sou · H9B338 · 2021-05-21 00:00:00 — Det kan vara fråga om 1Länsstyrelsernas nationella tillsyn av auktoriserade bevakningsföretag – 2019, Slutrapport . Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag sidouppdrag som entrévärd, parkeringsvakt och störningsjour. Be- vakningspersonal kan också ägna sig åt uppgifter som avser säker- hetskontroller på flygplatser, kroppsvisitationer och andra under- sökningar enligt lagen (2006:1209) om hamnskydd, tillsyn enligt terrängkörningslagen (1975:1313) eller jaktförordningen (1987:905). Till detta kommer att det självfallet finns anställda i bevaknings- företag som utför administrativa uppgifter. Totalt arbetade 18 700 personer som väktare eller ordningsvakter i under 2018.2 Enligt finns cirka 7 830 för- ordnade ordningsvakter i . Branschens bedömning är att drygt hälften av dem, cirka 4 100 personer, arbetar som ordnings- vakter i ett auktoriserat bevakningsföretag. Säkerhetsföretagen är ett fristående arbetsgivar- och branschför- bund för säkerhetsbranschen och organiserar av de auktoriserade bevakningsföretagen. Säkerhetsföretagen har ungefär 150 medlemsföretag med runt 18 000 anställda, varav ungefär 10 000 arbetar som väktare och drygt 4 100 är ordningsvakter. Många an- ställda i bevakningsföretag har behörighet att kunna arbeta i flera olika yrkesroller, t.ex. är det vanligt förekommande att väktare inne- har giltiga ordningsvaktsförordanden. Det saknas dock statistik på hur hög andel av dem som är anställda i bevakningsföretag som har flera behörigheter. Årsskiftet 2018/2019 undersökte Säkerhetsföretagen hur bran- schens rekryteringsbehov ser ut. Företagen uppger i en rekryterings- enkät att de behöver rekrytera över 5 300 personer de kommande tre åren, varav ungefär hälften är nyrekryteringar. Behoven omfattar bl.a. 3 200 väktare, 900 ordningsvakter och 420 skyddsvakter.3 inkom 8 227 ansökningar om godkännande av per- sonal i bevakningsföretag. Prövningen ledde till bifall i 7 702 fall. I övriga 525 fall resulterade ansökningarna i avslag, avvisning på grund av utebliven betalning, överlämnande till annan länsstyrelse eller av- skrivning till exempel på grund av att företaget återkallat ansökan.4 3Säkerhetsföretagens årsrapport , Med nya uppdrag i allmänhetens tjänst – Ökade rekry- teringsbehov och förstärkta kompetenskrav. 4Uppgift från länsstyrelsernas nationella samverkansgrupp för bevakningsfrågor, 2020. Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Bestämmelser om bevakningsföretag finns i lagen (1974:191) om be- vakningsföretag (BevL) och i förordningen (1989:149) om bevaknings- företag m.m. (BevF). Lagen och förordningen gäller inte bevakning som utförs av en statlig eller myndighet. Den gäller inte heller bevakning som utförs av enskild person, om denne endast full- gör uppdrag med stöd av ett förordnande som har meddelats honom eller henne av en myndighet enligt en bestämmelse i lag. får efter samråd med berörda arbetsmarknads- och branschorganisationer meddela ytterligare föreskrifter om auk- torisation och godkännande och om villkor för de verksamheter som omfattas av lagen om bevakningsföretag. får också meddela de närmare föreskrifter som behövs för verkställigheten av lagen och förordningen. (Se 28 § BevF, jfr 16 § BevL). I föreskrifter och allmänna råd om bevaknings- företag och bevakningspersonal, PMFS 2017:10, FAP 573-1, anges hur godkännandemyndigheten ska gå till väga för att kontrollera lag- lydnad, medborgerlig pålitlighet och lämplighet hos personal vid be- vakningsföretagen. Det innebär att föreskrifter i viss utsträckning styr länsstyrelsernas godkännandeprövning. Bevakningsföretag får inte bedriva sin verksamhet utan tillstånd (auk- torisation). Auktorisation får beviljas endast om det kan antas att verksamheten 1.kommer att bedrivas på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt och i övrigt i överensstämmelse med god sed inom branschen. 2.inte kommer att få en från allmän synpunkt olämplig inriktning. 3.kommer att uppfylla de krav som ställs på verksamhet av det slag som företaget ska bedriva. Vid prövningen av frågan om auktorisation ska det särskilt beaktas att företaget har en lämplig organisation och planläggning av sin verksam- het. För auktorisation krävs också att företaget har utsett en person som föreståndare för verksamheten. (2 och 3 §§ BevL) Frågor om auk- Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag torisation prövas av . ska inhämta Polis- myndighetens yttrande innan auktorisation beviljas (5 § BevL). utövar tillsyn över auktoriserade bevakningsföretag. Vid tillsynen ska särskilt kontrollera att de villkor som gäller för auktorisation är uppfyllda. Andra myndigheter ska på begäran lämna den hjälp som behövs för tillsynen (8 § BevL). Bevakningsföretagen ska lämna de upplys- ningar om verksamheten som den begär för sin tillsyn. Företagen ska skicka in en redogörelse verksamhet till (9 § BevL). har rätt att inspektera bevak- ningsföretagen och att ta del av samtliga handlingar som rör före- tagens bevakningsverksamhet. Inspektionen ska göras så snart det finns anledning till det, dock minst en gång (10 § BevL). Om ett bevakningsföretag inte fullgör de nu nämnda åtagandena får förelägga vite (11 § BevL). får förelägga ett auktoriserat bevaknings- eller utbildningsföretag att vidta de rättelser och andra åtgärder som föranleds av tillsynen. Föreläg- gandet får förenas med vite (12 § BevL). En auktorisation kan åter- kallas när det inte längre finns förutsättningar för auktorisation eller när det i övrigt finns särskild anledning till återkallelse. I stället för att återkalla auktorisationen kan begränsa den till att omfatta visst eller vissa slag av verksamheter. (13 § BevL) Länsstyrelserna ska godkänna personer för anställning i företagen och har också till uppgift att pröva frågor om återkallelse av god- kännanden. Ett godkännande kan återkallas när det inte längre finns förutsättningar för godkännande enligt lagen eller när det i övrigt finns särskild anledning till återkallelse. Ett godkännande ska åter- kallas när den som godkännandet avser har lämnat sin anställning eller sitt uppdrag hos ett auktoriserat bevakningsföretag och inte därefter har visat att han eller hon har fått en ny anställning eller ett nytt uppdrag hos ett sådant företag. Om det finns synnerliga skäl, får i stället för att återkalla ett godkännande begrän- sa det till en viss verksamhet eller ett visst område (jfr 13 a § BevL). ska pröva de anställdas laglydnad och lämplighet. Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Därutöver ska en prövning ske om får indikationer på att en person misskött sig (se 6 kap. 6 och 7 §§ FAP 573-1). 10.8Godkännande av personal i bevakningsföretag All personal hos ett auktoriserat bevakningsföretag ska vara god- känd vid prövning med avseende på laglydnad, medborgerlig pålitlig- het samt lämplighet i övrigt för anställning i ett sådant företag. Det- samma gäller föreståndaren för verksamheten samt ledamöter och suppleanter i bevakningsföretagets styrelse. Regeringen har i förordningen om bevakningsföretag m.m. pekat ut sju länsstyrelser som har till uppgift att pröva frågor om godkän- nande för anställning och återkallelse av godkännande. En avgift tas ut för prövningen. ska, om den inte även är tillsyns- myndighet för bevakningsföretaget, underrätta tillsynsmyndigheten om resultatet av prövningen. För godkännandemyndighetens prövning av en persons laglydnad och medborgerliga pålitlighet ska registerkontroll göras och upp- gifter som avses i 3 kap. 14 § tredje stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585) ska hämtas in. Det innebär att ska hämta in uppgifter som finns i be- lastningsregistret eller misstankeregistret eller som behandlas hos med stöd av lagen (2018:1693) om polisens be- handling av personuppgifter inom brottsdatalagens område eller lagen (2019:1182) om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter. Vid inhämtande av uppgifter som avses i 3 kap. 14 § tredje stycket säkerhetsskyddslagen ska 3 kap. 18–21 §§ säkerhetsskyddslagen, 5 kap. 20 och 21 §§ och 7 kap. 4 § första stycket 1 säkerhetsskyddsförord- ningen (2018:658) tillämpas. Det innebär att en sådan kontroll får göras endast om den som prövningen gäller har lämnat sitt samtycke. Vidare får en uppgift som har kommit fram vid kontrollen lämnas ut endast om uppgiften i det enskilda fallet kan antas ha betydelse för prövningen av om personen kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i säkerhetsskyddslagen och i övrigt pålitlig från säker- Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Uppgifterna får också lämnas ut om de kan påverka bedömningen av personens sårbarhet i säkerhetshänseende. Registerkontrolldelegationen vid Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden prövar om uppgifterna ska lämnas ut. Innan en uppgift lämn- as ut till ska den berörde ges tillfälle att yttra sig över uppgiften. Säkerhetspolisen ska höra Registerkontrolldelegationen innan den berörde hörs, om det inte är ett brådskande fall. Om upp- giften omfattas av sekretess i förhållande till den enskilde enligt någon annan bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen än 35 kap. 3 § OSL ska den berörde inte ges tillfälle att yttra sig. Vid registerkontroll ska uppgifter löpande hämtas in deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår (3 kap. 14 § säkerhetsskyddslagen). Uppföljningsansvaret innebär att det ska ske en kontinuerlig bevakning av uppgifter som tillförs de register som är aktuella vid registerkontroll, s.k. spontanutfall (se prop. 2017/18:89 s. 81 och 149). En uppgift som efter beslut ska lämnas ut för prövning får inte åtföljas av något annat yttrande än en förtydligande kommentar till uppgiften. Det får inte framgå av svaret på en ansökan om register- kontroll att det finns någon uppgift om den kontrollerade som inte lämnas ut. (5 kap. 21 § säkerhetsskyddsförordningen.) Om prövningen avser en person som inte redan är anlitad av ett bevakningsföretag, inhämtar uppgifter ur belastnings- registret och misstankeregistret genom direktåtkomst (10 § BevF). En prövning om godkännande ska slutföras , om inte särskilda skäl föranleder annat. Ett muntligt besked om resul- tatet av prövningen ska på begäran genast lämnas sökanden och den som prövningen avser (11 § BevF). Ett godkännande av en anställd i ett bevakningsföretag får be- gränsas till , om det finns särskilda skäl (6 § BevL). Ett godkännande kan återkallas när det inte längre finns lagliga förutsättningar för godkännande eller när det i övrigt finns särskild anledning till återkallelse. Ett godkännande ska återkallas när den som godkännandet avser har lämnat sin anställning eller sitt uppdrag hos ett auktoriserat bevakningsföretag och inte där- efter har visat att han eller hon har fått en ny anställning eller ett nytt uppdrag hos ett sådant företag. Om det finns synnerliga skäl, får i stället för att återkalla ett godkännande begränsa det till en viss verksamhet eller ett visst område. Ett beslut om återkal- Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag lelse av eller en begränsning i ett godkännande gäller , om inte annat förordnas (13 § BevL). I föreskrifter och allmänna råd anges bl.a. föl- jande anvisningar för godkännandeprövningen. Ett beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande laglyd- nad ska grunda sig på en lagakraftvunnen dom, ett godkänt strafföre- läggande, ett godkänt föreläggande om ordningsbot eller ett beslut om åtalsunderlåtelse enligt 20 kap. eller motsvarande bestämmelse i annan författning (se 4 kap. 2 § FAP 573-1). bör vid bedömningen av laglydnaden ta hänsyn till brottets straffvärde, omständigheterna vid brottet och den tid som har förflutit från det att brottet begicks. Exempel på brott där huvudregeln är att ansökan avslås är uppsåtliga brott mot liv och hälsa, frihet och frid, tillgreppsbrott, vapen-, narkotika- och dopningsbrott, smuggling, brott mot tystnadsplikt och mutbrott. En ansökan bör avslås även när det är fråga om flera i och för sig mindre allvarliga brott eller förseelser som inte medfört svårare påföljd än böter, men som sammantaget tyder på bristande respekt för gällande författningar. Normalt gäller i praktiken att den som är dömd för brott före ansökan inte blir godkänd. Undantag görs för t.ex. trafikförseelser. Däremot diskvalificerar vanligen redan en dom för ringa stöld (tidigare snatteri) sökanden från att bli godkänd som personal i ett bevakningsföretag (jfr Ds 2003:50). föreskrifter och allmänna råd om bevaknings- företag och bevakningspersonal (PMFS 2017:10, FAP 573-1) inne- håller inte några anvisningar när det gäller medborgerlig pålitlighet. I praktiken fungerar dock prövningen på så sätt att Säkerhetspolisen, Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag efter beslut av Registerkontrolldelegationen, endast lämnar ut upp- gifter till om uppgiften i det enskilda fallet kan antas ha betydelse för prövningen (3 kap. 19 § säkerhetsskyddslagen). Som huvudregel torde gälla att det hos inte får förekomma några uppgifter som i det enskilda fallet kan antas ha betydelse för prövningen. Utrymmet att trots sådan förekomst med- dela ett godkännande torde vara litet och grundar sig på en bedöm- ning av antalet förekomster, dess samlade innehåll samt när i tiden händelserna förekommit. (Jfr föreskrifter och all- männa råd om skyddsvakter, 2017:9, FAP 694-1.) Beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande lämplig- het ska grunda sig på skälig misstanke om brott, omhändertagande enligt lag eller annan omständighet som indikerar att sökanden inte kommer att utföra bevakningen på ett godtagbart sätt (se 4 kap. 3 § FAP 573-1). Ansökan bör avslås med hänvisning till bristande lämplighet om en person är skäligen misstänkt för brott som normalt leder till att ansökan avslås på grund av bristande laglydnad enligt 4 kap. 2 § FAP 573-1. Andra omständigheter som bör leda till att ansökan av- slås på grund av bristande lämplighet är exempelvis om sökanden vid upprepade tillfällen har varit föremål för ingripande med stöd av LOB eller 13 § PolisL (1984:387). Andra exempel på omständigheter som kan innebära att sökanden bedöms som olämplig är att personen lider av en psykisk störning eller missbrukar narkotika eller andra droger. 10.10Den praktiska hanteringen av godkännandeprövningen Det är normalt arbetsgivaren som skickar in en ansökan om god- kännande beträffande den person som ska börja arbeta i ett bevak- ningsföretag. Ansökan skickas till . inhäm- tar ett elektroniskt personbevis från . Prövningen sker ofta när den som vill arbeta som väktare genom- går utbildningen för väktare. Grundutbildningen av väktare är enligt Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag föreskrifter uppdelad i två delar som innefattar två respektive en veckas studier. För att få tillträde till den andra delen av utbildningen krävs att man har fullgjort den första delen med godkänt resultat och att man har minst 160 timmars praktisk erfarenhet av bevakning under ledning av handledare. Sådan yrkes- träning får endast utföras av den som har fyllt och är godkänd för anställning i bevakningsföretag. Det är således i normalfallet inte möjligt att fullfölja en utbildning till väktare utan ett sådant god- kännande. för ett register över anställda i bevakningsföretag och där finns uppgifter om sökanden är anlitad av ett bevakningsföretag. Om prövningen avser en person som inte redan är anlitad av ett bevakningsföretag inhämtar uppgifter ur misstanke- och belastningsregistret genom direktåtkomst (se 10 § BevF, 20 § för- ordningen, 1999:1134, om belastningsregister och 7 § förordningen, 1999:1135, om misstankeregister). När det gäller belastningsregistret får länsstyrelserna del av de anteckningar som finns där. När det där- emot gäller direktåtkomst till misstankeregistret får myndigheten bara kompletta uppgifter om misstankar om brott där åtal har väckts. Har åtal inte väckts får myndigheten en notis om att det finns misstankar som inte visas (se 7 § tredje stycket förordningen om misstanke- register). I sådana fall rekvirerar ett utdrag ur miss- tankeregistret och därefter kontaktas . Mängden information som visas beror således på om åtal är väckt eller inte. Om personen är dömd för något allvarligare brott rekvirerar läns- styrelsen in domen eller strafföreläggandet. Om det redan på grundval av de uppgifter som framkommer vid sökning i belastnings- och misstankeregistret finns skäl att avslå an- sökan om godkännande meddelar ett avslagsbeslut utan att inhämta uppgifter från Säkerhetspolisen. I övriga fall gör en förfrågan om registerkontroll hos . Om personen inte förekommer med uppgifter i de register som kontrolleras av Säkerhetspolisen skickar myndig- heten inom en relativ kort tidsrymd tillbaka ärendet till som gör en ny kontroll i belastnings- och misstankeregistren. Läns- styrelsen kan därefter fatta beslut om godkännande. Om personen däremot förekommer i registren hos Säkerhets- polisen tar handläggningen . Skälet är att Säkerhetspolisen Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag lämnar över uppgifterna till Registerkontrolldelegationen vid Säker- hets- och integritetsskyddsnämnden. Delegationen beslutar om upp- gifterna ska lämnas ut till . Beslutet om utlämnande fattas mot bakgrund av en relevansbedömning som innebär att delegatio- nen gör en bedömning av om de framkomna uppgifterna kan antas ha betydelse för den aktuella prövningen. Enklare ärenden föredras för delegationens ordförande för beslut i frågan huruvida uppgifterna ska lämnas ut. Mer komplicerade ärenden kräver att beslut fattas av hela delegationen. Delegationen sammanträder ungefär . Delegationen fattar även beslut om den enskilde ska få möjlighet att yttra sig innan ett eventuellt utlämnande. Den enskildes möjlig- het att yttra sig innebär att han eller hon får ta del av samtliga eller delar av de uppgifter som delegationen har för avsikt att lämna ut till och får på sig att komma med en förklaring (yttrande) till de aktuella uppgifterna. Detta gäller däremot inte om uppgifterna omfattas av sekretess i förhållande till den enskilde en- ligt någon annan bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) än 35 kap. 3 § (angelägenheter som avser säkerhetspröv- ning enligt säkerhetsskyddslagen). Om uppgiften omfattas av sådan övrig sekretess, ska den som uppgiften gäller, ges tillfälle att yttra sig innan uppgiften lämnas ut, om personens intresse av att få yttra sig skäligen bör ha företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Om den enskilde inkommer med ett yttrande föredras ärendet på nytt för delegationen som därefter fattar slutligt beslut om utläm- nande. Yttrandet ska bifogas vid ett utlämnande. Om delegationen beslutar att uppgifterna inte ska lämnas ut blir redovisningen densamma som om några uppgifter inte hade före- kommit. I annat fall lämnas uppgifterna ut till som med dessa uppgifter som underlag får ta ställning till om personen ska godkännas för anställning i bevakningsföretaget. Om beslutar att avslå ansökan ska Säkerhetspolisen informeras om avslags- beslutet. Vidare ska lämna tillbaka de utlämnade uppgifterna till Säkerhetspolisen. beslut att inte godkänna den enskilde kan över- klagas till förvaltningsrätten. När beslut om avslag på ansökan om godkännande grundar sig på uppgifter från Säkerhetspolisen måste Säkerhetspolisen lämna ut dessa uppgifter även till förvaltningsrätten. Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Vad gäller nya framställningar om godkännande före- drogs 35 uppgifter för Registerkontrolldelegationen och 30 uppgift- er lämnades ut. Flera uppgifter kan vara hänförliga till en och samma person som är föremål för registerkontrollen. I flera ytterligare fall har det förekommit uppgifter i registren, men dessa har enligt Säker- hetspolisen ansetts sakna betydelse för godkännandeprövningen och har därför inte föredragits för Registerkontrolldelegationen för pröv- ning av frågan om utlämnande. Vad gäller spontanuppföljningen före- drogs 248 uppgifter för Registerkontrolldelegationen, varav 214 upp- gifter lämnades ut till länsstyrelserna.5 Det finns inte någon frist inom vilken själva registerkontrollen ska ske. Däremot ska godkännandeprövning slutföras . Mot bakgrund av den gällande regleringen prioriterar Säkerhets- polisen framställningar som gäller personal vid auktoriserade bevak- ningsföretag. Totalt genomfördes 134 930 registerkontroller hos Säker- hetspolisen . Av dessa gällde 7 949 registerkontroll för väktare och personal vid auktoriserade bevakningsföretag. Säkerhetsskyddslagen ger ett samlat regelverk och ett system som syftar till att skydda säkerhetskänslig verksamhet. Lagen gäller både i allmän och enskild verksamhet. Med säkerhetskänslig verksamhet avses verksamhet som är av be- tydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd, se 1 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen. En anställning eller något annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet ska som huvudregel placeras i säkerhetsklass. En anställ- ning eller något annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet får dock placeras i säkerhetsklass endast om behovet av säkerhetsskydd inte kan tillgodoses på något annat sätt (3 kap. 10 § säkerhetsskydds- lagen). Bestämmelsen innebär ett krav på restriktivitet vid placering i säkerhetsklass. (se prop. 2017/18:89 s. 85 f.). Vidare gäller att den som genom en anställning eller på något annat sätt ska delta i säkerhetskänslig verksamhet som huvudregel 5Enligt uppgift från Säkerhetspolisen . Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Det gäller även om det är fråga om deltagande i säkerhetskänslig verksamhet som inte är placerad i säkerhetsklass (se prop. 2017/18:89 s. 147). Huvudregeln är att samtliga verksamhetsutövare själva ska identi- fiera om de bedriver säkerhetskänslig verksamhet med koppling till säkerhet (2 kap.1 § säkerhetsskyddslagen). Detta görs via en säkerhetsskyddsanalys. Utifrån säkerhetsskyddsanalysen ska verksam- hetsutövaren bl.a. kontrollera vilka befattningar som kan komma att ta del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller innebära att det faktiska deltagandet kan orsaka skada för säkerhet (3 kap. 5–10 §§ säkerhetsskyddslagen). Denna inventering renderar vanligt- vis i en befattningsförteckning. Vissa verksamhetsutövare kan själva fatta beslut om placering i säkerhetsklass 2 och 3 (3 kap. 12 § säkerhetsskyddslagen, 5 kap. 6– 11 §§ säkerhetsskyddsförordningen), t.ex. kommuner, regioner och de myndigheter som anges i bilagan till säkerhetsskyddsförordningen. Enskilda verksamhetsutövare, t.ex. ett bevakningsföretag som be- driver säkerhetskänslig verksamhet, har inte rätt att besluta om pla- ceringar i säkerhetsklass eller registerkontroll utan behöver vända sig till sin tillsynsmyndighet. Säkerhetsprövningen ska göras innan deltagandet i den säkerhets- känsliga verksamheten påbörjas. Den ska innefatta en grundutred- ning, registerkontroll och, för säkerhetsklass 1 och 2, en särskild personutredning. Registerkontroll utgör således ett moment i säker- hetsprövningen. Om det finns särskilda skäl får säkerhetsprövningen göras mindre omfattande. (Se 3 kap. 1 och 3 §§ säkerhetsskydds- lagen). Säkerhetsprövningen syftar till att klarlägga om en person kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i säkerhetsskyddslagen och i övrigt pålitlig från säkerhetssynpunkt. Vid säkerhetspröv- ningen ska sådana omständigheter beaktas som kan antas innebära sårbarheter i säkerhetshänseende (3 kap. 2 § säkerhetsskyddslagen). Ytterst handlar säkerhetsprövningen om att bedöma om en person har förutsättningar och förmåga att genom anställning eller på annat sätt delta i en säkerhetskänslig verksamhet.