sou · H9B374 · 2021-09-23 00:00:00 — Kommittén har identifierat två medaljer som instiftades innan ordensreformen ägde rum och som fortfarande utdelas av myndigheter under regeringen. Det finns enligt vår uppfattning ett historiskt värde att dessa medaljer kan fortsätta att delas ut. Det handlar dels om geologiska undersökningar som delar ut medaljen Svensk Bergsmans Hedersmärke för Snille och Flit. Medaljen instiftades 1756 och delas ut för: Det skickliga och idoga kroppsarbetet, parat med intelligens och initiativförmåga (’snille och flit’). Kartläggning av vissa offentliga belöningar Den andra myndigheten är som delar ut förtjänstmedalj. såsom erkänsla för värdefulla insatser och framgångsrik verksamhet i vården av den svenska skogen. 5.5Universitetens, högskolornas och akademiernas utmärkelser Universitetens, högskolornas och akademiernas inkomna svar redovisas tillsammans. Belöningarna liknar varandra både sett till form och med hänsyn till de bakomliggande orsakerna till att de delas ut. Det är också anledningen till att akademierna inkluderades i den skara som ombads inkomma med svar på enkäten. medalj för trohet och nit (1928) är en förtjänstmedalj som kan tilldelas befattningshavare vid . Medaljen kan tilldelas anställda väl vitsordad tjänstgöring vid , dock i undantagsfall än , eller person, som och med goda vitsord varit arrendator. hedersledamotstecken (1989) är främsta utmärkelsetecken och utdelas till den som genom sin verksamhet eller på annat sätt i synnerlig grad befordrat ändamål. tacktecken (1941) delas ut för synliggörande och erkännande av insatser för . 5.5.2Utmärkelser för förtjänstfulla insatser Universiteten, högskolorna och akademierna belönar främst insatser som gagnar det vetenskapliga område verksamheten verkar inom, eller som bidrar till den aktuella myndigheten eller akademin. Krigsvetenskapsakademiens stora belöningsmedalj (1995) i guld och belöningsmedalj (1987) i guld eller silver ges för gärningar inom verksamhetsområde. Kartläggning av vissa offentliga belöningar stora guldmedalj (1921) ges för synnerligen framstående gärningar inom verksamhetsfält och deras guldmedalj (1921) för förtjänstfulla gärningar, förtjänstfullt arbete med tillämpning och vidareutveckling av kunskap och teknik samt för förtjänstfulla insatser till stöd för forskning och utveckling inom verksamhetsfält. har även en medalj för framstående insatser inom material- och bergsvetenskapliga områden (Brinellmedaljen) och en medalj för synnerligen framstående livsgärning inom verksamhetsfält (Axel F. Enströmmedaljen). Musikaliska förtjänstmedalj (1944) i guld delas ut för förtjänstfulla insatser. Vitterhets-, Historie- och (1950) i guld ges till personer som nedlagt ett betydelsefullt arbete på kulturminnesvårdens område. Enligt stadfästelsebrevet ska medaljen efter mottagarens död återställas till . De har även en stor medalj (1912) i guld som belöning och uppmuntran för tjänster gjorda åt och insatser inom dess arbetsområde och en förtjänstmedalj (1967) i guld till anställd vid som uppskattning för långvarig och väl vitsordad tjänst samt till annan person som genom verksamhet eller insats ansetts förtjänt. Deras antikvariska medalj (1986) i silver ges för insatser inom kulturminnesvården och inskriftsmedaljen (1986) i silver delas ut dels för förtjänster beträffande publicering av skrifter, dels för andra insatser i . Skogs- och Lantbruksakademiens guldmedalj (1996) ges för utomordentlig gärning inom verksamhetsfält. Silvermedalj ges den som på ett förtjänstfullt sätt väckt intresse för de areella näringarna. (1990) i guld ges för utomordentliga förtjänster om eller de vetenskaper som omfattas av verksamhet. Medaljen delas ut sparsamt. har två personer belönats med den och totalt åtta sedan den instiftades 1990. äldre (1997) i guld ges för förtjänster inom eller understående institut. belöningsmedalj (1999) i guld, silver eller brons delas ut för förtjänstfulla insatser. Kartläggning av vissa offentliga belöningar Vetenskapssamhället i (KVSU) medalj (1959) i guld tilldelas ledamot av KVSU som på ett förtjänstfullt sätt genomfört särskilda uppdrag åt styrelse. Tekniska högskolans (KTH) guldmedalj med band om halsen, för industrisamverkan, uppmärksammar och premierar goda insatser för att främja en djup och nära samverkan mellan industri och akademi. Det finns en särskild priskommitté vars uppgift är att på olika sätt marknadsföra priset utanför och inom KTH, för att fånga in lämpliga och kvalificerade kandidater. har ett antal belöningar för olika förtjänstfulla insatser. (1924) ges till förutvarande rektor och andra särskilt förtjänta personer. har även en , ett s.k. Hedersmedlemskap (1990), för förtjänta personer upptagna som hedersmedlemmar. Den äldre (Hedlingermedaljen) (1733) ges till den som gett betydande gåvor till eller genom sådan tjänstgöring vid , som varit förenad med särskilt ansvar och förtroende, eller inlagt utomordentliga förtjänster om , och deras Rudbeck-medalj (2002) ges för utomordentligt framstående insatser inom vetenskapen, i första hand vunna vid . universitets (2006) i guld eller silver ges för utomordentligt framstående vetenskaplig gärning särskilt inom de linneanska vetenskapsområdena men också för synnerligt befrämjande av Linnéminnet eller , och universitets (1988) i guld utdelas för särskilt framstående insatser inom humaniora och samhällsvetenskaperna. universitets belöning Pro Arte et Scientia (1987) ges till särskilt förtjänt person som gjort värdefulla insatser till gagn för verksamhet. universitets Pro Studio et Scientia (2006) delas ut för omfattande och mångåriga insatser för att stödja och främja . universitets förtjänstmedalj (1985) i guld ges för särskilt betydelsefulla insatser för . universitets förtjänstmedalj in flore (2011) i guld ges för förtjänstfulla insatser. Medaljen är i 18 k guld och har delats ut till 15 personer . tekniska universitets förtjänstmedalj (1994) i guld ges för förtjänstfulla insatser för . Kartläggning av vissa offentliga belöningar Lunds universitets nya medalj (1960) i guld eller silver tilldelas som uppskattning av någon inom eller utom eller av en organisation. bronsmedalj (1918) tilldelas som uppskattning av någon inom eller utom eller av en organisation. universitets stora guldmedalj (1990) i kedja delas ut för långvarigt och betydande arbete för att främja , dess forskning eller dess undervisning. universitets förtjänstmedalj (2010) i guld belönar person som på betydande sätt bidragit till att stärka , dess forskning eller dess undervisning. (2000) delas ut för förtjänstfulla insatser för verksamhet och utveckling. guldmedalj (2010) ges för enastående insatser till stöd för , deras stora silvermedalj (2010) i silver belönar storartade insatser till stöd för verksamhet och silvermedalj (2010) ges för särskilt goda insatser till stöd för . förtjänstmedalj (2015) i guld belönar särskilt betydelsefulla insatser för . högskolas samverkansmedalj (2013) tilldelas för framstående insatser som direkt eller indirekt haft betydande påverkan på högskolans arbete. () stora förtjänstmedalj (2009) i guld tilldelas den som med stora personliga insatser på ett synnerligen förtjänstfullt sätt utfört handlingar som gagnar SLU eller den sektor som SLU verkar inom. SLU har även en förtjänstmedalj (2009) i guld och silver för förtjänstfulla insatser av bestående värde för SLU eller den sektor som SLU verkar inom. 5.6Riksdagens och konungens utmärkelser m.m. Varken medaljer eller H.M. konungens medaljer ingick i kartläggningen men bör ändå omnämnas i betänkandet. ombudsmän () handhar Mannerheimmedaljen som tilldelas justitieombudsmän vid deras uppdrags upphörande. Riksdagsstyrelsen föreslog en lag om medalj (framst. 2020/21:RS5). I den föreslagna lagen anges att talmannen Kartläggning av vissa offentliga belöningar får besluta att dela ut medalj till ledamöter som lämnar och till andra personer som har gjort förtjänstfulla insatser för . Konungen delar ut fem medaljer samt jubileums- och minnesmärken. Serafimermedaljen tillhör Serafimerorden, står den emellertid direkt till konungens förfogande. Medaljen utdelas mycket sparsamt till personer som genom humanitär eller allmänt samhällsgagnande gärning gjort sig synnerligen förtjänta. H.M. Konungens medalj (1813) delas ut som belöning för långvarig och trogen tjänst vid hovet och för särskilda förtjänster. Medaljen Litteris et Artibus (1853) delas ut för framstående konstnärliga insatser, främst inom musik, scenisk framställning och litteratur. Litteris et Artibus betyder ”för vitterhet och konst”. (1945) tilldelas för framstående konstnärlig verksamhet och prins (1945) för nationell eller internationell humanitär verksamhet. 6Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Kapitlet redogör för kommitténs bakomliggande överväganden och förslag för ett centralt system för belöning. Kapitlet är indelat i följande rubriker: ett centralt system för belöning (6.2), principer för tilldelning av en belöning (6.3), nominering av förtjänstfulla insatser (6.4), beredning av belöningsärenden (6.5), regleringsfrågor (6.6), en ny internationell belöningsmedalj (6.7) och utmärkelser för förtjänst (6.8). 6.2Ett centralt system för belöning Kommitténs förslag: ska ha ett centralt system för belöning som ska bestå av rikets främsta utmärkelser: det statliga ordensväsendet och regeringens utmärkelser. I det centrala belöningssystemet ska tilldelandet av utmärkelser inom det statliga ordensväsendet återupptas i sin helhet genom att de ska kunna delas ut till både svenska och utländska medborgare. I det centrala systemet kommer insatser kunna belönas på nationell nivå och med en gemensam utgångspunkt för vilka insatser som ska komma ifråga för en belöning. Kommitténs bedömning: För att belöningssystemet ska bli effektivt och sammanhängande bör regeringen ha ett nära samarbete med Kungl. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Den historiska tillbakablicken i kapitel 4 påvisar att det , av olika anledningar, funnits ett behov att belöna olika sorters insatser. Behovet har förändrats i takt med att samhället i övrigt förändrats och fortsätter göra så. Det förekommer ett flertal sätt att belöna inom det offentliga , vilket kommitténs kartläggning visar. Belöningar sker också i ett flertal former. Det bedöms inte ändamålsenligt att försöka hålla samman alla dessa olika belöningar. Däremot finns det enligt kommittén anledning att hålla samman de främsta utmärkelserna för förtjänstfulla insatser som delas ut på central statlig nivå. Genom en sådan ordning framhålls det stora belöningsvärdet av just viktiga samhällsinsatser för det svenska samhället eller svenska intressen liksom utmärkelsernas särskilda ställning. Enligt kommittédirektiven ska kommitténs översyn av det offentliga belöningssystemet ha inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser. Med den utgångspunkten föreslår vi att det ska finnas ett centralt system med gemensamma utgångspunkter för tilldelande av rikets främsta utmärkelser för förtjänstfulla insatser. Dessa insatser kan därigenom belönas med ett yttre bevis på statens erkänsla vilket reflekterar den belönade insatsens betydelse för samhället i stort. Att erhålla en utmärkelse från det centrala belöningssystemet är således att betrakta som ett tydligt och starkt bevis på statens tacksamhet och uppskattning. Såsom framgår av den historiska överblicken har ordensväsendet historiskt använts som ett viktigt belöningsinstrument. Ett mer aktivt och ändamålsenligt användande av belöningar förutsätter att det finns ett flertal former av utmärkelser att använda. Det är härvid naturligt att kunna återknyta till de som tidigare använts eftersom de har ett erkänt och uppskattat värde. Kommittén föreslår därför att tilldelande av utmärkelser inom det statliga ordensväsendet återupptas. Ett återupptaget statligt ordensväsende ska innebära att såväl svenska som utländska medborgare kommer att kunna tilldelas utmärkelser inom det statliga ordensväsendet. Likvärdighet råder mellan dessa ordnar. Både och Svärdsorden har funnits kvar sedan reformen även om de varit vilande. De stadgar som reglerar delar av ordnarna behöver däremot revideras. Regeringens olika utmärkelser redogörs för i avsnitt 5.2 och historiken i avsnitt 4.6. Kommittén föreslår inga direkta ändringar vad Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem avser dessa utmärkelser. Kommittén noterar att utmärkelserna delats ut i allt mindre utsträckning . Ett effektivt användande av ett nytt belöningssystem förutsätter att regeringen samt mer aktivt samarbetar och samordnar sig med Kungl. , bl.a. eftersom tillämpningsområdet för ordensväsendet och regeringens utmärkelser delvis är överlappande. Ett sådant samarbete innebär exempelvis en möjlighet för diskussion om en insats bör belönas i ordensväsendet eller med en av regeringens utmärkelser. Ett närmare samarbete skulle kunna leda till ett mer aktivt användande än av de utmärkelser som regeringen förfogar över. Kommittén noterar att regeringen kan välja att någon annan än statsministern eller statsråd kan dela ut en av regeringens utmärkelser, exempelvis en generaldirektör eller en landshövding. Ett sådant förfarande skulle kunna vara lämpligt där belöningen har en stark koppling till en viss myndighets verksamhet eller en viss region. Det centrala systemet för belöningar innebär att insatser kan belönas på nationell nivå med rikets främsta utmärkelser och med en gemensam utgångspunkt för vilka insatser som ska kunna komma ifråga för en belöning. Regeringen bör utvärdera belöningssystemet . Det protokollära behovet av att dela ut ordnar vid statsbesök samt till avgående ambassadörer (inklusive viss personal) samt till konsuler kommer även fortsättningsvis bestå. Det protokollära behovet av att dela ut ordnar utgår från internationell praxis vilket bl.a. innebär att stater utbyter utmärkelser vid exempelvis statsbesök, den så kallade reciprocitetsprincipen. Ett sådant utbyte av utmärkelser ligger i allmänhet inom ansvarsområdet för respektive stats utrikesförvaltning och utgår inte från inkommande nomineringar utan exempelvis ifrån vilka personer som ingår i en delegation. 6.3Principer för tilldelning av en belöning Kommitténs bedömning: Det centrala belöningssystemet bör belöna förtjänstfulla insatser som är av sådan betydelse att de bör uppmärksammas på nationell nivå. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Ett modernt belöningssystem är en möjlighet för ett land att erkänna och synliggöra insatser som bidrar till det svenska samhället. Till skillnad från hur ordensväsendet användes fram är det kommitténs avsikt att det moderna belöningssystemet ska identifiera insatser utifrån ett mycket bredare perspektiv jämfört med det som belönades innan ordensreformen . Därigenom kommer insatser i samhället i stort kunna lyftas fram och belönas. Genom att den tidigare starka kopplingen till statlig tjänst försvinner är det vår uppfattning att belöningssystemet ska kunna återspegla och ha relevans för hela det moderna samhället. När viktiga samhällsinsatser belönas skapas incitament för andra att följa i samma fotspår vilket kan leda till en positiv effekt för samhället i stort. Ett belöningssystem som en stor del av befolkningen känner sig delaktig i kan dessutom skapa en ökad känsla av gemenskap. Oavsett hur samhället förändras bör ett modernt svenskt belöningssystem utgå från de grundläggande värderingar som som demokratisk rättsstat bygger på och som återfinns i våra grundlagar. Detta förhållande begränsar dock inte belöningsvärda insatser till enbart de som direkt kan kopplas till våra grundlagar. Det kommittén avser med ett modernt belöningssystem är ett system som lyfter fram de insatser som är värda att belönas oavsett den ställning i samhället en person som kan komma ifråga för en belöning har. Det skiljer det moderna system vi föreslår från den tilllämpning av ordensväsendet som gällde fram . Av- görande i sammanhanget är alltså inte den belönade personens ställning i samhället, utan den belönade insatsens betydelse för samhället. Det är mot den bakgrunden vi föreslår att ett självständigt råd inrättas för beredning av nomineringar, se avsnitt 6.5. Kommittén betonar att urvalet av de insatser som belönas ska präglas av regeringsformens saklighetskrav. Kommittédirektiven anger att politiskt förtroendevalda och politiskt anställda inte ska tilldelas belöning som uppdraget eller anställningen pågår. Kommittén bedömer att personer ur denna krets endast kan prövas för belöning av insatser som inte har en direkt koppling till partipolitiska engagemang. För det fall det finns en indirekt partipolitisk koppling i den insats som belönas kan en belöning endast ske under förutsättning att den insats eller det uppdrag som ligger till grund för belöningen har avslutats när be- Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Detta för att undanröja risken att belöningssystemet ska framstå som politiskt färgat. I andra länder finns det liknande regler. I exempelvis är parlamentsledamöter förhindrade att ta emot den italienska förtjänstorden under pågående mandattid. I är alla ministrar förhindrade att ta emot nationella ordensutmärkelser de tjänstgör som ministrar. En förtjänstfull insats är en insats som går utöver det som kan förväntas inom det område där personen verkar oavsett vem personen ifråga är. En förtjänstfull insats innebär i många fall även någon form av personlig uppoffring av personen som utfört något. Det innebär en insats där en person utfört något för en annan person eller för samhället och för vilken samhället vill visa erkänsla. Förtjänstfulla insatser kan ske inom alla delar av samhället men har en sak gemensamt. De har lämnat ett varaktigt avtryck på samhället i stort, inom civilsamhället, offentlig eller privat verksamhet. Bland dessa insatser kan bl.a. framhållas insatser som innebär att de värden som framgår i våra grundlagar stärks. En förtjänstfull insats kan utföras på det lokala eller regionala planet likväl som på nationell eller internationella nivå. En förtjänstfull insats utgör något som är av sådan art och har sådan koppling till det svenska samhället att den är värd att belönas på central nivå med någon av landets främsta utmärkelser för förtjänstfulla insatser. Dessa utmärkelser utgör ett yttre bevis på statens tacksamhet och uppskattning som reflekterar den belönade insatsens betydelse för samhället i stort. I kapitel 3 redogörs för olika vanligt förekommande sätt att förstärka termen ”förtjänstfull insats”. Oavsett beskrivning eller förstärkning är det ytterst de utdelade utmärkelserna som visar vad som avses med de olika termerna och det är vår uppfattning att det begrepp som ska användas för det som kan belönas på rikets högsta nivå är begreppet förtjänstfull insats. Genom de belöningar som kommer att delas ut kommer begreppet fyllas med sin egen betydelse för de utmärkelser som omfattas av det centrala belöningssystemet. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Det är kommitténs uppfattning att ett belöningssystems främsta uppgift är att bidra till att lyfta fram förtjänstfulla insatser som utförs för samhällets bästa. Dessa kan vara punktinsatser eller livsgärningar av stor betydelse för samhället och dess invånare, exempelvis en livräddande insats, en vetenskaplig bedrift, en insats för vård och omsorg, insatser inom kultur- eller utbildningsområdet eller inom näringslivet. Flera olika sorters insatser kan premieras i det nya belöningssystemet jämfört med hur tidigare belöningssystem fungerat i . Det är vår utgångspunkt att det statliga ordensväsendet och regeringens utmärkelser ska kunna användas i större omfattning. Val av utmärkelse m.m. De olika ordnarna har olika användningsområden. Svärdsorden, och tilldelas för insatser för eller för svenska intressen. Svärdsorden tilldelas militär personal inom det militära området. tilldelas med tonvikt på insatser med anknytning till offentlig verksamhet medan tilldelas företrädesvis för insatser inom privat verksamhet. Både och med respektive medaljer i guld eller silver kan tilldelas en person för en samhällsinsats, exempelvis en livsgärning för samhället i stort, eller för en insats av annan sådan natur att den ska belönas på rikets högsta nivå. Graden inom respektive orden bör spegla den relativa vikten av den förtjänstfulla insatsen. Förtjänstfulla insatser utförda inom ett och samma verksamhetsområde eller samhällssektor kan ha olika stor betydelse och inverkan. Den grad som en mottagare erhåller återspeglar detta. Det innebär också möjligheten att en tidigare mottagare i särskilda fall, efter noggrann prövning, kan bli föremål för att vid senare tillfälle föreslås tilldelas en högre grad, alternativt erhålla en utmärkelse inom en annan av ordnarna. Vi anser att det nuvarande antalet grader inom ordnarna ger stora möjligheter för att utveckla lämplig praxis som återspeglar ett skiftande belöningsvärde. Samma princip om gradering som föreslås för ordnarna tillämpas avseende regeringens utmärkelser. Belöning för visat personligt mod under civila insatser sker huvudsakligen genom medaljen För berömliga gärningar. Den tilldelas personer som rådigt och modigt räddat en människa exempelvis i livs- Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Medaljen har instiftande 1832 tilldelats i guld i två storlekar och i silver i en storlek. Det finns därmed utrymme för att utifrån dessa tre olika varianter av medaljen skilja på olika nivåer av personligt mod och rådighet samt att utvidga hur termen livsfara tolkas. Även medaljer försedda med en banddekoration kan användas för belöning av personligt mod och rådighet visat vid insatser av t.ex. polis, kriminalvården eller tullpersonal i deras viktiga arbete med att upprätthålla lag och ordning. I ordensstadgan framgår att ordenskapitlet kan återkalla en ordensförläning. Den värdighet som följer med en utnämning till riddare eller kommendör, inom ramen för ett modernt ordenssystem bör beaktas som ett uttryck för det personliga ansvar som varje mottagare av en ordensutmärkelse har att inför staten, stormästaren och övriga innehavare av samma orden, med sin insats, visa sig värdig det uttryck för statens tacksamhet som utnämningen innebär. Vi konstaterar att möjligheten att återkalla en ordensförläning inte påverkas av våra förslag utan även fortsatt kan regleras i ordensstadga. 6.4Nominering av förtjänstfulla insatser Kommitténs förslag: En person som utfört en förtjänstfull insats ska kunna nomineras till det statliga ordensväsendet eller till regeringens utmärkelser. En av grundförutsättningarna för att kunna belöna förtjänstfulla insatser inom alla delar av samhället är att det inkommer användbara nomineringar till belöningssystemet. Det är därför vår bedömning att ett modernt belöningssystem bör välkomna nomineringar från alla i syfte att öka möjligheten att finna belöningsvärda insatser. Det kan också bidra till att skapa en känsla av delaktighet i belöningssystemet. Även de organ som ansvarar för olika delar av beredning av utmärkelser kan uppmärksamma insatser som bör föranleda en utmärkelse. Det bör således vara möjligt för envar att nominera en person som utfört en förtjänstfull insats som bör belönas med rikets främsta utmärkelser till det statliga ordensväsendet eller till regeringens utmärkelser. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem En nominering bör innehålla en motivering för nomineringen och tillräcklig information för att personen som nominerats ska kunna identifieras, exempelvis namn, adress, telefonnummer och e-post- adress. Av tradition har det inte ansetts lämpligt att nominera sig själv till en belöning och kommittén delar uppfattningen att en nominering inte bör avse personen som nominerar, dvs. det är inte lämpligt att söka en belöning för egen räkning. Nomineringar kan lämnas till regeringen eller till Kungl.