sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — uttalade dock ”såsom sin åsikt, att en del dyrbara reparationsarbeten torde hafva kunnat betydligt inskränkas genom omsorgsfull tillsyn under tidernas lopp och ett successivt afhjälpande af uppkomna brister medelst anlitande af de för underhåll anslagna me- del”.1595 Denna markering gjordes trots att inte ifrågasatte att hovhållningsmedlen hade bidragit till slottsunderhållet. Därefter var det dags för installation av centralvärme på , vilket ledde till anslag om totalt vid riksdagarna 1911-13.1596 Vid riksdag föreslog konungen att anslagen till polis-, lys- och renhållningen samt brandväsendet och yttre lyshållningen vid och Arvfurstens palats en- bart skulle avse slottet.1597 Detta hängde samman med att Arvfurstens palats hade sålts av den stiftelse som ägde palatset (se även avsnitt 6.4.8. och 6.7.3. ).1598 Genom denna stiftelse fick prins (VI) , som nästa person i tronföljden efter kronprins , , vilket räknades av i den framställan om anslag till honom som gjordes i anslutning till giftermålet , trots att ersättningen från stiftelsen ”väl egentligen vore af privat natur”.1599 togs frågan upp om byggande av ett nytt hovstall. Änkedrottningens och kronprinsens hovstall vid Tegelbacken behövde flyttas, eftersom järnvägen skulle utvidgas, och även på behövde byggas om. Detta ledde inte till någon åtgärd då,1600 men i samband med att ett nytt riksdagshus skulle byggas på be- hövde det där belägna ersättas med ett nytt (se ovan avsnitt 6.4.8. ).1601 Även hov- stallet på Tegelbacken kom senare att säljas, vilket ledde till att ställdes till kron- prinsens disposition och att köpeskillingen i övrigt kunde anslås till inredande av det nya och till en ny byggnad för hovhållningens disposition (det nuvarande Hovförvalt- ningens hus) i stället för det f.d. . Kronprinsens hovstall samlokaliserades med konungens hovstall. Både kronprinsens hovstall i kv. Sjöhästen 2 och det f.d. Inde- betouska huset i kv. 3 hade inköpts av statsmedel men ingick i den kungl. disposit- ionsrätten och förvaltades inom ramen för slottsstaten enligt det beslut som fattades vid riksdag (se ovan avsnitt 6.4.8.). I båda byggnaderna fanns tjänstebostäder för hovpersonal.1602 1918 föreslogs ingen förändring i första huvudtiteln, men i propositionen om en tilläggsbudget föreslog Kungl. Maj:t att skulle bevilja ett till- läggsanslag i form av ett förslagsanslag om för uppvärmning av och . Uppvärmningen skulle ju täckas av hovstatsanslaget om för ved och kol, men kostnaden hade enbart för och uppgått till , och till för samtliga slott. 1906:137 s. 2, jfr även statsutskottets bet. 1911:1 s. 5, statsutskottets bet. 1911:1 och 1911:113, rskr. 1911:1, riksstat för ; se vidare ovan angivna handlingar från riksdagarna 1912-13. 1905:1 s. 3 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1905:2, rskr. 1905:138, riksstat för . 1905:100 s. 3. 1867:1 s. 13, statsutskottets bet. 1867:75 s. 4-6. 1601 Jfr beträffande vissa revisionsfrågor statsutskottets bet. 1895:52 s. 1-4 och 38-41. 1907:44, statsutskottets bet. 1907:39, rskr. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom hade inget att erinra mot denna begäran och föreslog bifall. Av tilläggsstaten framgår att anslaget är upptaget under kungl. slottsstaten, vilket inne- bär att det till skillnad från ved- och kolanslaget omfattades av revision.1603 aktualiserades även frågor om höjning av de ordinarie anslagen för reparationer och underhåll av slotten, om tillfälliga tillskott av statsverkets medel och om tillskott från Djurgårdskassan. Detta kommer att behandlas i nästa avsnitt. Budgeten totalt, inom hu- (avrundat till helt tal) Ordinarie: 45 008 900 : 60 386 550 Ordinarie: 58 536 711 : 66 364 300 Ordinarie: 64 357 962 : 72 203 000 Ordinarie: 82 089 724 : 110 113 800 Ordinarie: 159 467 466 : 196 233 600 Ordinarie: 240 209 208 : 378 203 494 Första huvudtiteln i relation till statsbudgeten som helhet . hovstaterna (omfattas ej av revision) 1918A:1 s. 6-7, prop. 1918A:2 s. 3 samt bilaga Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1918:1A- B, rskr. 1918:1A-B, riksstat för och tilläggsstat till riksstaten för . 1604 Uppgifterna hämtade från resp. riksstat . 1605 Riksstat för . 1606 Riksstat för . 1607 Riksstat för . 1608 Riksstat för . 1609 Riksstat för . 1610 Riksstat för . Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Underhåll och vård av sta- tens möbler och inventarier Polis-, lys- och renhållning Ved och kol för de kungl. slotten (omfattas av Reparationer på Kungl. lyshållningen, Kungl. Polis-, lys- och renhållning Första huvudtitelns delposter . 6.5.7.Djurgårdskassans överskott som tillfälliga lösningar på behovet av medel för upprustning och underhåll av slotten 1908-1945 och med en epilog . Bidrag från till skötseln av parken vid och Konungen hade, som vi har sett, bidragit till underhållet av med hjälp av hovhållningsanslaget, som uttalade att tillsynen borde ha varit mer omsorgsfull och att uppkomna brister hade bort avhjälpas successivt med hjälp av de för underhåll anslagna medlen. Detta antyder att inte mycket krävdes för att frågan om underhållsanslagen skulle komma upp på dagordningen igen. Så skedde också år Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 1908, då begärde en utredning av om Djurgårdskassans medel kunde användas till underhåll av lustslotten.1611 Djurgårdskassans inkomster kom från arrenden samt från för- säljning av skogs- och trädgårdsprodukter m.m.1612 I en proposition föreslog Kungl. Maj:t att ett belopp om av Djurgårdsfonden – som förvaltades av Statskon- toret och bestod av intäkter från försäljningar av mark från (se ovan avsnitt 6.4.6.) – skulle få användas till upprustning av och slott.1613 tillstyrkte dock bara att ett belopp motsvarande räntan å från Djurgårdsfonden skulle få användas för de nödvändigaste underhållsarbetena vid och . Denna ränta tillföll annars Djurgårdskassan. Anledningen till detta var att ett kapital, som var bildat av försäljningsmedel för statsegendom, inte borde användas för tillfälliga utgifter.1614 Följden av detta blev att Djurgårdskassans överskott fick bidra till underhåll och repara- tioner på en del av lustslotten. anslogs från Djurgårdskassan högst för vissa byggnads- och reparationsarbeten vid . I propositionen fanns en beräkning som visade att Djurgårdskassan kunde förväntas ha ett överskott om i medeltal , som kunde användas till lustslottens underhåll, även om det var svårt att göra säkra be- räkningar. Förslaget stannade därför vid på ett år.1615 Uttag ur Djurgårdskassans överskott för byggnads- och reparationsarbeten på , och samt slottsparkerna gjordes även till och med genom separata beslut fattade för varje särskilt tillfälle, förutom avseende , som fick ett löpande årligt tillskott om . De sammanlagda beloppen varierade i början mellan 42 000 och men gick senare ned till . Det förekom också att fick låna medel från Djurgårdsfonden varvid Djurgårdskassan skulle stå för räntorna.1616 Detta krävde sam- tycke.1617 behövde uttagen från Djurgårdskassans överskott börja begränsas. budgetproposition konstaterades dels att stora belopp redan hade tagits i anspråk, dels att överskotten inte kunde förväntas bli lika stora framöver.1618 tog initiativ till en utredning om hur på ett mera ingående och allsidigt sätt skulle kunna 1908:2 s. 7, rskr. 1947:248 s. 2. 1908:183, rskr. 1910:151, statsutskottets bet. 1910:46, rskr. 1911:175, statsutskottets bet. 1911:67, rskr. 1911:151; prop. 1912:216, statsutskottets bet. 1912:96, rskr. 1912:168; prop. 1913:296, statsutskottets bet. 1913:124, rskr. 1913:238; prop. 1914B:260, stats- utskottets bet. 1914B:92, rskr. 1914B:195; prop. 1915:168, statsutskottets bet. 1915:80, rskr. 1915:111; prop. 1916:178-179, statsutskottets bet. 1916:116 och 1916:133, rskr. 1916:215 och 1916:245; prop. 1917:277-278, statsutskottets bet. 1917:118-119, rskr. 1917:176-177 (den sistnämnda avseende årligt tillskott till ); prop. 1918A:324, statsutskottets bet. 1918A:126, rskr. 1918A:254; prop. 1919A:298, statsutskottets bet. 1919A:74, rskr. 1919A:105; prop. 1920:212 och 1920:343, statsutskottets bet. 1920:46 och 1920:99, rskr. 1920:115 och 1920:194; prop. 1921:35, statsutskottets bet. 1921:50, rskr. 1921:152; prop. 1922:113, statsutskot- tets bet. 1922:18, rskr. 1922:70; prop. 1923:17, statsutskottets bet. 1923:15, rskr. 1923:21; prop. 1924:59, stats- utskottets bet. 1924:25, rskr. 1924:75; prop. 1925:3, statsutskottets bet. 1925:71, rskr. 1925:174 ; prop. 1926:15, statsutskottets bet. 1926:17, rskr. 1910:151 s. 14. 1919A:1 s. 10-11 och bilaga Första huvudtiteln s. 14. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom pröva användningen av Djurgårdskassans medel och de därav uppkommande överskot- ten.1619 Detta ledde till att överskotten även fortsättningsvis bidrog till reparationer och andra arbeten avseende lustslotten, men på så sätt att lånade medel varefter räntor och amorteringar täcktes av Djurgårdskassans överskottsmedel. Detta hanterades ge- nom budgetpropositionerna och inte genom separata propositioner. förutsågs att Djurgårdskassan framöver skulle kunna bidra i större utsträckning till lustslottens underhåll, och då enades också och om att Djurgårdskassans räkenskaper för framtiden skulle granskas av Riksräkenskapsverket.1620 föreslog att Djurgårdskassans beräknade uppbörd skulle uppföras på riksstatens inkomstsida, men Statskontoret ansåg att detta formellt skulle strida mot vad som gällde rörande användningen av Djurgårdskassans inkomster och inte skulle stå i god över- ensstämmelse med konungens enskilda dispositionsrätt över . Dessutom varnade Statskontoret för att ”den till uppdrivande av inkomsterna skulle bortfalla, som ligger däri, att vederbörande förvaltningsorgan med högre inkomster få mera medel till förfogande för förvaltningskostnadernas bestridande”.1621 Förslaget vann inte heller departementsche- fens gillande, eftersom det inte föreföll ”vara nödigt och lämpligt för vinnande av det med ifrågavarande omläggning åsyftade ändamålet”,1622 nämligen att uppföra ett gemensamt or- dinarie reservationsanslag för underhåll och reparation av lustslotten, vilket skulle beräknas till ett belopp som motsvarade skillnaden mellan slottens sammanlagda behov av statsmedel och det för ändamålet disponibla överskottet av Djurgårdskassans medel. kom bidraget att överstiga . Intäkter från grusförsäljning på och Ul- riksdal fonderades respektive 1936 för att bidra till underhållskostnader. Den s.k. slotts försäljningsmedels fond fick bidra med till grundförstärkningsarbeten vid , något som togs upp under första huvudti- teln.1623 ansåg och finansministern beträffande att ”för framtiden torde, med hänsyn till den användning området i allt större utsträckning erhållit såsom folkpark, skäligen böra deltaga med årligt bidrag till dess un- derhåll”.1624 Detta instämde statsutskottet och i.1625 beslutade sedan att bidra med ”så länge med samma omfattning som fritt upplåtes till allmänhetens begagnande, [--- ] såsom bidrag till renhållning, tillsyn samt underhåll och vård av samma park med tillhörande vägar”.1626 återkom till frågan och ansåg att staden borde bidra med en 1926:60 s. 3-4, rskr. 1926:107 s. 9-10. 1620 Se statsutskottets bet. 1926:1 s. 6 och rskr. 1926:1 s. 4 samt prop. 1927:1 Första huvudtiteln s. 13-28, statsutskottets bet. 1927:1 s. 5-10 och rskr. 1927:1 s. 22. 1927:1 s. 27. 1623 Se budgetpropositioner, statsutskottets betänkanden och riksdagsskrivelser vid riksdag och följande enligt hänvisningar i avsnitt 6.5.8. Se för en historisk redogörelse prop. 1978/79:100 bilaga 4 Första huvudtiteln s. 18. 1916:178 s. 14. 1916:116 s. 2, rskr. 1916:215 s. 6. 1917:277 s. 9-10. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom större andel av kostnaden; totalkostnaden hade fördubblats men stadens bidrag var oföränd- rat.1627 Detta ledde till att det årliga bidraget höjdes till 10 000 kr.1628 Vid , , hade motioner väckts om att borde bidra till underhåll, eftersom såväl som och användes som stockholmarnas rekreationsområden. bekostade vägarna för trafik till gasverket, hamnarna och varvsområdet. biföll motionerna och uttalade att staden också borde bidra till parkerna och övriga vägar.1629 Detta ledde till att ett avtal slöts om att skulle ombesörja och bekosta belysningen på Djurgår- dens vägar och dessutom ersätta för underhålls- och förbättrings- kostnader för vissa vägar.1630 Dessa belopp kunde vara betydande, t.ex. av en total inkomst om budgetåret 1933-34.1631 inträdde speciella förhållanden till följd av kriget och det därav följande ekono- miska krisläget. Då fick kostnaden för underhåll av lustslotten på statsutskottets initiativ helt täckas av av Djurgårdskassans överskott och av fonderade grusförsälj- ningsmedel från slott.1632 ansåg emellertid finansministern att större byggnadsarbeten vid slotten borde finansieras på samma sätt som andra statliga byggnadsarbeten, genom vanliga budgetanslag. Detta hade sin bakgrund i att en restaurering av Ottilielund vid skulle finansieras genom lån, men kostnaden hade kommit att överskrida det upplånade beloppet.1633 Detta innebar början till slutet för de särskilda finan- sieringslösningarna för byggnadsarbeten på lustslotten. I samband med beslutet 1964 anslogs av Djurgårds- fonden för upprustning av . Då avtalades också, i stället avtal, att skulle betala för en del av kostnaderna för upprustning och underhåll av vägar och parkeringsplatser.1634 Denna typ av transaktioner omtalades sedan knappt i riks- dagstrycket under förrän frågan aktualiserades i samband med 1985/bud- getproposition. Det framkom då att regeringen fastställde budget för Djurgårdskas- san, att ett formellt belopp om inlevererades till , och att vissa ersättningar från enligt avtal fortfarande betalades till Djurgårdskassan. Re- sultatet av de nya övervägandena blev att överskottsmedel från Djurgårdskassan ånyo skulle få användas för upprustning av slotten, nu efter samråd med , eller med regeringen avseende större belopp.1635 1926:60 s. 1-3, rskr. 1926:107 s. 7-9. 1927:1 s. 22-24. 1925:108, rskr. 1927:1 s. 16-17. 1933:1 bilaga Första huvudtiteln s. 10. 1940:1 s. 4, rskr. 1943:2 s. 22-25, statsutskottets bet. 1943:13, rskr. 1964:183, statsutskottets bet. 1964:195, rskr. 1985/86:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 1-3, bet. 1985/86:KU27, rskr. 1985/86:291. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 6.5.8.Oförändrade ordinarie anslag men med tillägg av extra anslag 1919-1944 Det som är speciellt , fram till dess att slottsstatsanslagen strukture- rades om , är att de ordinarie anslagen kvarstod oförändrade, som betydande tilläggsanslag beviljades, utöver de överskottsmedel från Djurgårdskassan som tillgodofördes , och Drottningholm.1636 Anslaget för Kungl. Maj:ts hov- hållning hade bestämts till första gången vid riksdag (ett belopp som hade gällt då delar av anslaget skildes av åt hertigarna av och ) och vid riksdag, och det kvarstod på detta belopp . De båda hertigarnas anslag om vardera var oförändrade under deras livstid. Kronprinsan- slaget om inklusive kronprinsessans handpenningar var oförändrat till 1950, dock räknades det ned med sedan kronprinsessan hade avlidit och återställdes sedan kronprinsen gift sig med kronprinsessan . Ansla- get för ved och kol, inkluderande annan typ av uppvärmning, var oförändrat . Anslaget för vård av statens möbler och inventarier var oförändrat till 1950, liksom anslaget för utfordring om . Inom slottsstaten, där an- slagen varit oförändrade eller beträffande Kungl. 1800-talets slut, skedde mindre förändringar fram , då anslagen till de övriga kungl. slotten lades samman till ett enda anslag. I gengäld redovisades års budgetpro- position budgetar för Djurgårdskassan och de olika slotten, vilka visserligen inte fastställdes av men var en del av beslutsunderlaget. statsbudget var speciell på så sätt att den omfattade , eftersom det skedde en övergång till brutna budgetår. Anledningen till ordningen med omfattande tilläggsanslag står att finna bud- getproposition. hade begärt höjda anslag för reparations- och under- hållsarbeten på slotten, och (som Kungl. överintendentsämbetet nu hade bytt namn till) hade instämt i att medlen för underhåll av slotten var otillräckliga. Hovhåll- ningsanslaget hade bidragit till underhållskostnader på bl.a. Kungl. 1918A:1 s. 6-7, prop. 1918A:2 s. 3, statsutskottets bet. 1918A:1A-B, rskr. 1918A:1A-B; prop. 1919A:1 s. 10-11 samt bilaga Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1919A:1A-B, rskr. 1919A:1A-B; prop. 1920:1-2 samt bilagor Första huvudtiteln, prop. 1920:434, statsutskottets bet. 1920:1A-B och 1920:192, rskr. 1920:1A-B; prop. 1921:1-2 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1921:1A-B, rskr. 1921:1A-B; prop. 1922:1-2 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1922:1A-B (1A även om skillnaden mellan förstärkningsanslag, förslags- anslag och reservationsanslag), rskr. 1922:1A-B; prop. 1923:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1923:1, rskr. 1923:1; prop. 1924:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1924:1, rskr. 1924:1; prop. 1925:1 Första hu- vudtiteln, statsutskottets bet. 1925:1, rskr. 1925:1; prop. 1926:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1926:1, rskr. 1926:1; prop. 1927:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1927:1, rskr. 1927:1; prop. 1928:1 Första hu- vudtiteln, statsutskottets bet. 1928:1, rskr. 1928:1; prop. 1929:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1929:1, rskr. 1929:1; prop. 1930:1, statsutskottets bet. 1930:1, rskr. 1930:1; prop. 1931:1 Första huvudtiteln, statsutskot- tets bet. 1931:1, rskr. 1931:1; prop. 1932:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1932:1, rskr. 1932:1; prop. 1933:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1933:1, rskr. 1933:1; prop. 1934:1 Första huvudtiteln, statsut- skottets bet. 1934:1, rskr. 1934:1; prop. 1935:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1935:1, rskr. 1935:1; prop. 1936:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1936:1, rskr. 1936:1; prop. 1937:1 Första huvudtiteln, statsut- skottets bet. 1937:1, rskr. 1937:1; prop. 1938:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1938:1, rskr. 1938:1; prop. 1939:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1939:1, rskr. 1939:1; prop. 1940:1 Första huvudtiteln, statsut- skottets bet. 1940:1, rskr. 1940:1; prop. 1940U:1 Första huvudtiteln, andra särskilda utskottets bet. 1940U:2, rskr. 1940U:7; prop. 1941:2 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1941:19, rskr. 1941:51; prop. 1942:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1942:1, rskr. 1942:1; prop. 1942:2 s. 15, statsutskottets bet. 1942:13, rskr. 1942:21; prop. 1943:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1943:1, rskr. 1943:1; prop. 1943:2 s. 21-25, stats- utskottets bet. 1943:13, rskr. 1943:23; prop. 1944:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1944:1, rskr. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom och fanns vissa intäkter, medan ränteinkomsten från m.m. som hade tillgodoförts hade upphört. Beträffande noterades att den där belägna ridskolan inte bidrog till underhållet av . Vissa statligt anställda hade fått krigs- tidstillägg och krigstidshjälp, och enligt kunde tjänstemän och arbetare vid ståthållarämbetena inte anses tillhöra hovet ”utan lära vara att hänföra till befattningsha- vare i statens tjänst”1637 vilket innebar att de hade fått dessa tillägg och att även de ho- vanställda hade fått sådana. Finansministern noterade att anslagen skulle omfatta ”betjäning- ens avlönande, planteringarnas underhållande, byggnader och reparationer samt ved för orangerierna och eldning för rummens konservering m. m.”. som gått sedan anslagsnivåerna fastställts hade priserna ökat; att så hade skett ”och i all synnerhet material- och arbetspriser stigit i en utomordentlig grad, torde vara så allmänne- ligen känt, att därom från min sida vidare ordande torde få anses överflödigt”,1638 anförde ministern. Denne kunde dock inte biträda att de ordinarie anslagen skulle höjas, dels eftersom det var svårt att förutse kostnadsläget , dels eftersom det också borde utredas om några besparingar kunde göras. Denna typ av resonemang är genomgående i början av peri- oden1639 och sedan verkar det ha blivit en vedertagen ordning. I början av perioden förekom också extra anslag i de tilläggsstater som beslutades . blev anslagen mindre eftersom besparingar i statsbudgeten behövde göras. Tilläggsanslagen – som förekom på alla delanslag utom anslaget för utfodring –ska inte behandlas i detalj för de olika åren, men några exempel finns i tabellen i nästa avsnitt. Utöver förstärkning av de ordinarie anslagen tillkom några särskilda anslag, som t.ex. /26 för täckande av kostnader för kronprinsens och kronprinsessans besök i Ame- rika1640 och till drottning begravning.1641 Däremot vägrade finansministern att föreslå ett anslag för hertigen av – kronprins (VI) äldste son – i samband med att han gifte sig, trots att detta hade varit brukligt i tidigare generationer och trots att närmare hälften av totalkostnaden skulle täckas av avkastningen från . Skälet var ”de statsfinansiella svårigheterna”.1642 Till detta kommer att extra anslag också beviljades på andra huvudtitlar. uppdagats att grunden under Kungl. , nämligen under slottskapellets södra vägg och under de östra flyglarna, behövde förstärkas. anslog totalt för detta arbete under sjunde huvudtiteln, huvudtitel, dit och kronans publika hus hörde.1643 återkom det under sjätte hu- vudtiteln, sedan inrättats och statens byggnadsväsende förts 1919A:1 s. 10-11 bilaga Första huvudtiteln s. 12. Detsamma gällde dem som hade hand om säkerhet, lys- och renhållning samt brandväsendet och yttre lyshållning på Kungl. eftersom ”deras tjänst uteslutande vore ägnad åt vård av statens egendom och avlöningen härför utginge från särskilt statsanslag”, se prop. 1920:1 bilaga Första huvudtiteln s. 10 och 13. Bedömningen i denna fråga blev dock motsatt senare , se avsnitt 6.5.10. 1919A:1 s. 10-11 bilaga Första huvudtiteln s. 16-17. 1639 Se t.ex. utförliga beräkningar av husgerådskammarens ökade omkostnader i prop. 1920:1 bilaga Första huvudtiteln s. 2-6. 1926:130, statsutskottets bet. 1926:31, rskr. 1930:280, statsutskottets bet. 1930:178, rskr. 1933:1 Första huvudtiteln s. 3. 1919A:60, statsutskottets bet. 1919A:7A s. 104-105 och 1919A:7B s. 141-142, rskr. 1919A:7A s. 44-45 och 1919A:7B s. 7. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom dit.1644 Detsamma gäller bl.a. ett anslag för yttre restaurering av slottet1645 och ett anslag för inrättande av värmeledning på slott.1646 Varför dessa anslag inte togs upp under första huvudtiteln är något oklart, eftersom reparationer av byggnader disponerade för hovhållningen kunde tas upp även där. Som exempel kan nämnas att togs anslag för yttre restaurering av upp under första huvudtiteln,1647 liksom anslaget 1911.1648 Möjligen har man ansett att kostnaden snarare hörde till marken än till byggnaden, eftersom det är tal om ”förstärkning av grunden under vissa delar av ”.1649 Men hänvisas till extraanslag med kom- mentaren att för ”utförande av underhållsarbeten eller reparationer av mera omfattande na- tur hava emellertid särskilda belopp tid efter annan anvisats”.1650 Det förekom också att extra anslag beviljades som en följd av att revisorer hade konstaterat brister i underhållet av någon byggnad. T.ex. konstaterade revisorerna vid ett besök vid paviljong i att restaureringsåtgärder borde vidtas.