sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — 12För information om kommungruppsindelning se vidare: kommunerochregioner/faktakommunerochregioner/kommungruppsindelning.2051.html. Dagens avgifts- och hyressättning Tabell 8.2 Fördelning mellan kommungrupper gällande grund för beräkning av hyra, utöver lägenheten för kommunernas beräkning av hyra för bostad med särskild service enligt LSS utöver hyresgästens egen lägenhet, uppdelat på antal och andel kommuner* och kommungrupper, andel angiven i procent av hyra, utöver hyres- vårdnad, stöd och Flera svarsalternativ kan anges varför kolumnerna inte går att summera till . *Antal kommuner som besvarade utredningens enkät var 174, varav 171 besvarade denna fråga. Andel kommuner avser andelen av de kommuner som besvarade enkäten. Källa: Utredningens kommunenkät samt Kommuner och Regioners kommungruppsindelning. Synen på hur tillgången till gemensamhetsutrymmen påverkar bruks- värdet och hyran skiljer sig i vissa fall åt mellan gruppbostad och servicebostad. I en gruppbostad kan tillgången till gemensamhets- utrymmen och andra nyttigheter ha större betydelse för det bruks- värde som kommunen lägger till grund för hyran än i en servicebostad. Det finns modeller för hyressättning som utgår från lägenhets- ytan med tillägg av ett visst belopp för tillgången till de nyttigheter som finns i en bostad med särskild service. Andra utgår från den yta som finns i de gemensamma utrymmena och fördelar denna på antalet lägenheter som har tillgång till dem. Denna yta åsätts sedan ett värde per kvadratmeter som är lägre än för lägenhets- ytan och blir en del av hyran. I bilaga 5 finns en närmare beskrivning av några olika hyressättningsmodeller som utredningen tagit del av. Dagens avgifts- och hyressättning 8.1.4Praxis från hyresnämnderna och Hyresnämnderna och har i ett flertal avgöranden bedömt hyrans skälighet i bostad med särskild service enligt LSS.13 Av dessa framgår att som lägenhetsyta ska endast räknas den yta som hyres- gästen ensam disponerar. Sedan kan tillgången till gemensamma ytor och funktioner höja bruksvärdet. Gemensamma ytor bör då inte pris- sättas lika högt som de ytor som ingår i själva lägenheten. Förmåner av specialsäng och larm m.m. verkar i hyreshöjande riktning liksom de fördelar som ligger i att det är nära till vårdpersonal och service. Utbudet av tjänster ökar bruksvärdet för den kategori hyresgäster boendet är avsett för och det motiverar då också en högre hyresnivå. har också prövat frågan om det är möjligt att göra en friare bedömning när det gäller hyran för en lägenhet i en bostad med särskild service enligt LSS än den som normalt sett görs vid en allmän skälighetsbedömning i enlighet med reglerna i hyreslagen.14 I det aktuella ärendet hade hyresnämnden bland annat beaktat att hyres- nivåerna för den här typen av lägenheter framstår som mycket höga och att hyresgästerna inte kan välja eller påverka sitt boende och intar en svag ställning på hyresmarknaden. Nämnden vägde även in den omständigheten att hur hög hyran är saknar faktisk betydelse för den enskilde i det övervägande antalet fall och att det kan finnas ett intresse av en relativt sett hög hyresnivå. Hovrätten uttalade då att, även om de av hyresnämnden anförda skälen kan ha viss bety- delse vid en sammantagen bedömning av de faktorer som enligt fast praxis ska beaktas vid prövningen av hyrans storlek, ska all hyres- sättning grundas på objektiva kriterier varvid hänsynstagande till den enskilde hyresgästens person inte kan vara utslagsgivande. När hyresgästerna anfört att det riskerar att urholka de lagstadgade rättigheterna enligt LSS att inkludera personal och omvårdnad i hyran har hovrätten uttalat att av förarbetena till LSS framgår att reglerna i många fall möjliggör att boendet organiseras som vanliga hyresför- hållanden och att reglerna om kommunalt bostadstillägg tillämpas.15 Mot den bakgrunden hindrar inte den omständigheten att boendet har 13Se till exempel beslut i mål nr 1298-98, i mål nr ÖH 4763-13, i mål nr ÖH 6326-18, och i mål nr ÖH 470-19. 15Svea hovrätts beslut i mål nr ÖH 6028-07. Dagens avgifts- och hyressättning beviljats enligt 9 § LSS att värdet av tillgång till personal, gemensam- hetsutrymmen och andra förmåner beaktas vid hyressättningen. Hovrätten har i samband med en prövning av ett mål om hyrans storlek, med anledning av regleringen i 19 § LSS, uttalat att det av utredningen inte framkommit annat än att hyresvärden inte tagit ut en högre hyra än självkostnaden för prövningslägenheten. Den debi- terade hyran ansågs därför inte stå i konflikt med LSS.16 Regler om avgiftssättning finns i 19 § LSS där det framgår att skäliga avgifter för bostad, fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter får tas ut av dem som har hel allmän ålderspension, hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken eller annan inkomst av motsvarande storlek, enligt de grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens själv- kostnader. Kommunen ska se till att den enskilde får behålla tillräck- liga medel för sina personliga behov. I samband med att LSS ersatte den tidigare omsorgslagen kom den då gällande avgiftssättningen med en avgift om av basbeloppet för mat och hyra att successivt ersättas med att den enskilde betalar hyra och själv bestämmer över sina matkostnader. finns såvitt utredningen kunnat få besked om inga kom- muner som tar ut en avgift för tillgången till en lägenhet av den som beviljats insatsen bostad med särskild service enligt LSS. En sådan avgiftssättning är därför inte möjlig att beskriva utifrån några reella exempel. För att ändå ge en bild av tankarna kring hur avgiftssättning kan ske finns en kort beskrivning av hur frågan behandlats i olika tidigare utredningar och vad som gäller för särskilda bostäder enligt socialtjänstlagen. 16Svea hovrätts beslut i mål nr ÖH 10010-10. Dagens avgifts- och hyressättning fick i uppdrag att göra en över- syn av de olika avgiftssystemen inom funktionshindersområdet. Motivet för att tillsätta utredningen var att avgifterna generellt sett hade ökat för insatser som kommuner och landsting tillhandahöll personer med funktionsnedsättning. I betänkandet Avgifter inom handikappområdet (SOU 1995:32) redovisade utredningen sina resul- tat och förslag. Utredningen angav att reglerna för avgiftsuttag gav utrymme för ett större avgiftsuttag än de avgifter som togs ut i ordinärt boende, servicebostad, sjukhem och gruppbostad. Den mest påtagliga förändringen gällde en övergång från den så kallade 10 procentsregeln, som innebar att den enskilde betalade en samlad avgift för mat och hyra med högst av basbeloppet per kalendermånad, till att den enskilde betalar sin hyra och själv bestämmer över sina matkostnader. Bostadsfrågor var inte frågor som primärt berörde utredningens arbete men vissa aspekter av bostaden och kostnader för detta var emellertid sådana att de borde lyftas fram. Det gällde kostnader som vissa personer med funktionsnedsättning tvingas betala för gemensamma utrymmen i gruppbostäder. utformades grupp- bostäderna i regel som kollektiva bostäder, men där varje person hade ett eget rum. kom gruppbostäderna i betydligt högre grad att utformas som fullvärdiga bostäder med alla funktioner det vill säga med rum med sovalkov, sanitetsutrymme och pentry/kök. I båda typerna av gruppbostäder finns stora ut- rymmen som är gemensamma. För dessa gemensamma utrymmen tillämpade kommunerna olika regler. I vissa fall tog kommunerna, och tidigare landstingen, ut hyresavgift, i andra inte. Uttag av hyra för gemensamma utrymmen överensstämmer inte med intentionerna i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. I för- arbetena till LSS anförde föredragande statsrådet bland annat att den enskilde inte bör belastas med kostnader för gemensamma ut- rymmen då dessa är en del av den service som den enskilde behöver på grund av sitt funktionshinder. lade inte fram något förslag om kostnads- begränsningar för gemensamma utrymmen i gruppbostäder men Dagens avgifts- och hyressättning ville ändå uppmärksamma frågan. Enligt utredningen fanns behov av att regeringen uppmärksamt följer effekterna av att huvudmännen tar ut kostnader för gemensamma utrymmen i gruppbostäder. Boende- och avgiftsutredningen hade bland annat i uppdrag att utreda hyreslagstiftningens tillämplighet i de särskilda boendeformerna och undersöka om den nuvarande avgränsningen enligt hyreslagen är lämplig när det är fråga om boende i särskilda boendeformer. I det sam- manhanget skulle utredaren också analysera formerna för hur boende- avgiften fastställs då hyreslagens bestämmelser inte kan användas. Utredningen redovisade sina överväganden och förslag i betänkandet Bo tryggt – Betala rätt Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg (SOU 1999:33). Utredningen anförde att det av utvecklingen i rättspraxis framgår att hyreslagen med några få undantag är tillämplig för särskilda boendeformer. Preciseringar i hyreslagen med syfte att göra den undantagslöst tillämplig för särskilda boendeformer ansåg utred- ningen skulle medföra övervägande nackdelar. Man ansåg inte heller att det ur rättssäkerhetssynpunkt var lämpligt att göra ändringar i syfte att minska hyreslagens tillämplighet för det särskilda boendet. Utredningen föreslog därför inte någon ändring i hyreslagen i syfte att precisera lagens tillämplighet avseende särskilda boendeformer. Däremot ansågs det vara av vikt att undanröja möjligheten att få samma boendekostnad prövad såväl enligt hyreslagen som social- tjänstlagen eller LSS. En bestämmelse föreslogs därför i socialtjänst- lagen och i 19 § LSS med innebörd att om hyreslagen är tillämplig ska kostnad för boendet inte kunna prövas enligt dessa lagrum. För de fall hyreslagen inte är tillämplig kan kommunen ta ut avgift för boendekostnaden enligt socialtjänstlagen respektive 19 § LSS. I det fortsatta lagstiftningsarbetet kom enbart förslaget om ändring i socialtjänstlagen när det gällde förhållandet till hyreslagen att genom- föras.17 I rättspraxis har dock samma förutsättningar ansetts gälla för bostäder med särskild service enligt LSS.18 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg. 18RÅ 2005 ref. 28. Dagens avgifts- och hyressättning 8.2.3Regleringen av avgifter i socialtjänstlagen I socialtjänstlagen finns detaljerade regler om beräkning av avgifter och ett högkostnadsskydd där avgifterna får utgöra högst en viss andel av prisbasbeloppet per månad.19 Avgifterna får för upp- gå till högst 2 för hemtjänst, dagverksam- het samt hälso- och sjukvård och förbrukningsartiklar. För bostad i särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen år får avgiften vara högst 2 per månad.20 Det minimibelopp för levnadskostnader som gäller för ensamstående ska alltid utgöra 5 . Yngre personer med funktionsned- sättning har i vissa fall särskilda kostnader för bosättning och familje- bildning. Enligt förarbetena till socialtjänstlagens avgiftsbestämmelser bör levnadsomkostnader för yngre personer med funktionsnedsätt- ning, efter en individuell prövning, beräknas till en nivå som överstiger minimibeloppet med upp till 10 procent.21 En kommun ska höja minimibeloppet i skälig omfattning om den enskilde på grund av sär- skilda omständigheter varaktigt har behov av ett inte oväsentligt högre belopp än det som anges ovan. Kostnader som kan beaktas är till exempel fördyrade kostnader för resor, för viss typ av kost eller på grund av funktionsnedsättning. Kommunen får även minska minimi- beloppet när den enskilde inte har en kostnad som minimibeloppet ska täcka utan den ingår i avgiften för annat stöd eller tillhandahållas kostnadsfritt. Över tid har allt färre kommuner tagit ut en avgift för bostad med särskild service enligt LSS och allt oftare har det betraktats som ett hyresförhållande. Som tidigare redovisats är rättsläget sådant att kommunerna i praktiken inte har möjlighet att välja huruvida kost- naden för bostad med särskild service ska tas ut som en avgift enligt LSS eller som hyra enligt hyreslagen, se vidare i kapitel 7. Utred- ningens bedömning i frågan finns i avsnitt 10.2.4. I den enkät som utredningen skickat ut till landets 290 kommuner svarar samtliga svarande (174 kommuner) att de tar ut hyra i enlighet 198 kap. socialtjänstlagen. 20Socialstyrelsens meddelandeblad nr 6/2020. 2000/01:149, s. 41. Dagens avgifts- och hyressättning I några fall anges att den enskilde betalar både hyra och avgift (10 kommuner). I de fall kommunerna tar ut en avgift utöver hyran så anger de att det rör måltider, elektricitet etc. Dessa avgifter är sådana kostnader som kan uppstå i relation till den speci- fika insatsen men de utgör inte en kostnad för själva bostaden. LSS möjliggör att kommunerna tar ut vissa avgifter utöver bostaden för fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter. Avgifter kan också tas ut enligt annan lagstiftning, exempelvis hälso- och sjukvårdslagen, se vidare i kapitel 9. 8.3Ekonomiska konsekvenser för den enskilde av avgift eller hyra Utredningen konstaterar att det inte finns någon kommun av dem som besvarat den enkät som skickats ut som anger att man tar ut en avgift för boendet i en bostad med särskild service enligt LSS. Det finns inte några framtagna beräkningsmodeller för att räkna ut avgiften för bostad med särskild service enligt LSS, nationellt eller lokalt, som pekar på att ett avgiftssystem skulle vara aktuellt. Inga riktvärden eller normer finns angivna för kommunerna att utgå ifrån så som det till exempel finns för att beräkna avgifter för bostad med särskild service enligt socialtjänstlagen. Det har därför inte varit möjligt för utredningen att beräkna några faktiska ekonomiska kon- sekvenser för den enskilde utifrån ett avgiftsförhållande. Ett avgifts- förhållande hade dock sannolikt inneburit en betydligt lägre kostnad för den enskilde jämfört med nuvarande hyresförhållande. De avgiftsmodeller som finns gällande bostad med särskild service enligt socialtjänstlagen kan ge en uppfattning om vilka ekonomiska konsekvenser ett avgiftsförhållande med en reglering av högsta tillåtna avgifter skulle få för den enskilde, om ett sådant hade existerat och använts. Utifrån prisbasbeloppet för får avgiften för bostad med särskild service enligt socialtjänstlagen som högst uppgå till , förutsatt att bostaden inte omfattas av hyreslagen22. Hade ett avgiftsförhållande varit aktuellt och om samma beräkningsmodell använts inom LSS så hade avgiften anpassats uti- Dagens avgifts- och hyressättning från enskildas inkomst och i många fall gett en betydligt lägre kost- nad än dagens hyror. Om det hade varit aktuellt att beräkna en avgift för en bostad med särskild service enligt LSS skulle även bestämmelsen i LSS om att kommunen ska se till att den enskilde får behålla tillräckliga medel för sina personliga behov bli tillämplig. Det hade gett ett visst skydd mot höga bostadskostnader för den enskilde som har bostad med särskild service enligt LSS. Även bestämmelsen om att den enskildes kostnad inte får överstiga kommunens självkostnader hade blivit tillämplig. En liknande princip om kommunens självkostnader finns i kommunallagen och har betydelse vid hyressättning. Kommu- nernas självkostnader för bostad med särskild service vad gäller nybyggnation, krav på bostaden utifrån olika lagstiftningar samt löpande underhåll är dock så höga att bestämmelsen inte innebär något direkt skydd för den enskilde. Att utgå från ett avgiftssystem som tar hänsyn till den enskildes inkomst och inkluderar ett förbehållsbelopp skulle vidare i praktiken innebära att den enskilde inte har rätt att söka de stöd som finns kopplade till en hög bostadskostnad, exempelvis statligt bostads- tillägg. Följden av ett hyresförhållande blir att kostnaden (hyran) för bostaden bestäms utifrån hyreslagens bruksvärdesprincip, utan någon hänsyn till den enskildes inkomst. Att bruksvärdet är grunden för vad den enskilde betalar för sin bostad innebär att bostaden värderas utifrån samma grunder som för övriga i befolkningen som har en bostad vilken upplåts genom hyra. Principen gäller såväl det vanliga bostadsbeståndet som studentbostäder och bostäder som tillhanda- hålls inom ramen för socialtjänstlagen och LSS. Alla de faktorer som är värdehöjande för en bostad generellt är också värdehöjande för dessa bostäder. Värdet bestäms oavsett om dessa är av nytta för den som för tillfället nyttjar bostaden. Detta leder till att värdehöjande faktorer så som standard, storlek, gemensamhetsutrymmen samt när- het till personal osv. kan påverka hyresnivån och den enskildes kost- nad för sin bostad, läs mer i avsnitt 8.1.2. Dagens avgifts- och hyressättning Användningen av bruksvärdessystemet leder till att kostnaden för en bostad med särskild service enligt LSS hamnar på samma nivå (och ibland högre) som en jämförbar bostad på den reguljära bostads- marknaden. Det blir därmed svårt att generellt säga att personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS har en särskilt hög kostnad för sin bostad, åtminstone i jämförelse med andra. Det är bostaden som värderas, oavsett vem som bor i den. En hög hyra är inte heller detsamma som att det finns merkostnader. Det centrala för en merkostnad är i det här fallet att en viss kostnad tillkommer på grund av funktionsnedsättning jämfört med om den enskilde inte hade haft en funktionsnedsättning. Detta är oavsett vilken inkomst den enskilde har. Det kan dock vara så att bruksvärdesprincipen leder till att även sådant som i grunden är en del av själva insatsen, och därmed sällan finns i andra bostäder, har ett värde vilket i sin tur kan leda till en högre hyra än för andra. Det skulle kunna betyda att det finns mer- kostnader, se mer i kapitel 9. Det är vidare tydligt att det kan vara en hög kostnad för bostaden i förhållande till inkomsten, även jämfört med övriga befolkningen. Det beror dock snarare på inkomstens stor- lek än att hyran är högre än vad den är för andra. Att ett hyresför- hållande är rådande innebär dock att hyran i grunden inte kan anpassas efter den enskildes inkomst. De ekonomiska konsekvenserna för den enskildes kostnader för sin bostad vid ett hyresförhållande kan variera utifrån den enskildes specifika situation. Vad som är huvudsaklig inkomstkälla, vilka stöd och bidrag som tillhandahålls och vilken typ av bostad inklusive storlek och standard och därmed hyresnivå påverkar den enskildes ekonomi. Majoriteten av dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har en mycket låg disponibel inkomst. Det tillsammans med riktlinjer för vad en person behöver för att klara basala levnadskostnader gör att det är mycket svårt att få ihop den ekonomiska situationen för den enskilde, oavsett om kost- naden för hyra anses vara hög eller låg eller om den enskilde kan sägas ha merkostnader för sin bostad i förhållande till övriga befolkningen. En huvudsaklig inkomst på där bör gå till kostnader för en rimlig levnadsnivå, inklusive mat, gör att den enskilde för att inte gå minus kan ha en hyra på högst , förutsatt att inga särskilda stöd tillhandahålls. Med nuvarande hyressättning, som baseras på hyreslagstiftningens bruks- Dagens avgifts- och hyressättning värdesprincip, finns det inga möjligheter till en sådan låg hyra för den enskilde som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. Resultat från den enkät som utredningen skickat ut till kommunerna samt inhämtade hyresuppgifter från register visar att den enskildes kostnad för bostaden kan variera i stor utsträckning. Detta beror bland annat på storleken på bostaden och på vilken standard bostaden har. Hyran kan också påverkas av vilka hyressättningsmodeller kom- munerna använder i övrigt och om det är en gruppbostad eller service- bostad. I kommunenkäten har vissa frågor ställts om hyresnivån i grupp- bostad respektive servicebostad. Resultatet visar, utifrån de kommu- ner som besvarat enkäten, att över hälften () har en hyra mellan 4 000–. Det är stor spridning på hyres- nivåerna, har en hyra och har en hyra , se även tabell 8.3. Tabell 8.3 Enskildas hyra i bostad med särskild service enligt LSS Månadshyra för personer i bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på hyresnivå, , andel angiven i procent, hyresnivå angiven i kronor 4 000–5 600 5 601–7 000 7 001–9 000 9 000–12 000 12 000 eller högre Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . De analyser utredningen gjort visar att bland dem som bor i en bostad med särskild service, för vilka det finns uppgifter om hyra och som bor i en kommun som svarat på enkäten, är det som har en hyra under taket för bostadstillägget, medan (7 365 personer) har en högre hyra. Av dem är det (106 personer) som har en hyra . Efter bostadstillägget är det som har en nettoboende- Dagens avgifts- och hyressättning kostnad på , har en kostnad på mellan 2 000–och (814 personer) hade en kostnad på eller mer. Faktorer som bidrar till en högre hyresnivå Till följd av bruksvärdesprincipen inkluderar vissa kommuner annat än den egna lägenheten vid hyressättningen, sådant som skulle kunna betraktas som en del av LSS-insatsen och som enligt bruks- värdesprincipen är att betrakta som värdehöjande faktorer. Det hand- lar exempelvis om gemensamhetsutrymmen, personalutrymmen, till- gång till personal, tillgång till omvårdnad och annan service men även annat som påverkar hyresnivån. Tabell 8.4 visar hur kommunernas hyressättning påverkas av vissa värdehöjande faktorer jämfört med när endast lägenheten utgör grund för hyressättningen. Tabell 8.4 Genomsnittshyra för personer i bostad med särskild service utifrån kommunernas hyressättning med och utan värdehöjande faktorer Kommunernas hyressättning i bostad med särskild service med och utan värdehöjande faktorer, uppdelat på antal kommuner*, antal personer, genomsnittshyra samt andel personer med månadshyra som överstiger taket för bostadstillägg**, andel angiven i procent, hyra angiven i kronor Flera svarsalternativ kan anges varför kolumnerna inte går att summera till . *Antal kommuner som besvarade utredningens enkät var 174, varav 171 besvarade denna fråga. **Med tak i bostadstillägg avses gränsen för den del av hyran som bostadstillägg kan utgå för. Källa: Utredningens kommunenkät och bearbetade registeruppgifter från , Försäkrings- kassan och . Dagens avgifts- och hyressättning Mer än hälften () av alla enskilda som bor i en bostad med särskild service enligt LSS, bor i kommuner som i den utskickade enkäten svarat att de inkluderar värdehöjande faktorer vid hyressätt- ningen. I de kommuner som inte inkluderar något annat än den egna lägenheten vid hyressättningen, är hyran i genomsnitt lägre jämfört med de hyror där vissa värdehöjande faktorer beaktats. Trots det är även dessa hyror så pass höga att har en hyra som är högre än vad det statliga bostadstillägget ger ersättning för. Rådande hyresförhållande och bruksvärdesprincip innebär att hyran sätts på samma sätt som för övriga befolkningen. Ekonomiskt får det dock större konsekvenser för dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS än för de flesta andra, då av inkomsten kan gå till att betala hyran, om den enskilde inte har några andra stöd. Ingen kontrollmekanism avseende betalningsförmåga När den enskilde ansöker om bostad med särskild service enligt LSS görs vanligen inte någon inkomstprövning så som det görs på den reguljära bostadsmarknaden. Det innebär att det inte finns någon naturlig kontrollmekanism av den enskildes betalningsförmåga när det gäller att betala hyra för en bostad med särskild service enligt LSS. Låg inkomst och en hyra satt utifrån bruksvärdesprincipen i kombination med att ingen inkomstprövning görs medför att kost- naden för en bostad med särskild service kan utgöra en väldigt stor andel av den enskildes inkomst och denne hindras ändå inte från att hyra bostaden. Snarare är det tvärtom, den enskilde kan mer eller mindre känna sig tvingad att acceptera bostaden då det ofta är långa väntetider på dessa bostäder.