det nya landet och i den nya skolan ofta upplever en inre konflikt där lärares och föräldrars förväntningar om ”den framgångsrika eleven” och den egna bilden om detta kan vara motstridiga. Föräldrars förväntningar som bygger på normer som har sina rötter i elevens tidigare liv och drömmar som har sina rötter i elevens nuvarande liv kan krocka. ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt” Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktionsutbildning. 91Se exempelvis: Man måste kämpa mer än andra för att lyckas. 93Se exempelvis: Språkintroduktion i gymnasieskolan. Skolinspektionen, 2017. Dnr 400 – 2015:6585. 94Bouakaz, L & Taha, R. ”Det är deras dröm – inte min!” Om en tonårings kamp i en mång- kulturell miljö i , G. & (red). En bra början. Mottagande och intro- duktion av nyanlända elever. : , 2020. s. 81–98. Trots gemensamma nämnare som underlättar att beskriva elevers utmaningar vill utredningen betona att varje individs situation är unik. Nyanlända elever som kommer med familjen till En inte ovanlig situation en elev kan möta, som beskrivs i antologin ovan95, orsakas av otydlighet i rollfördelningen i familjen. I det ögon- blick en familj flyttar till förlorar (framför allt) pappan sitt jobb och status. Denna degradering kan i många fall förändra den tidigare familjestrukturen. Inte sällan blir det barnet som lär sig svenska först och som därför behöver översätta och förklara för sin familj hur skolan fungerar och de strukturer som ligger bakom or- den. Dessa processer kan skapa förvirring och påverkar barnets skol- gång. Lärares interkulturella kompetens är avgörande för att kunna hantera en sådan situation. Att skapa en tillits- och respektfull rela- tion med både eleven och dennes familj utgör då en stor del av lärar- uppdraget, konstaterar författarna.96 Som har nämnts har elever med erfarenhet av att ha varit på flykt vissa särskilda utmaningar, även om det också inom denna grupp ryms en stor variation i elevernas bakgrund. Gemensamma faktorer för dessa elever är att de ofta har svåra upplevelser i bagaget och att de, när de väl kommit till , behöver gå igenom asyl- processen. Båda dessa faktorer riskerar att ta kraft, tid och fokus från elevernas studier. När dessa elever väl har börjat i skolan kan behovet av elevhälsoinsatser ibland vara stort. Eleverna kan lida av både psy- kisk och fysisk ohälsa. Även boendesituationen kan försvåra för ele- verna att få kontinuitet i sina studier. Asylboendena är ofta tillfälliga och eleverna kan vara tvungna att flytta ofta och därmed också byta skola. Antalet skolbyten har visat sig vara en negativ faktor för häl- san och skolresultaten, medan att ha vänner som tillhör majoritets- befolkningen är hälsofrämjande.97 97Montgomery, E. Long-term effects of organized violence on young middle eastern refugees’ mental health. Social Science & Medicine. Vol 67, nr. 10, 2008:1596 – 1603. Asylsökande barn har rätt att gå i skolan på samma villkor som andra barn i , som vi har nämnt tidtagare. De omfattas dock inte av skolplikt, vilket beskrivs som problematiskt både i betänkan- det och svensk rätt98 och av Barnombudsmannen99. I betänkandet görs bedömningen att svensk lagstiftning inte stäm- mer överens med andemening när det gäller att asylsökandes skolgång. I beskrivs att denna bestämmelse innebär att kommunerna inte har något uppfölj- ningsansvar och att det är barnets vårdnadshavare respektive den gode mannen som avgör om de vill låta barnet nyttja rätten till ut- bildning.100 Som nämns inledningsvis är en viktig aspekt i asylsökande barns liv att de befinner sig i en asylprocess, vilket kan innebära att de lever med ett ständigt hot om ett avvisningsbeslut. Detta påverkar deras skolgång. pekar på att sömnsvårig- heter och oro över att inte få stanna i landet gör det svårt att fokusera i klassrummet och påverkar barnets koncentration och inlärning.101 En del asylsökande är ensamkommande barn Som vi har nämnt har en del av de asylsökande eleverna kom- mit till utan sina vårdnadshavare, så kallade ensamkommande barn. Föräldrar är den viktigaste faktorn för hälsa och välbefinnande och då de inte finns till hands innebär det en ökad sårbarhet för dessa barn.102 Ensamkommande barn placeras med stöd av Socialtjänstlagen och bor ofta på hem för vård eller boende (HVB) eller är familje- hemsplacerade. Just boendesituationen skiljer de elever som är en- samkommande barn från övriga asylsökande. Ur ett skolperspektiv kan det vara både till för- och nackdel för dessa elever. Elever som t.ex. är placerade i ett hem där det talas svenska kan ha större tillgång till just svenska språket – som det kan vara svårt att inte kunna göra sig förstådd på sitt modersmål. Eftersom det ofta är svårt att hitta svenska familjehem till ensamkommande barn, placeras 98Barnkonventionen och svensk rätt, SOU 2020:63, s. 1134. 99Vi lämnade allting och kom hit. Röster från barn och unga på flykt. 102Ascher, H. Hälsans betydelse för nyanlända barn i skolan och skolans betydelse för nyan- lända barns hälsa i , G & , T (red) En bra början. 99–125. merparten i s.k. nätverkshem – dvs. familjehemsplaceringar hos fa- miljer från samma land, som i många fall själva har kommit till Sve- rige som asylsökande. På HVB-hem kan eleverna få hjälp av perso- nalen med studierna och ofta ingår organiserad läxhjälp i boendenas verksamhet.103 En osynlig minoritet104 är ensamkommande flickor. I Socialstyrel- sens rapport slås det fast att det svenska mottagningssy- stemet för ensamkommande barn, till följd av den större andelen pojkar som kommit till , är utformat efter pojkars behov och därför inte alltid är anpassat efter flickor.105 Detta kan medföra att det för ensamkommande flickor finns mindre tillgång till gruppbo- enden för enbart flickor och att de flickor som delar ett gemensamt utrymme med pojkar kan uppleva att de gör det på pojkarnas vill- kor.106 Ensamkommande flickor vittnar ofta om ensamhet och hur språket hindrar dem från att komma över ensamheten. Då systemet är uppbyggt enligt pojkars villkor kan dessa flickor betraktas som strukturellt marginaliserade.107 lyfter också ett generellt problem som gäl- ler såväl pojkar som flickor, nämligen hur dessa unga upplever att stödet försvinner när de fyller , eller får sin ålder uppskriven till 18 år.108 I en rapport framtagen av med titeln ”Man måste kämpa mer än andra för att lyckas”109 beskrivs hur den s.k. tillfälliga utlänningslagen110 har kommit att innebära att en- 103Se exempelvis: Çelikaksoy, Aycan & Wadensjö, . Hur har de ensamkommande barnen det i ? Nr.1, 2016. och Darvishpour, M. et.al. Ensamkom- mande ungdomars röster om mottagande, inkludering och jämställdhetsutveckling i Darvishpour, M & , N. (red) Ensamkommandes upplevelser & professionellas erfaren- heter. 75–92. 104Ekström, E. Ensamkommande flickor – komplexitet och identitet, att se bortom margina- lisering i Darvishpour, M & , N. (red) Ensamkommandes upplevelser & professionellas erfarenheter. 108–120. 106Kaukko, M & Wernesjö, U. Belonging and participation in liminality: Unaccompanied chil- dren in and . 24, nr 1, 2017: 7–20. 107Ekström, E. Ensamkommande flickor – komplexitet och identitet, att se bortom margina- lisering i Darvishpour, M & , N. (red) Ensamkommandes upplevelser & professionellas erfarenheter. 108”Vi lämnade allting och kom hit.” Röster från barn och unga på flykt. 109”Man måste kämpa mer än andra för att lyckas. 110Den tillfälliga lagen begränsar asylsökandes möjligheter att få uppehållstillstånd i bl.a. genom att ta bort vissa skyddsgrunder. Lagen infördes och skulle gälla till och med . fattade beslut om att förlänga lagen. Lagen träder ur kraft . samkommande, som är asylsökande och som redan bor i en kom- mun, normalt inte får stanna kvar när de fyllt utan hänvisas till boenden. De som har fått avslag på asylansökan och ansökt enligt den nya gymnasielagen111 får ordna bostad och för- sörjning själva .