sou · H9B350 · 2021-06-04 00:00:00 — Som exempel kan nämnas att ägde bostadsrättsföreningar av bostäderna i flerbostadshus och allmännyttiga bostads- företag ägde . Den vanligaste lägenhetstypen i flerbostadshus är två rum och kök följt av tre rum och kök. Tillsammans utgör dessa lägenhets- typer av bostadsbeståndet i flerbostadshus. En bostad i ett flerbostadshus är i genomsnitt 68 kvadratmeter.1 Hyresrätter och bostadsrätter förekommer även i småhus men i mindre omfattning. Merparten av bostäderna i småhus ägs av fysiska personer (). och andra svenska aktiebolag äger vardera av bostäderna i småhus. 1Se SCB Bostadsbestånd. Vid utgången av uppgick det totala antalet hyresrätter i totala bostadsbestånd till knappt 1,9 miljoner. Av figur 5.2 framgår antalet hyresrätter . Figur 5.2 Antal hyresrätter i totala bostadsbestånd (1991–2019) Källa: SCB Bostadsbestånd. Hyressektorn upptar som helhet av det totala bostads- beståndet i . Hyressektorns storlek av det totala beståndet har förändrats , vilket framgår av figur 5.3. I början av 1990- talet ökade andelen hyresrätter för att börja minska som andel. minskade andelen hyresrätter från till , vilket motsvarar knappt 29 500 hyres- rätter för hela perioden (i genomsnitt 2 450 hyresrätter ). har utvecklingen varit mer stabil. Figur 5.3 Andel hyresrätter i totala bostadsbestånd (1991–2019) Källa: SCB Bostadsbestånd. Hyresrättens andel av bostadsbeståndet varierar över landet som hel- het. Vanligast är hyresrätten i de tre storstadskommunerna (), () och (). I öv- riga delar av landet upptar hyresrätten mellan av beståndet. I de tre storstadskommunerna har hyresrätten som andel av bo- stadsbeståndet minskat från till , vilket i genomsnitt motsvarar en minskning med omkring 980 hyresrätter . Den största förändringen har skett i , där andelen hyresrätter minskat från år . I har andelen hyresrätter minskat från och i har andelen hyresrätter minskat från . Den sammantagna utvecklingen i landet följer av figur 5.4. Figur 5.4 Andel hyresrätter av bostadsbeståndet i olika delar av landet (1991–2019) Större stad inkl. pendlingskommuner Källa: SCB Bostadsbestånd. Anm. SKR Kommungruppsindelning : Storstäder – kommuner med minst 200 000 invånare varav minst 200 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommun nära storstad - kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en storstad eller storstadsnära kommun. Större stad – kommuner med minst 50 000 invånare varav minst 40 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommun nära större stad – kommuner där av nattbe- folkningen pendlar till arbete i en större stad. Lågpendlingskommun nära större stad – kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en större stad. Mindre stad/tätort – kom- muner med minst 15 000 men mindre än 40 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommun nära mindre stad/tätort – kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i annan mindre ort och/eller där av den sysselsatta dagbefolkningen bor i annan kommun. Landsbygdskommun – kommuner med mindre än 15 000 invånare i den största tätorten, lågt pendlings- mönster (). Landsbygdskommun med besöksnäring – landsbygdskommun med minst två kriterier för besöksnäring, dvs antal gästnätter, omsättning inom detaljhandel/ hotell/ restaurang i förhållande till invånarantalet. Ombildningar av hyresrätter till bostadsrätter –2019 ombildades totalt 207 509 hyreslägenheter i flerbostadshus till bostadsrätter i . De flesta ombildningar genomfördes i (), () och län (). Andelen ombildade hyreslägenheter var som högst . Dessa år ombildades drygt en procent av de befintliga hyres- rätterna i flerbostadshus till bostadsrätter. har ande- len ombildningar legat på lägre nivåer och mellan åren 1991–2019 har andelen ombildningar i genomsnitt uppgått till . Utvecklingen framgår av figur 5.5. Figur 5.5 Andel hyresrätter i flerbostadshus som ombildats till bostadsrätter i riket (1991–2019) Källa: SCB Bostadsbestånd. 5.3Tillgång till nyproducerade hyreslägenheter färdigställdes totalt 55 659 bostadslägenheter genom nybyggnad, varav 24 513 med hyresrätt som upplåtelseform. Flest antal lägenheter färdigställdes i flerbostadshus. Utvecklingen framgår av figur 5.6. Figur 5.6 Antal färdigställda bostadslägenheter i nybyggda hus över tid Källa: SCB Nybyggnad av bostäder. Statistiken omfattar alla färdigställda nybyggda lägenheter för permanentboende, även studentbostäder och bostäder för äldre och funktionshindrade ingår. De lägenheter som färdigställdes genom nybyggnad utgjorde i förhållande till det befintliga bostadsbeståndet. Färdig- ställda hyreslägenheter under nämnda år utgjorde av det totala bostadsbeståndet i . Färdigställda lägenheter, i förhållande till det befintliga beståndet, har varierat . till förhållandena –2019 var andelen färdig- ställda lägenheter i nybyggda hus lägst och . utgjorde nyproduktionen 0,3 respek- tive av beståndet. Utvecklingen framgår av figur 5.7. Figur 5.7 Färdigställda bostadslägenheter i nybyggda hus i förhållande till det befintliga bostadsbeståndet (1991–2019) Källa: SCB Nybyggnad av bostäder och bostadsbestånd. Anm. Hyresrätter inkluderas i färdigställda lägenheter. tillskapades ytterligare 3 155 lägenheter genom ombyggnation i flerbostadshus. De flesta kom till i (967), län (517) och (476). Av figur 5.8 framgår nettotillskottet av lägenheter i ombyggda flerbostadshus i riket som helhet –2019. Figur 5.8 Nettotillskott av lägenheter i ombyggda flerbostadshus (1991–2019) Källa: SCB Ombyggnad och rivning av flerbostadshus. Bostadsbyggandet i olika delar av landet Av de drygt 55 000 bostäder som färdigställdes i genom nybyggnad färdigställdes majoriteten i storstadskommunerna och i storstadsnära kommuner (). Var de färdigställda bostäderna uppförts framgår samlat av figur 5.9. Figur 5.9 Färdigställda bostadslägenheter i nybyggda hus (1991–2019) Större stad inkl. pendlingskommuner Källa: SCB Nybyggnad av bostäder. SKR Kommungruppsindelning 2017 (se anm. figur 5.4). Den regionala fördelningen av färdigställda hyresrätter visar att flest nybyggda hyresrätter uppförs i större städer och närliggande pend- lingskommuner. uppfördes av hyresrätterna i dessa delar av landet. har produktionen av hyresrätter i storstadsregionerna ökat. Av de hyresrätter som färdigställdes sist nämnda år uppfördes i storstadsregionerna och störst andel uppfördes i storstäder och närliggande pendlingskommuner (56 pro- cent). har andelen färdigställda hyresrätter i dessa om- råden minskat och uppfördes i dessa delar av landet. Var i landet de färdigställda hyresrätterna uppförts genom ny- byggnad framgår av figur 5.10. Figur 5.10 Färdigställda hyresrätter i nybyggda hus (1991–2019) Större stad inkl. pendlingskommuner Källa: SCB Nybyggnad av bostäder. SKR Kommungruppsindelning (se anm. figur 5.4). I förhållande till det befintliga bostadsbeståndet i respektive län är det huvudsakligen i län, län och län som an- delen nybyggda färdigställda hyresrätter varit som störst –2019. Lägst andel nybyggda hyresrätter återfinns i Västernorr- lands län. Förhållandet framgår av figur 5.11. Figur 5.11 Färdigställda hyresrätter i nybyggda hus i förhållande till det befintliga beståndet i länet (medelvärde 2013–2019) län län län län Källa: SCB Nybyggnad av bostäder och bostadsbestånd. Investeringsstöd för nybyggnation av hyresbostäder och bostäder för studerande infördes en möjlighet att ansöka om statligt investe- ringsstöd för byggnation av hyresbostäder och bostäder för studerande (förordning [2016:881] om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande). Denna möjlighet upp- hörde vid utgången av . Reglerna innebar att länsstyrelserna inte kunde bevilja stöd efter även om ansökan hade kommit in före detta datum men inte hade hunnit behandlas. Som en del av mellan regeringen, och Liberalerna blev det möjligt att behandla dessa ärenden. Länsstyrel- serna kunde efter beslut av börja besluta i dessa ärenden . remitterades en pro- memoria med förslag till ändringar i förordningen. Dessa trädde i kraft . Investeringsstödet är så utformat att byggkostnaderna subven- tioneras, vilket ska komma hyresgästerna till del genom en relativt lägre hyra. Den högsta möjliga stödnivån som kan utgå varierar bl.a. beroende på var i bostäderna uppförs. Stöd får bara lämnas, om projektet säkerställer relativt lägre boendekostnader och en hög- sta tillåten normhyra. I förordningen om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande anges att avtalsformen för hyressätt- ningen är den som gäller för presumtionshyresreglerna (se 9 § 6.) Nivån för den högsta tillåtna hyran (normhyran) regleras i 8 § första stycket 3. till utgången av har investerings- stöd beviljats för närmare 26 500 bostäder, varav cirka 3 200 avsåg bostäder för studerande. fram till utgången av beviljades investeringsstöd för ytterligare 20 100 bostäder, varav cirka 3 600 avsåg bostäder för studerande. I genomsnitt har stöd utgått till cirka 10 000 bostäder , vilka är under pågående pro- duktion eller färdigställda. Sedan stödet infördes har det, fram till utgången av , färdig- ställts knappt 10 200 hyresbostäder (exkl. bostäder för studerande) med statligt stöd. och fram till utgången av april färdigställdes ytterligare cirka 9 200 hyresbostäder. Merpar- ten av dessa bostäder har uppförts i och Av figur 5.12 framgår antalet hyresbostäder (exkl. bostäder till studerande) som färdigställts med investeringsstöd i respektive län –2019. Figur 5.12 Antal färdigställda hyresrätter (exkl. studentbostäder) med investeringsstöd (2017–2019) Västra länGötalands länSkåne länDalarnas länGävleborgs länVästmanlands länStockholms länKalmar länHallands länSödermanlands länÖrebro länÖstergötlands länUppsala länVästerbottens länVästernorrlands länJönköpings länNorrbottens länKronobergs länVärmlands länGotlands länJämtlands länBlekinge Källa: beräkningar. 5.3.2Hyressättning i nyproducerade hyreslägenheter Regionala variationer i hur hyran bestäms i nyproducerade hyreslägenheter I nyproducerade hyreslägenheter finns det huvudsakligen tre sätt att bestämma förstagångshyran; bruksvärdeshyra, presumtionshyra och egensatt hyra. För fastigheter som uppförts med investeringsstöd bestäms hyran enligt presumtionshyresreglerna, dock att den överens- komna hyran ska vara beräknad som normhyra och att denna inte får överstiga en viss nivå som är olika för olika delar av landet (SFS 2016:881, 8 § första stycket 3). Statistik avseende visar att hur hyran bestäms i nybyggda hyreslägenheter i flerbostadshus varierar över landet. I riket som helhet är presumtionshyra exkl. investeringsstöd vanligast (). Därefter kommer lägenheter med beviljat investerings- stöd (), bruksvärdeshyra () och egensatt hyra Regionala variationer förekommer dock. På vilket sätt förstagångshyran bestämdes i lägenheter i olika delar av landet framgår av figur 5.13. Figur 5.13 Hyressättning i färdigställda hyreslägenheter (2018 och 2019) kommuner <75000 inv. kommuner > 75000 inv. Källa: SCB Avgifter/hyror för nybyggda lägenheter. Högre hyresnivåer i nybyggda färdigställda hyreslägenheter Årshyran per kvadratmeter för en nybyggd hyresrätt var år i riket som helhet. Motsvarande hyra för en hyresrätt i det befintliga beståndet var per kvadratmeter. Skill- naden varierar i olika delar av landet. över förhållandena för åren 2016–2019 är det störst procentuell differens mellan hyresnivån i ny- byggda hyresrätter och i det befintliga beståndet i kommuner med fler än 75 000 invånare (exkl. , och Stor- malmö). Minst differens är det i . Den genomsnittliga årshyran per kvadratmeter för åren 2016–2019 framgår närmare av figur 5.14. Figur 5.14 Årshyra per kvadratmeter för en hyresrätt (medelvärde 2016–2019) Källa: SCB Avgifter/hyror för nybyggda lägenheter och Hyror i bostadslägenheter. 5.3.3Byggnadspriset för nyproducerade bostäder ökar uppgick den genomsnittliga nettobyggkostnaden för en hyresrätt till per kvm i riket som helhet. uppgick den genomsnittliga nettomarkkostnaden för en hyresrätt till per kvm. Den totala produktions- kostnaden uppgick således till per kvm. I för- hållande till den totala produktionskostnaden utgör markkostnaden . har nettobyggkostnaden för en nyproducerad hyreslägenhet i genomsnitt ökat i riket som helhet. Det kan jämföras med Konsumentprisindex (KPI) som ökat med i genomsnitt . Markkost- naden för en nybyggd hyresrätt i riket som helhet har ökat med i genomsnitt , även om de årliga pro- centuella skillnaderna varit stora . Mellan ökade markkostnaden med . Bostadsbyggande sker på kommunalt eller privat ägd mark. Kommunalt ägd mark ska enligt säljas till det pris som marknaden vär- derar den till, varför fluktuationerna speglar de marknads- mässiga prisförändringarna oavsett om bostadsbyggande sker på kommunalt eller privat ägd mark. Bostadsbyggande kan även ske på mark som är upplåten med tomt- rätt, vilket innebär att kommunen fortfarande äger marken medan byggnader och dylikt hör till tomträttshavaren. Tomträttsupplåtel- ser förekommer mestadels där markpriserna är höga.2 Utvecklingen av kostnaderna för att producera en hyresrätt fram- går av figur 5.15 och 5.16. Figur 5.15 Nettobyggnadspris (exkl. markpris) per lägenhetsarea för en nybyggd hyresrätt ((1994–2019) 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 Källa: SCB Priser för nyproducerade bostäder. 2Se SOU 2018:46 En utvecklad översiktsplanering reglering av upplåtelseformen Del 2. Figur 5.16 Nettomarkpris per lägenhetsarea för en nybyggd hyresrätt (1994–2019) 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 Källa: SCB Priser för nyproducerade bostäder. har en viss stabilisering av byggnadsprisets utveck- ling skett och följer nu närmare KPI. har den genom- snittliga årshyran för en nybyggd hyreslägenhet i riket som helhet ökat och huvudsakligen legat i nivå KPI. uppskattar att det behövs 640 000 nya bostäder –20273 för att möta den framtida befolkningsökningen. Av dessa behövs i storstadsregionerna (–, och –). Det sammantagna behovet motsvarar ett nettotillskott på 64 000 bostäder . färdigställdes nästan 56 000 lägen- heter i nybyggda hus. Under tillkom ytterligare drygt 3 000 bostäder genom ombyggnad. Sammantaget motsvarar det av det årliga behovet. I förhållande till befolkningen i landet har utvecklingen av antalet färdigställda bostäder genom ny- och ombyggnationer ändrats . motsvarade det totala tillskottet av bostäder 5,7 bostä- 3Beräkningar om bostadsbyggnadsbyggnadsbehovet för åren 2020–2029 finns tillgängliga i (Rapport 2020:32) Bostadsbyggnadsbehov, . der per tusen invånare. Utvecklingen av antalet färdigställda bostäder genom ny- och ombyggnation per tusen invånare mellan åren 1991– 2019 framgår av figur 5.17. Figur 5.17 Ny- och ombyggnation av bostäder per 1000 invånare (1991–2019) Källa: SCB Nybyggnad av bostäder, Ombyggnad och rivning av flerbostadshus, Befolkning. Påbörjade lägenheter minskar men andelen hyreslägenheter väntas öka påbörjades byggnation av 48 581 lägenheter i nybyggda hus. Jämfört med är det en minskning . bedömer att byggnationen kommer att öka något och uppgå till 50 000 bostäder . Den prognostiserade produktionen av påbörjade lägenheter genom nybyggnad framgår av figur 5.18. Figur 5.18 Påbörjade lägenheter i nybyggda hus (2017–2021) Källa: SCB Nybyggnad av bostäder och Prognos för antal påbörjade bostäder, . har andelen nybyggda hyreslägenheter igenom- snitt uppgått till av totala antalet färdigställda bostäder i nybyggda hus. har andelen ökat och uppgick den till . Det historiska utfallet av hyresrätter i nybyggda hus framgår av figur 5.19. bedömer att andelen hyreslägen- heter i nybyggda hus kommer att fortsätta att öka. Av de bostäder som enligt beräkningar kommer att påbörjas bedöms uppföras som hyresrätt, vilket motsvarar nivåer som var aktuella . Figur 5.19 Nybyggda hyresrätter i förhållande till färdigställda bostäder i nybyggda hus i riket (1991–2019) Källa: SCB Nybyggnad av bostäder. Förutom de lägenheter som påbörjas i nybyggda hus sker föränd- ringar genom ombyggnader. bedömer att nettotillskottet genom ombyggnad uppgår till 2 500 bostäder . Kötid till en hyreslägenhet Tillgängligheten till en hyresbostadslägenhet varierar i olika delar av landet. En samlad övergripande statistik över förhållandena i olika delar av landet saknas. En viss uppfattning om kötiden kan erhållas genom statistik från bostadsförmedlingen i , Boplats och Boplats Syd4. Dock visar den statistiken inte hela bilden. Lediga hyresrätter kan förmedlas via andra kösystem, t.ex. genom av fastighetsägare anordnade kösystem. I uppgick den genomsnittliga tiden i bostadsför- medlingens bostadskö . Tid för att er- hålla en nybyggd bostad var något kortare och uppgick . I var den genomsnittliga tiden i kö . 4Bostadsförmedlingen i , där förmedlingsområdet upptar cirka två tredjedelar av kommuner (inkl. ). en nybyggd bostad var kötiden . I uppgick den genomsnittliga tiden i bostadskö för att erhålla en hyresrätt . Uppgift om kötid för en nybyggd hyresrätt saknas. Statistiken visar att tillgängligheten till en hyresbostad varit mer stabil och kortats i jämfört med situa- tionen i och . I såväl som ökar kötiderna. Tid i bostadskö för att erhålla en hyreslägenhet i , och framgår av figur 5.20. Figur 5.20 Tid i bostadskö för en hyresrätt (2014–2019) Källa: Bostadsförmedlingen i , Boplats och Boplats Syd. Vid utgången av stod knappt 675 000 personer i bostadskö i . Av dessa var aktivt5 sökande. Hos Boplats Syd stod drygt 98 000 personer i kö och 20 pro- cent av dessa sökte aktivt bostad6. I stod drygt 247 000 personer i bostadskön. Uppgift om andel aktiva sökanden saknas. 5Person som gör minst fem intresseanmälningar . 6Person som söker lägenhet minst . 6Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder 6.1Hyresbostadsmarknaden ska vara flexibel, tillgänglig och trygg Bostadsmarknaden fyller flera viktiga funktioner. För individen utgör bostaden en fast punkt i tillvaron, som tillgodoser ett grundläggande behov för ett fungerande vardagsliv. Behovet kan vara tillfälligt eller mer långvarigt beroende på livssituation. När livssituationen för- ändras är det viktigt att det på ett enkelt sätt går att finna en ny bostad. En fungerande bostadsmarknad är vidare central för en funge- rande arbetsmarknad. En förutsättning för en gynnsam samhälls- utveckling är därmed att det finns åtkomliga bostäder. Hyresrätten fyller således flera viktiga funktioner på den svenska bostadsmark- naden och den bör vara en flexibel, tillgänglig och trygg boendeform. En viktig funktion som skapar trygghet för hushållen är att hyres- bostaden är en flexibel boendeform. På en fungerande marknad kan bostadshyresmarknaden erbjuda ett flexibelt boende utan krav på kapitalinsats från den bostadssökande. Därmed kan också bostads- behovet tillgodoses utan att den enskilde behöver ta den ekonomiska risk som är förknippad med att köpa sin bostad eller engagera sig i förvaltningen av sitt boende på det sätt som andra boendeformer förutsätter. Detta innebär att transaktionskostnaderna ofta är lägre vid flytt mellan eller till hyresbostäder än mellan eller till ägda bo- städer. En ytterligare bidragande orsak till flexibiliteten hos hyres- rätter jämfört med andra boendeformer är den korta uppsägnings- tiden. Flexibiliteten i boendeformen möjliggör även en rörlighet i befolk- ningen till tillväxtorter, vilket gynnar den samhällsekonomiska ut- vecklingen. Utöver flexibilitet har det lagstadgade besittningsskyd- Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder det en stor betydelse och skapar en trygghet i boendet för den enskilde hyresgästen. På en fungerande marknad har hyresbostaden således många för- delar för enskilda och för samhället i stort. 6.2Hyresrätten en svåråtkomlig boendeform i praktiken på flera orter För hushåll som har en bostad och som inte planerar att flytta i när- tid utgör hyresrätten ett tryggt boende med ett gott konsument- skydd. För hushåll som står utanför bostadsmarknaden eller behöver flytta uppfyller dock inte hyresbostadsmarknaden kraven på till- gänglighet, flexibilitet och trygghet. Detta gäller på ett växande antal orter, dock särskilt i storstadsområdena där det i praktiken blivit allt svårare att få tillgång till en hyreslägenhet eftersom utbudet inte svarar mot efterfrågan. Att hyresrätten som boendeform tycks vara svåråtkomlig på sina håll på grund av ett lågt utbud av vakanta lägenheter kommer till uttryck på flera sätt. Långa köer hos bostadsförmedlingar eller hos enskilda hyresvärdar är ett uttryck för detta (se avsnitt 5.4 om antalet personer som står i de kommunala kösystemen i , och ). De återkommande problemen för studenter vid terminsstarter är ett annat. Enligt den senaste utredningen från (), kunde endast 15 av 33 studieorter erbjuda en bo- stad inom den första månaden.1 Viss förbättring kan skönjas för landets studenter eftersom inte fler än nio av 33 studieorter bedöm- des ha samma möjlighet , även om en sådan slutsats bör dras med försiktighet sett till rådande pandemiläge och den omställning till distansstudier det fört med sig.2 Brist på lediga hyresbostäder är negativt för enskilda, särskilt för dem som inte har tillgång till behövligt kapital för att förvärva en bo- stad och inte heller har sådan tid i en bostadskö som förutsätts för att få en hyreslägenhet. Den som söker en egen bostad får flytta runt bland bekanta, bo kvar ”hemma” eller hyra i andra hand. 1SFS bostadsrapport – Bostadssituationen för landets studenter. 2SFS bostadsrapport – Bostadssituationen för landets studenter. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder Svårigheterna att få tillgång till en bostad utgör ett samhälls- problem och kan hämma den rörlighet på bostadsmarknaden som är nödvändig för en fungerande arbetsmarknad, men även för att indi- vider och hushåll ska kunna anpassa sitt boende utifrån förändrade behov. Tillgång till bostäder är nödvändigt för att individer ska kunna etablera sig och utveckla sina liv. Otillräckligt utbud av hyresbostä- der gör att transaktionskostnaden för att få en hyreslägenhet, främst i form av söktid, blir relativt stor. Hyresrättens teoretiska fördelar kan därför bli begränsade eller illusoriska om hyresrätten som boen- deform är svåråtkomlig. Detta gäller i synnerhet för dem som står utanför bostadsmarknaden. 6.3Otillräckligt utbud av hyresrätter Utbudet av bostäder har varit för lågt . Det går inte att exakt ange när situationen vände från balans till under- skott då olika beräkningsmodeller kan ligga till grund för påståendet. har dock bostadsstocken inte ökat tillräckligt för att eliminera de ökningar i huspriserna som beror på befolkningstill- växten3 och har antalet hushåll vuxit snabbare än antalet tillkommande bostäder.4 Kommuner har även konsekvent rapporterat bostadsbrist . Framför allt anger kommu- nerna att det finns underskott på marknadssegmentet hyresbostäder. Flera omständigheter kan tillsammans bidra till att förklara ut- vecklingen. Befolkningsökningen är en sådan omständighet. Enligt SCB har befolkning ökat med mellan åren 1990 och 2019.5 En annan omständighet är den låga byggtakten . Byggtakten har emellertid ökat på grund av det gynn- samma konjunkturläget, den starka efterfrågan, det låga ränteläget och en ökat aktiv planaktivitet i kommunerna.6 har byggtakten ökat, men den är inte tillräcklig för att möta den 3Boverket, Rapport (2012:18) Bostadsbristen ur ett marknadsperspektiv. 4Boverket, Rapport (2020:32) Bostadsbyggnadsbehov –2029. 5SCB, Befolkningsstatistik i sammandrag 1960–2019. 6Konkurrensverkets rapport 2018:7 Bättre konkurrens i bostadsbyggandet En uppföljning av utvecklingen –2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder I många delar av landet är bristen på hyresbostäder fortsatt stor, särskilt i storstadsregionerna.7 En tredje förklarande omständighet till bristen på hyresbostäder är den omfattande ombildningen från hyresrätter till bostadsrätter som förekom .