sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — 2018 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. (2018e). vuxenutbildning i svenska för invandrare. Kursplaner och kommentarer. (2018f). Yttrande över betänkandet Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering (SOU 2017:91). (2019a). Digital kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. uppföljning av den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet 2018. (2019b). Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. (2019c). 2018 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. (2019d). Kostnader för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 2018. (2019e). Behovsanalys kring kurs- och ämnesplaner samt kunskapskrav. (2019f). Redovisning av förslag till ändringar i kurs- planer, kunskapskrav och ämnesplaner. Attityder till skolan 2018. (2019h). Kursdeltagare kalenderåren 2010–2019 som slutfört, avbrutit eller fortsätter utbildningen. (2020a). Huvudmännens arbete med skolans digitalisering. (2020b). Delredovisning av uppdrag att ansvara för fortbildning i specialpedagogik – Specialpedagogik för lärande. (2020c). Redovisning av Uppdrag om fortbildning i läs- och skrivutveckling – Läslyftet. (2020d). (2020e). Elever och skolenheter i /20. (2020f) Så väljer och värderar du digitala lärresurser. /skolutveckling/inspiration-och-stod-i- arbetet/stod-i-arbetet/sa-valjer-och-varderar-du-digitala- larresurser#h-Arbetakollegialtivaletavdigitalalarresurser, hämtad . (2020h). Distansundervisning i den kommunala vuxenutbildningen . (2020i). Redovisning av regeringsuppdrag Samverkan för bästa skola. (2020j). Redovisning av Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för barn och elever som är nyanlända eller har annat modersmål än svenska. (2020k). 2018 En studie om lärares och rektorers arbete i grund- och gymnasieskolan. (2020l). Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /20. (2020m). Elever i gymnasieskolan /20. (2021a). Yttrande över En gemensam angelägenhet Betänkande av jämlikhetskommissionen (SOU 2020:46). (2021b). Forum för informationsstandardisering i skolväsendet. /om-oss/var-verksamhet/ skolverkets-prioriterade-omraden/digitalisering/forum-for- informationsstandardisering-i-skolvasendet, hämtad . (2021c). Introduktion för lärare – kunskaper, lärande och undervisning. /skolutveckling/inspiration- och-stod-i-arbetet/stod-i-arbetet/introduktion-for-obehoriga- larare-i-skolan/introduktion-for-obehoriga-larare---kunskaper- larande-och-undervisning, hämtad . (2021d). Rätt, behörighet och antagning till sfi. /regler-och-ansvar/ansvar-i-skolfragor/ratt- till-sfi, hämtad . (2021e). Introduktion för lärare och förskollärare /skolutveckling/leda-och-organisera- skolan/leda-personal/introduktionsperiod-for-larare-och- forskollarare, hämtad . (2021f) Inspiration och stöd i arbetet. /skolutveckling/inspiration-och-stod-i- arbetet, hämtad . Yttrande över förslag till handlingsplan för bevarande av de samiska språken. (2021h). Yttrande över och folkminnens förslag till handlingsplan för bevarande av de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och romska. (2021i). Slutredovisning etablering för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Informations- och fortbildningsinsatser 2018–2021. (2021j). Statsbidrag för likvärdig skola 2020, /skolutveckling/statsbidrag/statsbidrag-for- likvardig-skola-2020, hämtad . (2021k). Redovisning av regeringsuppdrag Samverkan för bästa skola. (2021l). Prognos till regeringen utfall , . (2021m). Elever och studieresultat i vuxenutbildning . (2021n). Tryckta texter ger bättre läsförståelse. /skolutveckling/forskning-och- utvarderingar/artiklar-om-forskning/tryckta-texter-ger-battre- lasforstaelse, hämtad . (2021o). Undervisa i nationella minoritetsspråk. /skolutveckling/inspiration-och-stod-i- arbetet/stod-i-arbetet/undervisa-i-nationella-minoritetssprak, hämtad . (2021p). Redovisning av uppdrag om nationell samordning av undervisningen i minoritetsspråk. (1969). (1970). Läroplan för gymnasieskolan. (1982). Läroplan för vuxenutbildning. (2021). termbank.socialstyrelsen.se, hämtad . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2016). Riktlinjer och arbetssätt för pedagogisk anpassning vid framställning av läromedelför punktskriftsläsande elever enligt17 § upphovs- rättslagen. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2020a). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2020b). Underlag till utredningen om: Stärkta skolbibliotek och läromedel Dir. 2019:91. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2021a). Svar på remiss gällande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2021b). /laromedel/, hämtad . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2021c). Verksamhetsområde Specialpedagogiskt stöd. /om-oss/organisation-och- uppdrag/organisation/specialpedagogiskt-stod/, hämtad . Stanovich, K. (2000). Progress in Understanding Reading; Frontiers. (2019). Ungar och media. (2021). Universitet och högskolor. Personal vid universitet och högskolor 2020. Statskontoret (2021). Olika vägar till likvärdig skola – Utvärdering av likvärdighetsbidraget till skolan. (2017). : What We Know and Where We to Go. , J. W., & Hiebert, J. (2009). The teaching gap: best ideas from the world's teachers for improving education in the classroom. (2020). Årsredovisning för räkenskapsår –, fastställd . för standarder (2021). Informationshantering inom utbildningssektorn. /standardutveckling/tksidor/tk400499/sistk450, hämtad . Svenska kommittén mot antisemitism (2021). /utbildning/undervisningsmaterial/, hämtad . Svenskt näringsliv (2021). / material/skolmaterial/, hämtad . annonsörer (2021). Media Smart är ett kostnadsfritt läromedel som riktar sig till barn i och gymnasiet. /om-media-smart, hämtad . kommuner och regioner (2018). Allmänna avtalsvillkor för kopiering och tillgängliggörande i skolorna . kommuner och regioner (2019). #SkolDigiplan Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet. Swedsch EdTech (2021). Säljö (2003). Föreställningar om lärande och tidsandan. I S. (Red.) Kobran, nallen och majjen: Tradition och förnyelse i svensk skola och skolforskning, s. 71–89. Tanner, M., Olin-Scheller C., Buskqvist, U., , D. (2017). Ett papperslöst klassrum? Utmaningar för det uppkopplade klassrummets literacypraktiker. , C. , M. Tanner, M. (Red.) Texter om svenska med didaktisk inriktning: Nationella nätverket för svenska med didaktisk inriktning”, s. 175–193. , S-O. (2009). Frågor om litteratur – om uppgiftskulturen i gymnasieskolan. I L. (Red.). Läsa bör man? : den skönlitterära texten i skola och lärarutbildning. (2015). Recommendation on Adult Learning and Education. (2019). Recommendation on (). (2020). Barn i socialt utanförskap halkar efter i samhället. /fakta/barn-i-socialt-utanforskap, hämtad . (2020). Universitet och högskolor. (2021). /regler-och- lagstiftning/olika-sorters-avtal-och-kontrakt/ramavtal/, hämtad . Utbildningsradion (2021). Arbetsmaterial och lärarhandledningar. kontakt.ur.se/guide/arbetsmaterial-och-lararhandledningar, hämtad . Utbildningsstyrelsen (2020). Fakta Express 2B/2020: Läromedel som kan differentieras, möjliggör individuella lärstigar och innehåller visuella element. Resultatet av den nationella kartläggningen av läromedel och studiematerial . Utbildningsstyrelsen (2021). Vi kompletterar utbudet hos kommersiella förlag och erbjuder läromaterial för mindre målgrupper. /sv/statistik-och- publikationer/laromedel, hämtad . Utdanningsdirektoratet (2021). Hva er gode læremidler? /kvalitet-og-kompetanse/laremidler/ kvalitetskriterier-for-laremidler/, hämtad . Utdanningsforbundet (2018). Valg, bruk og vurdering av digitale læremidler blant lærere i videregående opplæring. Vinterek, M., , M., , M., Alatalo, T. & Liberg, C. The Decrease of School Related Reading in : Trends Between 2007 and 2017. Världsnaturfonden (2021). /utbildning/larare/, hämtad . Wejrum, M. (2021). Lässtrategier för läromedelstext Framtagen i samband med kompetensutveckling Läslyftet, , hämtad . Widholm (2020). Läromedel i praktiken: Läromedelsbruk i religionskunskap på gymnasiet. Åkerfeldt, A. & , S. (2016). Söka och värdera digitala läromedel. Framtagen för lärportal , hämtad . (2017). En av staten godkänd historia: förhandsgranskning av svenska läromedel och omförhandlingen av historieämnet 1938–1991. Stärkta skolbibliotek och läromedel En särskild utredare ska utreda och föreslå åtgärder för att stärka skol- biblioteken i syfte att ge alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan likvärdig tillgång till skolbibliotek. I detta ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Utredaren ska också föreslå hur statens roll bör se ut när det gäller läromedel i svensk skola. •föreslå hur det kan tydliggöras i skollagen (2010:800) vad en ända- målsenlig skolbiblioteksverksamhet ska omfatta, •kartlägga hur samverkan mellan skolbibliotek, folkbibliotek och den regionala biblioteksverksamheten ser ut och vid behov lämna förslag på hur denna samverkan kan utvecklas och stärkas, i syfte att bidra till högre kvalitet och kostnadseffektivitet, •analysera om och i så fall hur digitala resurser kan skapa fungerande lösningar i form av exempelvis skolbibliotekariestöd på distans, •föreslå hur val av ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken Skolbiblioteken är en del av det allmänna biblioteksväsendet och om- fattas av bestämmelser i både skollagen och bibliotekslagen (2013:801). Alla elever i , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 § skollagen). Av bibliotekslagen framgår att biblioteksväsendet ska verka för det demokratiska samhällets utveck- ling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteksväsendet ska även främja litteraturens ställning och intres- set för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Särskild uppmärksamhet ska dessutom ägnas åt personer med funktionsnedsättningar, nationella minoriteter och per- soner som har annat modersmål än svenska. Dessutom ska bibliote- ken samverka med varandra i syfte att ge alla tillgång till landets sam- lade biblioteksresurser (2–5 och 14 §§ bibliotekslagen). Det är skolhuvudmännen som är ytterst ansvariga för att eleverna har tillgång till skolbibliotek. I förarbetena till skollagen, propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 284), anges att tillgång till skolbibliotek måste kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Kvaliteten på skolbiblioteken varierar kan tillgången till skolbibliotek se mycket olika ut, vilket fram- går dels av Statens skolinspektions regelbundna tillsyn, dels av andra rapporter och utvärderingar på området. Läsdelegationen framhåller i sitt betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela sam- hället (SOU 2018:57) att tillgången till skolbibliotek varierar och kan bestå av allt från några böcker i ett litet rum, till ett välutrustat bib- liotek med många böcker, olika medier och en utbildad bibliotekarie. Skolorna har också olika möjlighet att samarbeta med närliggande folkbibliotek. Enligt Läsdelegationen råder det inte likvärdighet när det gäller alla elevers rätt till skolbibliotek. Läsdelegationen föreslår därför att frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas och att det ska definieras vad en skolbiblioteksverksamhet är. Skolinspektionen genomförde en kvalitetsgranskning av skolbiblioteket som pedagogisk resurs (dnr 2016:11433). Gransk- ningen avsåg 20 skolor. På 19 av dessa har Skolinspektionen identifi- erat utvecklingsområden. Det råder t.ex. stor variation mellan skolorna när det gäller beståndet av böcker och medier. Det framkommer också att skolbiblioteken främst används inom delar av svenskämnet. Där- till framgår det i rapporten att flera av skolbiblioteken uppvisar brister när det gäller att stärka elevernas medieoch informationskunnighet och förmåga att vara källkritiska. Av rapporten framgår också att myn- digheten identifierat ett flertal brister av betydelse för skolbibliotekens verksamhet. Det förekommer bl.a. att elever helt sak- nar tillgång till skolbibliotek, att rektor inte ger förutsättningar för skolbibliotekets verksamhet, att skolbibliotekarier saknas och att skol- biblioteken inte är tillräckligt synliggjorda som pedagogisk resurs. Det är oklart hur elevers tillgång till skolbibliotek ser ut och vad en skolbiblioteksverksamhet ska omfatta Enligt rapporten – hur ser det ut? (KB, dnr 6.7-2016-499) finns det inte någon fullständig bild över hur många skolbibliotek som finns i landet. Den osäkra statistiken beror enligt rapporten bl.a. på att det inte finns en gemensamt fastställd definition av vad som utgör god skolbiblioteksverksamhet. Det är Kungl. (KB) som tar fram officiella bib- lioteksstatistik. Skolbiblioteksstatistiken, som är en del av denna sta- tistik, har samlats in och definierats på olika sätt . Vanligen har undersökningarna genomförts med mellanrum och urvalsramen har varierat . Eftersom statistik- insamlingen varit oreglerad har personalen på sko- lorna och skolbiblioteken sällan etablerat rutiner för att samla in och sammanställa sådana uppgifter som efterfrågas. För att uppfylla de kvalitetskrav som infördes i lagen (2001:99) om den officiella statistiken fastställdes en gemensam urvalsram för alla bibliotekstyper. Denna innebär att , för att ingå i sta- tistiken, ska vara tillgängligt för allmänheten (för eleverna när det gäller skolbibliotek), bemannat minst och delvis eller helt offentligt finansierat. Enligt KB:s statistik går to- talt 541 000 elever i och gymnasieskolan på skolor som har tillgång till något av de 869 enskilda skolbibliotek som har minst Det utgör av eleverna samlat. Därtill kommer de elever som har tillgång till något av de 419 inte- grerade folk- och skolbibliotek som finns i kommunerna. Uppgifter om antalet elever som använder dessa är dock osäkra. I rapporten – hur ser det ut (KB, dnr 6.7-2016-499) framgår att Skolinspektionen i sin regelbundna tillsyn bedömer till- gång till skolbibliotek på huvudmannanivå. Det innebär att ett beslut om brist på tillgång till skolbibliotek kan innebära att en eller flera av huvudmannens skolor saknar detta. Enligt rapporten går det alltså inte utifrån den regelbundna tillsynen att dra någon slutsats om hur många skolor som faktiskt saknar tillgång till skolbibliotek. I rapporten – förslag till en nationell biblioteksstrategi (KB, dnr 6.7-2015-1181) anges att det behövs mät- bara mål, kvalitetskriterier, modeller och nyckeltal för att kunna för- bättra skolbiblioteksverksamheten när det gäller pedagogik och orga- nisation. Det behöver därför finnas statistik som ger både en helhets- bild över tillgången till skolbibliotek och möjlighet att ytterligare följa upp skolbiblioteksverksamheten. En förutsättning för en sådan stati- stik är dock att det är tydligare vilka krav som ställs på skolbiblioteken. I skollagen finns ingen närmare precisering av vad som känneteck- nar ett skolbibliotek. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 284) anges att skolbibliotek vanligtvis brukar avse en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande. Läsdelegationen framhåller i sitt betänkande att det inte är helt enkelt för en skola att veta vad ett skolbibliotek eller en skolbiblioteksverksamhet ska innehålla. Delegationen anger i samma betänkande att det enda som skolorna kan stödja sig på är de kriterier som Skolinspektionen använder vid sin tillsyn. Dessa kri- terier, som återges i Skolinspektionens promemoria Skolbibliotek (2018), är bl.a. att eleverna ska ha tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan som gör det möjligt att kontinuerligt använda . ska också omfatta facklitteratur, skönlitteratur, informationsteknik och andra medier samt vara anpassat till elevernas behov för att främja språk- utveckling och användas som en del i undervisningen. För att främja läsning, källkritik och medie och informationskunnighet anges det vid- are i Läsdelegationens betänkande att det inte räcker med att ha ett skolbibliotek. Skolbiblioteket behöver också vara bemannat med per- sonal med bibliotekarieutbildning eller motsvarande. Läsdelegationen föreslår mot den bakgrunden att det bör finnas en tydlig definition av vad en skolbiblioteksverksamhet ska innehålla. Som delegationen framhåller är det dock viktigt att ta hänsyn till vilka olika förutsättningar och behov skolor har när det gäller att bygga upp en fungerande skolbiblioteksverksamhet. Det är även viktigt att analysera hur skolor i glesbygd och skolor med få elever kan komma att påverkas. Det bör således tydliggöras i skollagen vad en skolbiblioteksverk- samhet ska omfatta samt hur och i vilken utsträckning ett skolbibli- otek ska vara bemannat. I sammanhanget är det viktigt att beakta möj- ligheter till eventuella samarbeten mellan skolbiblioteken och folk- biblioteken. •kartlägga hur tillgången till skolbibliotek för elever i de obligato- riska, skolformerna samt i gymnasie- och gymnasiesärskolan ser ut, •föreslå hur det kan tydliggöras i skollagen vad en ändamålsenlig skolbiblioteksverksamhet ska omfatta, •ge förslag på hur statistik för att följa upp skolbiblioteksverksam- heten ska utformas och samlas in, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Skolbiblioteken har en viktig roll för elevernas lärande Förutom den fysiska tillgången till skolbibliotek anges i förarbetena till skollagen att skolbiblioteket ingår i skolans pedagogiska verksam- het med uppgift att stödja elevernas lärande (prop. 2009/10:165 s. 284). I rapporten för elevers lärande – En forsknings- och kunskapsöversikt –2015 (KB, dnr 1.1.5-2017-307) konsta- teras att skolbiblioteken har betydelse för elevernas lärande, dels vad gäller läsförmåga och språkutveckling, dels vad gäller informations- kunnighet. För att detta ska realiseras krävs enligt rapporten dock bl.a. tillgång till skolbibliotekarier, samverkan mellan skolbibliotekarierna och lärarna samt att skolbiblioteket förstås både som funktion och som rum. Även Skolinspektionens kvalitetsgranskning av undervisning om källkritiskt förhållningssätt visar att skolor med undervisning av god kvalitet på detta område i stor utsträckning har en upparbetad sam- verkan mellan ämneslärare och skolbiblioteket (Tematisk kvalitets- granskning 2018, dnr 400-2017:7326). Av läroplanerna för såväl de obligatoriska skolformerna som för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan framgår att skolbiblioteket är en del av rektors ansvar. Rektorn har enligt den läroplansändring som trädde i kraft ett särskilt ansvar för att skolbibli- otekets verksamhet används som en del i undervisningen för att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens. Skolinspektionens granskning av skolbiblioteken visar dock att skolbibliotek sällan fullt ut är en integrerad del i den pedagogiska verk- samheten i skolan. Även i förslaget till den nationella biblioteksstra- tegin framhålls att det behövs ökad tillgång till utbildade skolbiblio- tekarier och bättre samverkan mellan skolbibliotekarier, ledning och lärare. Vidare anges att rektorers kunskaper i hur skolbiblioteksfunk- tionen kan integreras i den pedagogiska verksamheten behöver öka och att skolbibliotekariens profession behöver stärkas på såväl lokal som regional nivå genom kollegial samverkan, utbildning, ledarskap, mentorskap och nätverk. •kartlägga hur samverkan mellan lärare och skolbibliotekarier i de obligatoriska skolformerna samt i gymnasie- och gymnasiesärsko- lan ser ut , •vid behov lämna förslag på hur denna samverkan kan förbättras och hur skolbiblioteken i övrigt tydligare kan integreras i den peda- gogiska verksamheten, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Hur kan samverkan mellan olika biblioteksverksamheter och andra aktörer utvecklas? Som nämnts tidigare ska biblioteken inom det allmänna biblioteks- väsendet, där skolbiblioteken och folkbiblioteken ingår, samverka. Dessutom framgår det av bibliotekslagen att folkbiblioteken särskilt ska ägna uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bl.a. genom att erbjuda lit- teratur utifrån deras behov och förutsättningar (8 § bibliotekslagen). Detta innebär att skolbibliotek och folkbibliotek bör ha goda förut- sättningar att samverka. I rapporten – hur ser det ut? (KB, dnr 6.7-2016-499) framgår dessutom att det inte finns något som hindrar att folkbibliotek kombineras med skolbibliotek eller att ett folkbibliotek bedriver sin verksamhet i en närliggande skola. Det är dock viktigt att de olika uppdragen för folkbibliotek respektive skolbibliotek upprätthålls. Vidare poängteras det i rapporten att skol- i sin bästa form förenar två professioner med samma mål- grupp och målsättning – bibliotekskompetens och pedagogisk kom- petens – som tillsammans jobbar för elevernas måluppfyllelse. Även den regionala biblioteksverksamheten, där landstingen är huvudmän, kan bidra med värdefull kompetens samt ha en viktig roll när det gäller metodutveckling och medieförsörjning. Därtill framhåller Läs- delegationen i sitt betänkande (SOU 2018:57) att det bör undersökas hur digitaliseringen kan skapa fungerande lösningar i form av exem- pelvis skolbibliotekariestöd på distans. •kartlägga hur samverkan mellan skolbibliotek, folkbibliotek och den regionala biblioteksverksamheten ser ut och vid behov lämna förslag på hur denna samverkan kan utvecklas och stärkas, i syfte att bidra till högre kvalitet och kostnadseffektivitet, •analysera om och i så fall hur digitala resurser kan skapa funge- rande lösningar i form av exempelvis skolbibliotekariestöd på dis- tans, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att föreslå åtgärder för att säkra tillgången till ändamålsenliga läromedel av hög kvalitet Tillgång till läromedel av jämn och hög kvalitet är viktig både för lärare och elever, inte minst mot bakgrund av den utmaning som rå- der när det gäller lärarförsörjningen och det faktum att många elever får sin undervisning av obehöriga lärare. Den pågående digitaliseringen av samhället påverkar också läromedelsområdet då produktionen och användningen av digitala läromedel ökar, liksom användningen av olika digitala kunskapskällor i undervisningen, t.ex. webbsidor. Det gör att utbudet blir svårare att överblicka för den enskilde, vilket ställer höga krav på att de som ansvarar för att införskaffa läromedel väljer dessa med stor eftertanke och omsorg. Det är i praktiken upp till lärare och rektorer att försäkra sig om att läromedel och annat material som används i undervisningen fyller sitt syfte. Även om Specialpedagogiska skolmyndigheten och Statens skol- verk tar fram vissa läromedel så hanteras läromedelsproduktionen i huvudsak av olika privata företag. Det innebär att staten har ett mycket begränsat inflytande över vilka läromedel som ges ut och an- vänds i undervisningen. Oavsett detta kan det antas att nationella läro- planer, kursplaner och ämnesplaner inte sällan styr läromedlens inne- håll. De företag som ingår i branschorganisationen tagen har t.ex. antagit en kvalitetspolicy för läromedelsutveckling som bl.a. anger att ett läromedel ska täcka väsentliga delar av innehållet i kurs- eller ämnesplanen för det aktuella ämnet. genomför, utöver sin regelbundna tillsyn, kontinuerligt olika kvalitetsgranskningar av skolväsendet. En del av dessa kvalitetsgranskningar fokuserar på undervisningen i utvalda ämnen och berör då i viss mån även de läromedel som används i under- visningen.