sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Då till förmånsbestämd pension är individuella går det i princip inte att på förhand avgöra vilket avtal som är dyrare för arbetsgivaren givet en viss lönenivå. Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv en del förmånsbestämd pension till de anställda, även om det sker en gradvis övergång till avgiftsbestämd tjänstepension inom de andra avtalen.40 I ett förmånsbaserat tjänstepensionssystem, som många av dem som är nära pensionen har, är pensionspremierna indivi- duella och beror på en mängd faktorer förutom ålder; förväntad livslängd, lönenivå och förväntade löneökningar, antal år i tjänsten, beräknad tid kvar till pensionering, tidigare intjänad tjänstepension inom samma avtal samt aktuellt inkomstbasbelopp. Detta innebär att anställningskostnaderna för förmånsbestämd tjänstepension är svåra att uppskatta. De är också till en viss grad kollektiva eftersom de sätts utifrån sammansättning av hela arbetstagarkollektivet hos en särskild arbetsgivare. I underlagsrapporten om anställningskostnader har tre olika typ- fall analyserats i syfte att studera utvecklingen av anställnings- kostnaderna för dessa vid tre olika åldrar (60, 64 och ) och vid tre olika lönenivåer (låg, medel och hög månadsinkomst). Typfalls- analysen görs för vart och ett av avtalsområdena. Resultaten visar sammantaget att det är billigare att anställa en person som är eller äldre, jämfört med någon som är . Detta beror på hur nuvarande regelverk kring avgifter, skatter och tjänstepensionskostnader är konstruerade. Resultaten gäller oavsett avtalsområde. En förutsättning är dock att individen arbetar kvar på samma arbetsplats och inom samma avtalsområde.41 40Avgiftsbestämd tjänstepension innebär att pensionerna baseras på inbetalda avgifter under arbetslivet, som en viss procent av lönen. Pensionens storlek bestäms av hur mycket pengar som totalt betalats in under arbetslivet och hur stor avkastningen har varit. (2020), Lägre kostnader för senior arbetskraft. Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv Tabell 5.3 Anställningskostnader för en person med lön över inkomsttaket, t.ex. chef med fördjupad högskolekompetens, vid 60, 64 och Avgift tjänstepension premium <7,5 Avgift tjänstepension premium >7,5 Särskild löneskatt på pensions- Total kostnad/månad (kr) Kostnad som andel av bruttolönen Avgift tjänstepension premium <7,5 Avgift tjänstepension premium >7,5 Särskild löneskatt på pensions- Total kostnad/månad (kr) Kostnad som andel av bruttolönen Avgift tjänstepension premium <7,5 Avgift tjänstepension premium >7,5 Särskild löneskatt på pensions- Total kostnad/månad (kr) Kostnad som andel av bruttolönen Källa: Baroni E. (2020), Lägre kostnader för senior arbetskraft. Anställningskostnaden (exkl. lön) för att anställa en 66-åring blir enligt typfallen av bruttolönen, dvs. arbetsgivaren behöver endast betala den lägre arbetsgivaravgiften för de som är . Detta kan jämföras med en anställningskostnad som Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv kan vara av bruttolönen för en arbetstagare som inte fyllt , och till och med för en 64-årig chef inom det statliga avtalsområdet PA16.42 Skillnaden i anställningskostnad för medarbetare i olika åldrar beror, förutom på den lägre ålderspensionsavgiften på bruttolönen i stället för , även på att arbetsgivaren slutar betala avgifter till tjänstepension enligt alla fyra stora tjänstepensionsavtal. Det innebär i sin tur att arbetsgivaren inte heller betalar någon särskild löneskatt på pensionskostnaderna som uppgår till av pensionsavsättningen så länge en sådan avsättning görs. Dessutom, , betalar arbetsgivaren inte heller någon särskild löneskatt på lön för anställda som är . Den enda anställningskostnad som kvarstår för anställda efter som är är således ålderspensionsavgiften på , det gäller på alla avtalsområden och för alla inkomstgrupper.43 Analysen visar också att anställningskostnaden som andel av bruttolönen inte alltid behöver öka med anställdas ålder, inte heller före . Anställningskostnaderna ökar inte för anställda som bara har avgiftsbaserad tjänstepension och en låg löneökning. I vissa fall kan arbetsgivarnas kostnader till och med minska. Kostnaderna ökar med ålder enbart för anställda som har förmånsbestämd pension. I dessa fall ökar premierna med ålder även om själva lönen inte gör det, och det gäller främst statligt anställda och privata tjänstemän som ligger över inkomsttaket. Slutligen visar typfallsanalysen att skillnader i anställningskost- nader mellan olika avtal blir avsevärda så fort den anställdes lön ligger över inkomsttaket. Till exempel kan anställningskostnaden för en 64-årig tjänsteman i staten med hög lön vara ungefär dubbelt så hög som en arbetare inom privat sektor som har samma lön. Sammantaget kan delegationen konstatera att påståendet att anställningskostnaderna för arbetsgivarna ökar med arbetstagarnas ålder är svårt att kategoriskt vare sig belägga eller avfärda. Det främsta skälet är bristen på transparens när det gäller för de för- månsbestämda tjänstepensionerna. Det går således inte att generellt säga att det är dyrare att anställa senior arbetskraft. Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv 5.4Svårt att fatta välinformerade pensionsbeslut Intentionen i pensionssystemet är att enskilda ska ha stor valfrihet, men också ett stort ansvar att själva informera sig om reglerna i systemet så att de kan fatta välgrundade beslut om sitt arbete, sin pension och sitt sparande. Många upplever dock pensionssystemet som komplext och tycker att det är svårt att skapa sig en helhetsbild över pensionens olika delar och förstå hur valet mellan arbete och pension påverkar pensionens storlek. Undersökningar visar att många saknar ens grundläggande kunskaper om hur pensionssyste- met är konstruerat. visar i en rapport att det är svårt för pensionssparare att förstå hur vissa livssituationer och beteenden påverkar den framtida pensionens storlek.44 har därför identifierat och utvecklat ett antal enkla stöd med tumregler som visar hur olika individuella beslut genom livet och omvärldsfaktorer påverkar storleken på pensionen (se avsnitt 4.6). Tumreglerna kan underlätta människors beräkningar och beslut om huruvida man ska gå i pension eller fortsätta arbeta.45 När den enskilde väl fattat beslut om att gå i pension är det flera val som ska göras, t.ex. när pensionen ska börja betalas ut och om man ska sluta arbeta helt eller fortsätta arbeta deltid. Beslut ska också fattas om hur utbetalningsprofilen ska se ut, dvs. om pensionen ska tas ut permanent eller temporärt, och hur stor del av den som ska tas ut. ska också göras av hur pensionskapitalet ska förvaltas och om efterlevande ska försäkras så att pensionskapitalet fortsätter att betalas ut till efterlevande om individen dör. Det är således mycket information och många valmöjligheter att ta ställning till för den enskilde.46 Förutom pensionssystemets regelverk påverkar också skattesyste- mets utformning pensionens storlek. Skatterna är olika under över- gångsåren från arbetsliv till pension, vilket bidrar ytterligare till svårig- heten att förstå effekten av fortsatt arbete respektive pensionering. Därtill finns det skillnader mellan olika avtalsområden när det gäller intjänande av pension som är viktiga att ha kunskap om. Inom vissa avtalsområden går det att fortsätta tjäna in till sin tjänstepension efter överenskommelse med arbetsgivaren, även efter 65-årsdagen, medan det inte är möjligt inom andra områden. 44Pensionsmyndigheten (2015a), Information om vilka val som finns inom pensionssystemet. 45Pensionsmyndigheten (2019e), Tumregler för pensionen. 46Riksrevisionen (2014), Att gå i pension – varför så krångligt? Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv avtalet AKAP-KL finns det inte någon nedre gräns för intjänande av tjänstepensionen. Sammanfattningsvis är det svårt för många att bedöma effekten av ett extra års intjänande av pension på den ekonomiska standarden efter pensioneringen, och därmed att fatta välinformerade beslut om man ska gå i pension eller om man ska fortsätta arbeta. De skatte- mässiga fördelarna med att arbeta , genom t.ex. jobb- skatteavdrag och förhöjt grundavdrag, är inte heller väl kända för den breda allmänheten. Det är således svårt att överblicka den sammantagna konse- kvensen av olika val som individen förväntas göra. Många fattar då beslut med magkänslan i stället för att basera dem på analyser. Det förklarar sannolikt varför seniorer oftast går i pension . Besluten leder till sämre utfall, både för den enskilde och samhället. 5.5Många nudge mot att gå i pension vid 65 år Vad är nudge? Nudge är ett begrepp inom beteende-ekonomisk forskning som förenklat uttryckt är en knuff i information eller i olika val- situationer som gör att människor väljer ett alternativ framför ett annat, dvs. i den riktning som medborgaren, beslutsfattare eller experter bedömer ökar välståndet eller minskar för omgivningen negativa beteenden. Samhällsinformation om komplexa frågor som skatter, pensioner, utbildningsval, kost, hälsa osv. är ofta utformade med många tek- niska detaljer och alternativ, som förutsätter att medborgaren har intresse, förmåga och tid att analysera och granska informationen systematiskt. Trots det gör människor ofta sina val utan denna analys, vilket leder till sämre utfall, både för den enskilde och samhället. Dessa problem har länge utmanat forskare både i ekonomi och beteendevetenskap. Efterhand har allt fler experiment och andra forskningsresultat visat att människor i hög grad är irrationella och ofta fattar beslut som de ångrar längre fram. Individer är känsliga för förluster och påverkas dessutom av omständigheterna när besluten Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv Man undviker val där effekterna beskrivs som förluster, men väljer samma alternativ om resultaten beskrivs som en vinst. Små men säkra vinster föredras framför stora vinster som har en lägre sannolikhet att inträffa. Snabba intuitiva tumregler ersätter ofta långsammare eftertänksamma analyser även vid viktiga beslut.47 I en av delegationens underlagsrapporter, Nudging och pensio- neringsbeslut, framkommer att det förekommer en mängd olika knuffar, s.k. nudge, i riktning mot att se som pensionsåldern. Exempelvis skickar arbetsgivare och tjänstepensionsinstitut ofta ut pensionsinformation inför arbetstagarens 65-årsdag. Tjänstepensionen börjar betalas ut om man inte aktivt meddelar att man vill skjuta upp utbetalningen. Chefer och kollegor frågar den seniora arbetstagaren när hen fyller och förväntar sig att det innebär att arbetstagaren ska sluta arbeta. I direktreklam och massmedier framställs också som den normala pensionsåldern. Pensionärsrabatter börjar ofta gälla vid . skickade ut information om pension innan den presumtiva pensionären fyllde 65 år.48 Dessa är alla exempel på olika typer av nudging som motverkar ett längre arbetsliv. Enligt rapportförfattaren bör man i stället arbeta med nudging i den andra riktningen, dvs. utforma beslutssituationer så att människors val förbättras för både dem och för samhället. ska inte de ekonomiska drivkrafterna påverkas och män- niskor ska fortfarande kunna välja mellan olika tillgängliga alternativ. 5.5.165 som åldersgräns hänger kvar i många trygghetssystem att arbetslivet slutar senast vid upprätthålls i stor utsträckning genom olika trygghetssystem där åldersgränsen 65 är vanligt förekommande. Detta trots att det inte finns någon pensions- ålder i det allmänna pensionssystemet och att åldersgränsen i anställ- ningsskyddslagen varit (och är ). Det innebär att en rad ersättningar inte längre betalas ut när individen fyller , medan förutsättningarna för andra förändras (se tabell 5.4). I praktiken innebär det att personer som får sin försörjning genom olika socialförsäkringar har en (2020), Nudging och pensioneringsbeslut. Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv Denna 65-årsgräns utgör därmed ett tydligt hinder mot ett längre arbetsliv. Åldersgränser i olika trygghetssystem görs särskild bedömning vid mer än år om arbetsskadan inträffar , om arbetsskadan inträffar efter . år med nedtrappning av tiden med studielån från 47 år Den inkomstgrundade allmänna pensionen baseras på den sam- mantagna livsinkomsten. Avsättningarna görs så länge individen har en pensionsgrundad inkomst från en anställning eller eget före- tagande, och någon övre eller nedre åldersgräns för intjänande finns inte. Inkomst- och premiepension kan, efter ansökan, betalas ut från den månad den försäkrade fyller . Fram /20 var åldersgränsen . Den som ansöker om pension väljer själv om den vill ta ut ¼, ½, ¾ eller hel pension. Uttagsnivån kan sedan ändras när som helst som pensionär. Ändringar av uttagsnivån påverkar storleken på den framtida pensionen. Premiepensionen kan tas ut oberoende av när och hur stor andel som tas ut av den övriga allmänna pensionen (inkomstpension, tilläggspension och garanti- pension). Garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd är för- måner som personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension kan få. Samtliga dessa förmåner kan betalas ut från att den enskilde fyller . Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv Arbetstagare har rätt till sjuklön från arbetsgivaren. Rätten till sjuk- lön gäller under anställning och det finns ingen åldersgräns. av sjukfrånvaro betalar arbetsgivaren sjuk- lön, därefter betalar sjukpenning. Sjukpenning betalas normalt ut till dess att arbetstagaren fyller , men kan utbetalas även under vissa förutsättningar. Om den enskilde fyllt och haft sjukpenning gör en särskild bedömning och kan besluta att sjuk- penning kan lämnas. När den anställde fyllt och vissa villkor är uppfyllda kan sjukpenning betalas ut sammanlagt i . Rehabiliteringsersättning, som enskilda kan ha rätt till när de deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering, kan betalas ut längst till och månaden före den när den försäkrade fyller . Sjukersättning, som enskilda kan ha rätt till vid permanent nedsatt arbetsförmåga, kan betalas ut fram till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . Arbetsskadelivränta kan ges till en arbetsskadad person som bedömts ha en permanent nedsättning av arbetsförmågan eller en nedsättning som beräknas kvarstå . Livräntan betalas ut längst till och med månaden före den försäkrade fyller . För den som fortsätter arbeta efter och då råkar ut för en arbetsskada betalas livränta som längst ut till och med . SGI-skydd innebär att personer som arbetar får behålla sin sjuk- penninggrundande inkomst i vissa situationer när den inte arbetar. Nuvarande åldersgränser för SGI-skydd gäller fram till . Rätten till arbetslöshetsförsäkring upphör före den månad då den arbetslöse fyller . Då upphör också med- lemskapet i en arbetslöshetskassa utan uppsägning. En individ som blir arbetslös efter denna åldersgräns är därför hänvisad till att ta ut ålderspension, även om den är arbetssökande och varit arbetslös- hetsförsäkrad fram tills fyllda . När lagen om arbetslöshetsersättning infördes fastställdes den övre ålders- gränsen för rätten till ersättning till . I samband med att den allmänna pensionsåldern sänktes även den övre åldersgränsen för rätt till ersättning från arbets- löshetsförsäkringen till . Det finns således många återstående pensionsrelaterade ålders- gränser i olika trygghetssystem, som innebär att människor som inte Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv har inkomst från arbete utan från något trygghetssystem har en pensionsålder som är , som utgör ett tydligt hinder mot ett längre arbetsliv. Reformering av åldersgränserna inom trygghetssystemen pågår Pensionsgruppen har kommit överens om att de pensionsrelaterade åldersgränserna ska höjas successivt. har fattat beslut om att höja lägsta åldern för uttag av pension, att höja LAS- åldern och att införa en riktålder som kopplas till utvecklingen av medellivslängden.49 Lägsta ålder för uttag av allmän pension har höjts från 61 till och ska höjas till 2023 och 2026. Åldersgränsen för anställningsskyddet har höjts från 67 till och ska höjas till 2023. Syftet med riktåldern, som ska börja tillämpas 2026, är att ersätta dagens starka 65-årsnorm med en pensionsålder som tar hänsyn till den ökande medellivslängden. Avsikten är att riktåldern ska styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem, så att åldersgränserna höjs varje gång riktåldern höjs. På så sätt ska riktåldern fungera som ett riktmärke för de enskildas pensionsbeslut. Pensionsgruppen är vidare överens om att riktåldern ska vara kopplad till åldern för uttag av garantipension och att samtliga pensionsrelaterade åldersgränser i de kringliggande offentliga trygg- hetssystemen ska kopplas och justeras till riktåldern. Åldersgränserna i skattesystemet hanteras inte inom ramen för pensionsgruppens överenskommelse. Anställningsskyddslagen har bestämmelser som gäller för äldre arbetstagare. Enligt lagen har en arbetstagare rätt att kvarstå i sin anställning till utgången av den månad då hen fyller (). får en arbetsgivare som vill att en arbetstagare ska 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv lämna sin anställning avsluta anställningen utan att ange saklig grund eller uppge grunden för uppsägningen.50 Åldersgränsen har motiverats på så sätt att om det inte fanns en åldersgräns skulle den arbetsgivare som vill avbryta anställningen vara hänvisad till ett ordinarie uppsägningsförfarande med krav på saklig grund oavsett arbetstagarens ålder. Att en sådan ordning skulle kunna vara ett alternativ har tidigare avvisats, bl.a. eftersom det från psykologisk synpunkt kan uppfattas negativt för den seniora arbetstagaren som blir uppsagd. Man har velat göra avgången med pension odramatisk och undvika olustiga och kostsamma domstolsprocesser om senilitet och annan olämplighet som grund för en uppsägning. Det finns också farhågor om att ett borttagande av en sådan gräns skulle kunna leda till att domstolarna pressas att urholka praxis som innebär att ålder inte utgör saklig grund för uppsägning. Den svenska anställningsskyddslagens särbehandling av arbetstagare av åldersskäl kan sägas bygga på en kompromiss där arbetsgivaren, å ena sidan, tvingas att behålla en senior arbetstagare även om hen inte är fullt ut produktiv men, å andra sidan, fritt får avbryta anställningen i samband med att arbetstagaren har uppnått en viss ålder. Trots att direkt och indirekt diskriminering på grund av ålder är förbjudet enligt lag är det dock möjligt att i viss mån rättfärdiga särbehandling på grund av ålder. Åldersgränsen i anställningsskydds- lagen är enligt ett sådant berättigat undantag.51 Fram till var det så att en arbetsgivare som ville avsluta anställningen för en arbetstagare som skulle fylla var tvungen att minst en månad i förväg meddela arbetstagaren skriftligt att anställningen skulle upphöra vid utgången av den månad när arbetstagare fyller , utan att behöva ange saklig grund för upp- sägningen. För att säga upp en arbetstagare som fyllt behövde arbetsgivaren ange saklig grund för uppsägningen. Detta uppfattades närmast som en regel om avgångsskyldighet för arbetstagare och skapade ett tryck på arbetsgivaren att avbryta anställningen i samband med att arbetstagaren uppnådde LAS-åldern. På vissa avtalsområden reglerades avgångsskyldigheten i kollektivavtal. Många arbetsgivare, t.ex. statliga, kommunala och regionala arbets- givare, avslutade automatiskt anställningar för arbetstagare i samband 50SFS, Lag (1982:80) om anställningsskydd. 2018/19:91 Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt . Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv med att de fyllde . Eventuell återanställning skedde då med olika typer av tidsbegränsade anställningar. höjdes åldersgränsen i anställningsskydds- lagen till , och höjs den till . togs det så kallade fönstret bort, så att en arbetsgivare numera inte behöver ange saklig grund för uppsägning av arbetstagare som fyllt ().52 I och med detta har arbetsgivarnas motiv att automatiskt avsluta anställningar i samband med att arbetstagare når LAS-åldern försvunnit. Enligt uppgift till delegationen avslutar kommunala, regionala och statliga arbetsgivare inte längre anställ- ningar med automatik när arbetstagare fyller . Det sker i stället en dialog mellan arbetsgivare och arbetstagare om hur länge arbets- tagaren ska arbeta kvar. Studiestödssystemet innehåller också åldersgränser som kan utgöra hinder för ett längre arbetsliv. Exempelvis kan studiemedel beviljas längst till och med det år då den studerande fyller . Rätten till studielån begränsas emellertid redan enligt en så kallad lånetrappa.53 Regeringen avser att höja åldersgränserna för rätten till studie- medel. En promemoria har remitterats med förslag att åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från 56 till och att äldre stude- rande ska kunna få studiemedel än vad veckogränserna medger om det gått den studerande senast bedrev studier med studiemedel och det antingen finns arbetsmarknadsskäl eller andra skäl för det. Motivet till förslaget är att när samhället förändras i allt snabbare takt och när människors anställningar allt- mer sällan kan förväntas vara livslånga är ett livslångt lärande nöd- vändigt.54 I budgetpropositionen föreslår regeringen att avsätts 2022 och 2023 för höjning av åldersgränserna för rätten till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler.55 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. 53SFS, Studiestödslag (1999:1395). 54Utbildningsdepartementet (2019), Bättre studiestöd till äldre. 2020/21:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 15, Studiestöd. Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv Studiestartsstöd, som är en form av statligt studiestöd som kom- munerna kan använda för att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden, kan som längst lämnas till och med . 5.5.4Avtal som möjliggör tidigt utträde Tjänstepensionerna och andra avtalade försäkringar ägs och förvaltas av arbetsmarknadens parter. Tjänstepensionsavtalen kompletterar den allmänna pensionen men är en del av det totala pensionssystemet. Tjänstepensionen är för de flesta mycket betydelsefull och har blivit allt viktigare för många. Det är ofta förekomsten av tjänste- pensionen som är avgörande för om arbetstagare efter arbetslivet ska kunna uppnå en ekonomisk standardtrygghet eller inte. När åldersgränser och andra villkor i de allmänna försäkringarna förändras krävs enligt delegationen ett samarbete mellan staten och arbetsmarknadens parter för att få systemen att hänga ihop. Det gäller åldersgränser i tjänstepensionerna som varierar mellan olika yrkesområden, men också andra villkor, så som automatiska utbetalningar av tjänstepensionen och intjänanderegler. Avtal som gör det möjligt att lämna arbetslivet tidigt påverkar utträdestidpunkten. Till exempel är det enligt flera tjänstepensions- avtal, exempelvis gällande militärer och flygledare, möjligt att lämna arbetslivet från ålder.56 Vidare upphör för i princip alla intjänandet av tjänstepension helt, om man inte kommit överens om annat med arbetsgivaren, när arbetstagaren fyller , även om denne fortsätter att arbeta framöver.57 I realiteten innebär det att den sammantagna inkomsten, inklusive tjänstepensionen, sjunker väsentligt när man fyller även om man fortsätter att arbeta i samma utsträckning som . Att intjänandet av tjänstepensionen upphör medför därmed en risk att den seniora arbetskraften lämnar arbetslivet tidigare än vad som varit fallet om utbetalning av tjänstepensionen 56Dessa avtal utgår från inkomstskattelagens villkor för utbetalning av tjänstepension, dvs. tidigast uttagsålder är . 57Hessel A., och . (2012), Tjänstepensioner och utträde från arbetslivet. Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv