sou · H8B324 · 2021-01-01 00:00:00 — SKR och ska inom ramen för överenskommelsen om en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivnings- och rehabiliter- ingsprocess , utarbeta ett tekniskt lösningsförslag för elek- tronisk ärendekommunikation mellan hälso- och sjukvården och avseende informationsöverföring enligt lagen om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter.41 Utredningen be- dömer att det är positivt att regionerna genom koordineringsfunk- tionen ska meddela om en patient som ges koordi- neringsinsatser kan antas ha behov av rehabiliteringsinsatser enligt 30 kap. SFB. Detta kan leda till att fler individer än kommer att få ta del av stödjande insatser för att kunna återgå i arbete. Det gäller både de individer som har en anställning och de som inte har det. I utredningens dialog med framför allt hälso- och sjukvården påtalas att förväntningarna på koordineringsfunktionen är stora och att framtiden får utvisa i vilken utsträckning funktionen i praktiken kan fylla det stora behov av dialog med hälso- och sjukvården som upp- fattas finnas hos flera aktörer. Koordineringsfunktionens kontakt med arbetsgivare Dialog mellan arbetsgivare och hälso- och sjukvård har visat sig betydelsefullt för individens möjligheter att återgå i arbete, se av- snitt 6.1.1 för fördjupning. Rehabiliteringskoordinatorns möjlighet att föra dialog med arbetsgivare bedömer vi därmed vara en viktig utveckling av stödet till den sjukskrivna. Utredningen anser dock att utökade möjligheter till dialog kan riskera att leda till otydlighet i förväntningar på hälso- och sjuk- 41Staten, genom , och Kommuner och Regioner, SKR (2019), En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner 2020, s. 12. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda vårdens ansvar att bidra med kunskap om arbetsplatsinriktat stöd för återgång i arbete42. I budgetpropositionen skriver reger- ingen att det inte finns någon avsikt att lagen om koordinering ska inverka på arbetsgivarens ansvar för arbetsanpassning och rehabili- tering.43 Frågan om (o)tydlighet i ansvarsfördelning för arbetsanpass- ning och arbetsplatsinriktad rehabilitering utvecklas i avsnitt 6.3.2. Utredningen ser positivt på den nya lagstiftningen och anser att koordineringsfunktionen kan bidra till att identifiera individer med behov av samordnad rehabilitering samt stärka möjligheterna till dialog mellan hälso- och sjukvården och andra aktörer. Vi identi- fierar också risker att rollen kan leda till otydlighet i ansvarsfördel- ning mellan hälso- och sjukvården och arbetsgivare och fördjupar dessa resonemang i avsnitt 6.3.2. 6.2.5Arbetsgivarens plan för återgång i arbete och det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet Syftet med regleringen av plan för återgång i arbete och det arbets- platsinriktade rehabiliteringsstödet är att stärka arbetstagarens möj- ligheter till rehabilitering.44 I promemorian som utarbetades inom skrev arbetsgruppen: Utifrån en sammanvägd bedömning av ovanstående bedömer arbets- gruppen att den mest effektiva lösningen är en lagreglerad skyldighet för arbetsgivaren för att planera insatser som underlättar återgång i arbete kombinerad med utvidgat statligt stöd för att stimulera och underlätta arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser.45 Slutsatsen var alltså att det krävdes en kombination av skyldigheter och rättigheter för att maximera utfallet. gav regeringen i uppdrag åt Inspektionen för socialförsäkringen att följa upp och utvärdera reformen om förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. 42Sveriges Företagshälsor och för ett liknande resonemang i sitt remissvar som redovisas i budgetpropositionen 2020 utgiftsområde 10 s. 51. 2019/20:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 10 s. 51. 45Ds 2017:9, s. 61. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda ringen ska följa upp hur reformen efterlevs av arbetsgivare, och . Inspektionen för socialförsäk- ringen ska också utvärdera om reformen stärker individens möjlig- heter till rehabilitering och arbetsgivarens rehabiliteringsansvar, och på så sätt ökar förutsättningarna för att individen kan återgå i arbete tidigare. Uppdraget ska slutredovisas senast den 30 november 2021.46 Nedan redogör vi för regleringen och våra iakttagelser avseende hur utfallet gällande plan för återgång i arbete blivit hitintills och vi redogör för det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet och hur ser på arbetsgivares användande av stödet. är arbetsgivare skyldiga att senast dag 30 i sjukperioden ta fram en plan för återgång i arbete, om möjligt till- sammans med den anställde som är sjukskriven, om det kan antas att arbetstagarens arbetsförmåga kommer att vara helt eller delvis ned- satt på grund av sjukdom under minst 60 dagar.47 Planens främsta uppgift är att vara ett stöd i det arbete som genomförs på arbets- platsen för att göra det möjligt för arbetstagaren att återgå i arbete. Det är därför viktigt att planen utformas på ett sådant sätt att den verkligen stöder anpassnings- och rehabiliteringsarbetet på arbets- platsen och att den är lätt att följa upp för dem som är berörda. Av promemoria framgår att det kan vara aktuellt att i planen ta ställning till följande frågor: –möjlighet till att arbeta (deltidssjukskrivning), anpassning av arbetsplatsen eller arbetsuppgifter, –omplacering, tillfällig eller permanent, –behov av arbetstekniska hjälpmedel, –behov av utbildning/omskolning till andra arbetsuppgifter hos arbetsgivaren, –behov av andra arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser som företagshälsovården eller annan leverantör av rehabiliterings- tjänster kan tillhandahålla, –hur kontakten med arbetsplatsen ska se ut under pågående sjuk- skrivning, 46Socialdepartementet (2019), Uppdrag angående uppföljning och utvärdering av förstärkt reha- bilitering för återgång i arbete. Dnr S2019/03299/SF. 4730 kap. 6 § SFB. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda –vid vilka tider som insatser ska göras och hur arbetsgivare och arbetstagare ska följa upp planen.48 I budgetpropositionen framgår att regeringen anser att om arbetsgivarens planer för åter- gång i arbete är undermåliga eller om planerna inklusive åtgärder inte genomförs, så bör detta anmälas till av Försäk- ringskassan. Regeringen bedömer dock inte att enstaka undermåliga planer bör anmälas, utan anmälan ska ske om det finns systematiska brister i planernas kvalitet eller brister i genomförandet av åtgär- derna. Regeringen skriver att i ökad omfattning bör följa upp arbetsgivarens planer och åtgärder och att detta ansvar kan rymmas inom det tillsynsansvar som har enligt gällande lagstiftning.49 kan dock inte enligt gällande lagstiftning begära in arbetsgivares planer för återgång i arbete enbart i syfte att utöva tillsyn, utan planerna kan begäras in när bedömer att arbetsgivarens plan för återgång i arbete behövs för den fortsatta handläggningsprocessen (110 kap. 31 § SFB). I budgetpropositionen står att bör anmäla till om en arbetsgivare upprepat inte tar fram planer och åtgärder eller om planerna systematiskt håller låg kvalitet.50 Utredningen bedömer det dock vara en utmaning för att praktiskt få överblick över huruvida det finns systematiska brister i enstaka arbetsgivares arbete med plan för åter- gång, eftersom det är olika handläggare som handlägger sjukfall från samma arbetsgivare. För att få en överblick över en arbetsgivares arbete med planer skulle därför någon form av kvalitetsregister över planer behöva upprättas. I interna vägledning anges att plan för åter- gång i arbete ska inhämtas från arbetsgivaren när behöver veta vilka förutsättningar som finns för att den försäkrade ska kunna återgå i arbete hos arbetsgivaren. När planen inhämtats är tanken att handläggaren vid ska ta ställning till om planen och de åtgärder som den innehåller är av god kvalitet och om den kan genomföras inom ramen för villkoren i sjukförsäkringen.51 48Ds 2017:9 s. 66. 2017/18:1, utgiftsområde10, s. 70. 2017/18:1 utgiftsområde10, s. 71. 51Försäkringskassan (2019), Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning. Vägledning 2015:1, version 12, s. 287. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Främst är dock arbetsgivarens plan för återgång i arbete ett in- ternt dokument som är till för planering av återgång i arbete och rehabiliteringsåtgärder på arbetsplatsen som arbetsgivaren ansvarar för. De åtgärder som planen innehåller behöver därmed inte begrän- sas till åtgärder som kan genomföras inom ramen för villkoren i sjukförsäkringen. Mer konkret så kan alltså en individ exempelvis få möjlighet till insatser från arbetsgivaren i rehabiliteringssyfte även sedan rätt till sjukpenning upphört i syfte att åstadkomma en hållbar återgång till arbete. Utredningens studie av plan för återgång i arbete I syfte att undersöka det materiella innehållet i planer för återgång i arbete har 40 individärenden där plan för återgång i arbete finns bilagd granskats. Ärendena har identifierats av för utredningens räkning. I studien av ärendena har noterats: •vilka kontakter som förekommit i ärendet, •huruvida efterfrågat plan för återgång i arbete (och i de fall den efterfrågats – av vilket skäl), •om mall för plan för återgång i arbete använts, •vilka åtgärder som plan för återgång i arbete omfattar, •om informationen från plan för återgång i arbete använts i För- säkringskassans bedömningar, •om arbetsgivaren framstår som aktiv för att få individen åter i arbete, •om plan för återgång i arbete bidragit till en mer kvalitativ hand- läggning. Nedan följer resultatet från granskningen. Akterna är få och slut- satser bör dras med försiktighet. I nedanstående text beskrivs ett antal konkreta exempel. Det är viktigt att notera att dessa exempel inte gör anspråk på att ge en beskrivning av hur plan för återgång i arbete fungerar generellt utan har till syfte att illustrera och kon- kretisera resonemangen. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda har ofta kontakt med individen I de ärenden som studerats var det vanligt att hade kontakt med så väl individen som individens arbetsgivare. Det var också vanligt att individen tog kontakt med . Minst vanligt förekommande var kontakter initierade av hälso- och sjukvården. Plan för återgång i arbete efterfrågas som del i utredning I av ärendena (25 st) framgick det i journalen att För- säkringskassan hade efterfrågat plan för återgång i arbete. Försäk- ringskassan efterfrågar plan för återgång i arbete som ett led i sitt arbete med att utreda individens rätt till ersättning i samband med att bedömningsgrunderna för rätt till ersättning förändras. Plan för återgång efterfrågas vanligen i samband med dag 90 eller dag 180 i rehabiliteringskedjan. Syftet med åtgärden inför dag 90 är att utreda möjligheten till anpassade arbetsuppgifter och omplacering. Inför dag 180 efterfrågas plan för återgång i arbete i syfte att utreda möj- ligheten att tillämpa särskilda skäl. Det innebär att om arbetsgivaren har en tydlig planering för att individen ska kunna återgå i arbete innan dag 365, så kan det tala för att rätt till ersättning för individen kan bedömas i relation till individens egna arbetsuppgifter i stället för som annars mot normalt förekommande arbete på arbetsmark- naden.52 Bland ärendena finns också exempel på när Försäkrings- 52I förarbetena anges att om det finns stor sannolikhet att den försäkrade kommer att kunna arbeta i samma omfattning som före sjukfallet senast dag 365 kan bestämmelsen om särskilda skäl tillämpas. Det gäller även om den försäkrade partiellt trappar upp sin arbetstid, så länge han eller hon bedöms kunna vara åter i arbete i samma omfattning som före sjukfallet senast dag 365 (prop. 2007/08:136, utgiftsområde 10, s. 68 f.). Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda kassan efterfrågar plan för återgång i arbete i syfte att hjälpa arbets- givaren att ta sitt lagstadgade rehabiliteringsansvar och för att utreda individens möjligheter till återgång i arbete. I ett ärende var arbets- givaren ovetande om sitt lagstadgade ansvar att ta fram en plan för återgång i arbete. Handläggaren vid påminde då arbetsgivaren om arbetsgivarens rehabiliteringsansvar, informerar om lagstiftningen om plan för återgång i arbete och föreslår olika typer av anpassningar som arbetsgivaren skulle kunna genomföra för att under- lätta individens återgång i arbete. I ett annat ärende som pågått längre än och där individen hade mycket stora aktivitetsbegränsningar var prognosen för återgång i arbete oklar och handläggaren bad då arbetsgivaren att ta fram en plan för återgång i arbete i syfte att utreda möjligheter för återgång i arbete. mall för plan för återgång i arbete används oftast Även om det inte finns något formkrav för arbetsgivarens plan för återgång i arbete användes mall för plan för återgång i arbete i alla ärenden utom ett. I vissa av dessa ärenden framgick det att arbetsgivaren redan utformat en rehabiliteringsplan och att samma information fördes över i mall. I några andra ärenden skickade arbetsgivaren in så väl Försäkrings- kassans mall som sin egen redan utformade plan. Det var intressant att notera att de rehabiliteringsplaner som var utformade av arbets- givaren hade ett större fokus på individens arbetsuppgifter, hur dessa arbetsuppgifter relaterade till individens begränsningar och hur arbets- uppgifter skulle kunna anpassas för snabbare återgång i arbete. I ett ärende skickades mall in innehållandes endast en hänvisning till en bifogad rehabiliteringsutredning. Rehabiliterings- utredningen innehöll information hur individens besvär påverkade arbetsförmågan, vilka anpassningar som redan var gjorda och vilka anpassningar som planerades. var gjord av företagshälsovården och var av hög kvalitet och det var tydligt att arbetsgivaren försökte få individen tillbaka i arbete. I ett annat ärende skickar arbetsgivaren in väl ifylld plan för återgång i arbete men bifogar även kompletterande rehabiliteringsutredning. I den bifogade utredningen finns information om vilka arbetsuppgifter individen kan utföra trots sina besvär, vilka förslag individen har på Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda anpassningar av arbetsuppgifter och information om på vilket sätt nuvarande arbetsuppgifter kan förändras i syfte att individen kan vara kvar i arbete helt eller delvis. Även i detta fall framgår det av den information som finns från arbetsgivaren att denne vill ha individen åter i arbete. Den vanligaste åtgärden för återgång i arbete var successiv upptrapp- ning av arbetstiden. Det var även vanligt att vården förespråkade denna åtgärd i läkarintyget. Det var också vanligt att arbetsgivaren anpassade arbetstiderna eller arbetsuppgifterna. Arbetsuppgifterna anpassades ofta genom att en lägre produktivitet tilläts eller att mindre ansvar utkrävdes av individen. Arbetsgivaren är aktiv för att få tillbaka individen i arbete I av ärendena (30 st) bedömdes arbetsgivaren vara aktiv för att få individen åter i arbete. En arbetsgivare bedömdes som aktiv om det tydligt framgick av information i akten att arbetsgivaren genomförde anpassningar för att få individen åter i arbete och om arbetsgivaren hade en aktiv dialog med individen. Eftersom bedöm- ningen är gjord utifrån information i akt om individen är det troligare att uppskattningen är en underskattning än en överskattning av arbetsgivarens aktivitet i de aktuella ärendena. I fem ärenden bedömdes arbetsgivaren inte vara aktiv. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda den fanns konflikter mellan den försäkrade och arbetsgivaren i två fall, den försäkrade var nära pensionsåldern i ett fall och två fall hade arbetsgivaren mycket dålig kunskap om sina skyldigheter. I ett av ärendena där arbetsgivaren hade otillräckliga kunskaper om sitt ansvar för rehabilitering tog individen kontakt med Försäkrings- kassan. Individen funderade kring vilka arbetsuppgifter som arbets- givaren kunde erbjuda vid återgång i arbete. Arbetsgivaren hade inte haft kontakt med individen sedan sjukskrivningens start trots att fallet var längre än . inhämtade då indivi- dens samtycke att diskutera med arbetsgivaren och tog sedan kon- takt. informerade arbetsgivaren om ärendet och bad dem ha ett möte med individen och upprätta en plan för återgång i arbete. Arbetsgivaren upprättade därefter en plan för återgång i arbete med upptrappning av så väl arbetstid som produktivitet inom ramen för arbetstiden. De ärenden där det antyds att det finns en konflikt mellan arbets- givare och individ är svåra att bedöma. Det som blir klart är dock att individen inte kände stöd från arbetsgivaren i sin återgång i arbete. I ett av dessa ärenden bad individen att delge henne den plan för återgång i arbete som arbetsgivaren upprättat men inte delgett henne. I ett annat ärende inväntade arbetsgivaren att individen skulle bli medicinskt färdigbehandlad innan återgång till arbete planerades. Då individens aktivitetsbegränsningar handlade om svårigheter att lyfta med ena armen kan det ifrågasättas om anpassningar inte hade kunnat göras trots att individen fortfarande var på bättringsvägen. I det ärende där individen var nära pensionsålder var arbetsgi- varen mycket passiv. Inga anpassningar gjordes för att möjliggöra återgång i arbete och plan för återgång i arbete skickades in med bedömningen att ingen plan behövde upprättas då individen antogs kunna återgå i sitt ordinarie arbete efter sjukskrivningens slut utan anpassningar. Individen förlorade rätt till sjukpenning när bedöm- ningen vid dag 180 gjordes mot normalt förekommande arbete då individen ansågs kunna utföra ett fysiskt lätt arbete. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Innehållet i blanketten tillför sällan något nytt i ärendet Trots att arbetsgivaren bedömdes vara aktiv så bedömdes inte plan för återgång ha bidragit till att ny information tillfördes ärendet. Endast i (6 ärenden) bedömdes plan för återgång ha bidragit till att ny information tillfördes ärendet. Anledningen till detta är att informationen som framkom i plan för återgång redan fanns i ärendet eller att den information som tillfördes ärendet var alltför sparsam. Att informationen redan fanns i ärendet kan bero på att upprättandet av planen föregåtts av en dialog mellan arbetsgiva- ren och . I samband med de nya bestämmelserna i om arbetsgivares plan för återgång i arbete gjordes förändringar i förordning (2014:67) om bidrag till arbetsgivare. Bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplats- nära stöd för återgång i arbete infördes . Stödet skulle användas till utredande insatser för arbetstagare som hade eller riskerade att få en nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller skador och för att initiera åtgärder för att arbetstagaren skulle kunna återgå i arbete. I redovisning av regeringsuppdraget Utvär- dera och utveckla stödet till arbetsgivare 2017 framgår att Försäkrings- kassan, genom registerstudier och intervjuer med arbetsgivare, såg ett behov av att det arbetsplatsnära stödet, utöver att omfatta utre- dande insatser, även behövde omfatta bidrag till faktiska åtgärder på arbetsplatsen.53 Bidraget till arbetsgivare har i enlighet med de behov som identifierades av , utvidgats till att även om- fatta bidrag för insatser som består av att planera, initiera, genomföra och följa upp åtgärder för arbetstagarens återgång i arbete.54 Insat- serna för vilka bidrag kan lämnas benämns sedan förordningsför- ändringen som arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Det finns ett tak för hur mycket bidrag som kan beviljas under ett kalenderår, både per arbetstagare och för en arbetsgivare, högst 53Försäkringskassan (2017), Utvärdera och utveckla stödet till arbetsgivare. Svar på regerings- uppdrag. 541 § andra stycket förordning (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplats- inriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda per arbetsgivare och kalenderår, och högst 10 000 kro- nor per arbetstagare och kalenderår. I föreskrift framgår vilka kompetenskrav som gäller för anordnare av det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet,55 och på hemsida finns en lista över godkända anordnare som arbetsgivare kan ta kontakt med.56 Enligt uppfattar arbetsgivare det som ganska enkelt att ansöka om stödet, men att det finns en viss osäkerhet och okunskap hos både arbetsgivare och anordnare om vad de kan få bidrag för och hur kostnaderna ska styrkas. Det finns enligt Försäk- ringskassan ett behov av att öka arbetsgivares kännedom om det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet. I syfte att öka kännedomen om stödet informerar arbetsmarknadens parter vid gemensamma träffar och har haft två informa- tionskampanjer riktat mot arbetsgivare sedan förordningsföränd- ringen kom. har regelbunden dialog med Företagshälsor bland annat i syfte att sprida kännedom om stödet. har också tagit fram informationsmaterial för lokal och regional information till arbetsgivare och anordnare om bidraget. Används det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet? I dialog med framgår att efterfrågan på det arbets- platsinriktade rehabiliteringsstödet kan vara högre, men att använ- dandet av stödet ökat år för år fram till ett trendbrott 2019. fanns avsatta för bidraget. betalade ut till cirka 1 100 arbetsgivare för att förebygga och förkorta sjukfall. Med anledning av att bidraget med ovan beskrivna förändringar nu om- fattar fler insatser ökades bidraget med 2019. Utgifterna beräknades därmed till . För- säkringskassan betalade 2019 ut i stöd. 551 § föreskrifter (FKFS 2018:3) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. 56www.forsakringskassan.se/arbetsgivare/ersattningar-och-bidrag/bidrag-for-att-forebygga- och-forkorta-sjukfranvaro. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda I utredningens begränsade studie av plan för återgång i arbete ser vi stora variationer i arbetsgivares plan för återgång i arbete. Det finns planer som vi bedömer håller hög kvalitet och planer som är under- måliga. Att variationen är stor kan således konstateras trots att urvalet är litet. Vi kan också konstatera att innehållet i de planer som arbets- givaren tagit fram med stöd av företagshälsovård håller en högre kvalitet än innehållet i den information som lämnas i Försäkrings- kassans mall. Det i sin tur visar på att det är viktigt att formen inte får styra innehållet. Det tyder också på begränsningar i den blankett tagit fram tillsammans med arbetsgivarorganisa- tioner. Exempelvis finns inget fält där det ska framgå vad individen har för hinder att utföra arbetsuppgifter och hur sådana hinder, om möjligt, skulle kunna avhjälpas. Vi kan också dra slutsatsen att formkraven för plan för återgång behöver förtydligas ytterligare för aktörerna. Några arbetsgivare och handläggare vid verkar tro att blankett måste användas trots att inget sådant formkrav finns. Användandet av det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet visar en negativ trend och verkar nå en begränsad grupp. Insatser bör vidtas för att öka användandet av stödet och om trenden fortsatt visar på lågt användande kommande år bör effekterna av reformen utredas. Mot bakgrund av tillgänglig information går det inte att säga något om genomslaget av lagstiftningen och för slutsatser om genomslaget hänvisar vi till Inspektionen för socialförsäkringens slutredovisning av sin uppföljning av reformen som planeras till november 2021.57 6.3Arbetsplatsinriktat stöd för återgång i arbete Kunskap om återgång i arbete visar att de stödjande insatser som ges på eller i nära anslutning till arbetsplatsen spelar en viktig roll för individens möjligheter att återfå arbetsförmåga och återgå i arbete.