sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Initiativet har verkat för att föra in havsfrågorna i arbetet med genomförande av FN:s klimatkonvention.6 och part- nerskap under har fortsatt genom The där länderna är medordförande.7 signerades 2017 vid COP 23, också med syfte att lyfta havsfrågorna i klimat- konventionen och att signifikant öka arbetet med åtgärder i områden som är särskilt utsatta för klimatförändringar, t.ex. små ö-stater. Miljömålsberedningen noterar att inte har lyft fram havsmiljöpolitiken i sin granskning av regeringens klimat- politik. Rådet har inte heller uppmärksammat vikten av att koppla samman havsmiljöpolitiken med klimatpolitiken.8 8.4Hur kommer havet utvecklas med ett ändrat klimat? Klimatförändringar är en av de mest avgörande faktorerna för hur de ekosystemen kommer att utvecklas framöver. FN:s klimat- panel, IPCC, presenterade 2018 en specialrapport om konsekven- serna av global uppvärmning.9 I rapporten visade IPCC på mycket långtgående konsekvenser för havet vid två graders upp- värmning. Den globala klimatförändringen orsakar omfattande förändringar i arters utbredning, ekosystemens samhällsstruktur och ekosystem- tjänster. Uppvärmningen av havsvattnet flyttar arters utbredning norr- ut, och stressar fastsittande arter som t.ex. koraller, vilket i sin tur kan 5Regeringen strategi för samarbete med FN:s miljöprogram () perioden – 2023. 6First Because the , , /first- because-the-ocean-declaration/. 7https://cop23.com.fj/the-ocean-pathway/. 8Klimatpolitiska rådets rapport . 9IPCC, 2018, Special Report: Global of 1,5oC. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna leda till förlust av biologisk mångfald. Havsnivån beräknas stiga vilket påverkar biologiskt rika miljöer som strandnära grundområden och havsstrandängar längs kusterna. Havsförsurningen påverkar redan kall- vattensarter och hotar många andra arter och ekosystem. Den globala uppvärmningen går så snabbt att ekosystemen inte hinner anpassa sig. Ekosystem som människan är beroende av att de är välfungerande. Enligt IPCC uppskattas att mänsklig aktivitet redan har orsakat en uppvärmning på cirka en grad och att uppvärmningen sannolikt når om ökningen fortsätter i samma takt.10 Temperaturökningen i är två till snabbare än det globala genomsnittet, vilket redan har fått stora kon- sekvenser för arktiska ekosystem. I har temperatur- erna ökat en till –2003. Detta har bl.a. lett till att havsisens volym minskat jämfört med 1979.11 lyfter fram forskning som visar att det senaste årtiondet har varit den varmaste i på 3 000 år.12 Även i finns tydliga tecken på klimatförändringarnas effekter. Enligt har årsmedeltemperaturen i stigit med , vilket är mer än dubbelt så mycket som den globala temperaturökningen.13 Projektioner och scenarier till 2100 I en underlagsrapport till Miljömålsberedningen har Östersjöcentrum vid och sammanfattat projektioner och scenarier för utveckling fram till 2100.14 Föränd- ringar i klimatet påverkar och avrinningsom- 10IPCC 2018, Special Report: Global of 1,5oC. 11Arctic Monitoring and Assessment Programme (AMAP) 2019, Arctic Climate Change Update 2019, An Update to of Snow, Water, Ice and Permafrost in the Arctic (SWIPA) 2017. 12Robitzski, D. 2020, New research shows the just had its hottest decade in 3000 years, , 15 Oct 2020. /agenda/2020/10/atlantic-ocean-hottest-decade-reccord-breaking- climate-change-environment-temperature/. 13SMHI 2018, Större temperaturökning i än i världen i genomsnitt, /nyhetsarkiv/storre-temperaturokning-i-sverige-an-i-varlden-i-genomsnitt- 1.139719. 14Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimatför- ändringar, Nr 2/2020. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna råde genom ökade luft- och vattentemperaturer, förändrad neder- börd, förändrade vindar, försurning, minskat istäcke och förändrade vattenstånd. Förändrad nederbörd över avrinningsområdet leder i sin tur till förändrad tillrinning av sötvatten och näringsämnen till . Prognoser indikerar att även 50–av havsisen i norra kommer att gå förlorad i slutet av seklet.15 Temperaturen i har ökat mycket jämfört med såväl världs- haven som andra innanhav under . ökade vattnets yttemperatur med vilket delvis kan förklaras av klimatförändringen. Nya klimatprojek- tioner visar att medeltemperaturen i kan komma att öka med cirka två till tre grader vid slutet av detta sekel jämfört med slu- tet av det förra. Ökningen beror på hur kraftfull den globala klimat- politiken kommer att vara (se figur 8.1. Salthalten viktig för arter i Salthalten är speciellt viktig för ekosystem eftersom de arter som finns där har anpassat sig till låga salthalter som varken passar arter eller sötvattensarter. Salthalten påverkar även hur havsvattnet skiktar sig och därmed hur syre kan blandas ned till botten. Klimatmodellerna visar en tendens mot minskade salthalter till följd av förändrad nederbörd över avrinningsområdet, vilket ger förändrad sötvattenavrinning och därmed en förändrad söt- vattentillförsel till . Eftersom de globala klimatmodellerna har problem med vattnets kretslopp på regional nivå är det dock fort- farande oklart om salthalterna i kommer att öka eller minska.16 15Havs- och vattenmyndigheten , Havsplanering med hänsyn till klimatförändringar, Rapport 2017:26. 16Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimatför- ändringar, Nr 2/2020. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna Figur 8.1 Utveckling av medeltemperatur och medelsalthalt för Utveckling av medeltemperatur och medelsalthalt för hela volym fram till slutet av detta sekel för två olika klimatscenarier, RCP4.5 och RCP8.5. Det färgade bandet runt linjerna motsvar ar osäkerheten som orsakas av intern variabilitet samt modellosäkerhet. Även den historiska perioden är behäftat med osäkerhet, eftersom modellerna har tillåtits köra fritt från olika starttillstånd. Salthalt mäts i g salt per kg havsvatten (promille). Källa: , Framtidens – påverkan av övergödning och klimatförändringar, Nr 2/2020. En minskning av salthalten påverkar framför allt organismer med marint ursprung som t.ex. blåmusslor och blåstång. Blåmusslan är en funktionellt viktig art, som dels är föda åt fåglar som ejder och al- fågel, dels filtrerar stora mängder vatten och bidrar på så sätt till omsättningen av näringsämnen och bättre vattenkvalitet. Blåmusslor klarar att överleva i salthalter ner till , men även mindre sänkningar av salthalten påverkar deras tillväxt och kondition. Blåstång kan inte reproducera vid salthalter under . Blåstången är den dominerande makroalgen i och en funktionellt viktig organism med sin tredimensionella struk- tur. Den är föda och habitat åt växtätande smådjur, och fungerar som lek- och uppväxtmiljö för många fiskarter. I norra sjön är den en tredjedel av den sammanlagda växtbiomassan. Det finns ingen annan hårdbottenart som till fullo kan ersätta blåstången om den försvinner från de områden där den nu har hög täckningsgrad. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna Fakta om RCP-scenarier: FN:s klimatpanel (IPCC) använder s.k. representativa koncen- trationsutvecklingsbanor (RCP:er) som syftar till att ge informa- tion om klimatförändringarna vid olika halter av växthusgaser i atmosfären. RCP:er är inte klimatpolitiska scenarier, men belyser ändå omfattningen av de åtgärder som krävs för att klara det inter- nationellt beslutade målet om max två graders global temperatur- ökning. Scenarierna är ett viktigt underlag för de datorbaserade klimat- modeller som används för att beräkna hur klimatet kan förändras . RCP-scenarier baseras på antaganden om växthusgas- utsläppens utveckling, markanvändningen och på bedömningar av utvecklingen för utsläppen av luftföroreningar som svaveldi- oxid och kväveoxider. RCP-scenarierna betecknas med siffror som anger den strål- ningsdrivning de olika utvecklingsvägarna ger upphov . I den lägsta RCP:en handlar det om +2,6 och i den högsta +8,per kvadratmeter. RCP2,6 utgår bl.a. från att koldioxidutsläppen kulminerar om- kring , vilket innebär en mer stringent klimatpolitik. Ut- släppen av metan minskar . Jordens befolkning ökar till 9 miljarder. Det är ingen väsentlig förändring i arealen betesmark, men arealen jordbruksmark ökar p.g.a. bioenergipro- duktion. RCP4,5 utgår bl.a. från att koldioxidutsläppen kulminerar om- kring vilket innebär en stringent klimatpolitik. RCP8,5 innebär att utsläppen av koldioxid blir större än dagens nivå, vilket innebär att ingen klimatpolitik tillkommer. Metanutsläppen ökar kraftigt. Jordens befolkning ökar till 12 mil- jarder vilket leder till ökade anspråk på betes- och odlingsmark för jordbruksproduktion. Teknikutvecklingen mot ökad energieffek- tivitet fortsätter, men långsamt. Stort beroende av fossila bränslen. Modelleringar har genomförts för att studera hur effekter av klimatförändringarna kan komma att påverka utbredningen av Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna blåmusslor och blåstång vid tre klimatscenarior; RCP2,6, RCP4,5 och RCP8,5.17 Studien visar att enbart vid RCP2,6 kommer det finnas kvar områden i med ”stora” musslor. Bältesbil- dande blåstång påverkas i mindre skala vid RCP2,5 och 4,5. Däremot ses omfattande minskning vid RCP8,5. Motsvarande modelleringar av utbredning av ålgräs för hela visar att ålgräset sannolikt kommer försvinna helt i stora delar av vid RCP8,5.18 Figur 8.2 Modellering av utbredning av ålgräs vid olika klimatscenarier. Ett utsnitt över modellerat habitat som är gynnsam för ålgräs. Vid RCP8,5 kommer ålgräset sannolikt försvinna helt norr om . Källa: , Climate refugia in the Baltic sea, Modelling future important habitats by using climate projections. Syrehalten är viktig för fiskreproduktion En eventuell minskning i salthalt i kombination med en minskning av syrekoncentrationen kommer att påverka det ekosystemet i . Övergödningen tillsammans med klimatförändringarna är en bidragande orsak till minskad syrekoncentration. Ett exempel på en känslig art är torsk, som kan komma att få för- sämrade möjligheter till lyckad reproduktion. För att torskens ägg 17Naturvårdsverket 2020, Grön infrastruktur i havet – landskapsperspektiv i förvaltningen av områden, Rapport 6930. 18Pan Baltic Scope 2019, Climate refugia in the Baltic sea. Modelling future important habitats by using climate projections. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna ska överleva och kläckas behöver djupvattnet ha både hög salthalt (>11 g/kg) och innehålla löst syre (> /l). Vattenvolymer med dessa förutsättningar kommer troligen att minska i i ett framtida klimat. Människans koldioxidutsläpp är inte bara orsaken till den pågående klimatförändringen utan även till en ökande försurning av haven. När koldioxid löses i havsvatten bildas kolsyra vilket leder till att pH sjunker och haven blir surare. Havsförsurningen kan ha långtgående konsekvenser för organismer och ekosystem. pH-värdet påverkar särskilt organismer som är beroende av att lagra in kalk, t.ex. musslor, skaldjur och många växtplanktonarter.20 I en litteraturöversikt till Miljömålsberedningen har Formas sam- manställt kunskap och kunskapsluckor om klimatförändringarnas påverkan på svenska havsområden.21 Översiktens slutsatser ska ses som en indikation på kunskapsluckor på effekter av klimatföringen på havsmiljön Mycket av forskningen har berört klimatförändringarnas effekter på övergödning och fiske medan det gjorts färre skattningar på åt- gärder, styrmedel, kostnader och nyttor för främmande arter och mil- jöfarliga ämnen. Det finns få vetenskapliga sammanställningar om effekten av konkreta åtgärder som kan vidtas för att stärka resiliensen. Förekomsten av modeller och scenarier inom forskningen visar ett liknande mönster. Det finns många modeller och det har tagits fram fler scenarier om klimatförändringar, övergödning och fiske som det finns kunskapsluckor inom de övriga miljöområ- dena. Forskningen behöver övervakningsdata för att validera mo- 19Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimat- förändringar, Nr 2/2020. 20Naturvårdsverket 2020, Grön infrastruktur i havet – landskapsperspektiv i förvaltningen av områden, Rapport 6930. 21Formas 2019, Effekter av klimatförändringar och ökade koldioxidhalter på den miljön – en analys av kunskapsläget kring ekosystem, resiliens och havsförvaltning. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna deller, som sedan kan användas för att ge underlag för prognoser och scenarier för havsförvaltningen. En slutsats från Formas sammanställning är att klimatföränd- ringarnas effekter på den miljön behöver integreras i övrig havsmiljöforskning och inte studeras separat från övriga miljöpro- blem och påverkansfaktorer. 8.5Åtgärder kan minska effekterna av klimatförändringar Pågående forskning visar att ett effektivt åtgärdsarbete för att t.ex. minska övergödningen, men även skydda arter och livsmiljöer har stor betydelse för att minska klimatförändringarnas effekter på havsmiljön och att säkra viktiga ekosystemtjänster.22 Klimatförändringarnas effekter i beror till stor del på omfattningen av övergödning Förhållandet mellan klimatförändringarna och övergödningssitua- tionen i framtidens är ett komplicerat samspel mellan en rad olika faktorer, som dessutom präglas av stora osäkerheter. Enligt och Östersjöcentrum vid är troligen temperatur och salthalt de parametrar som kommer att påverkas mest av klimatförändringar, medan syrehalten främst kommer att påverkas av hur väl länderna runt lyckas minska närings- tillförseln från land. Klimatförändringarna påverkar övergödningsproblematiken främst genom en trolig ökad tillförsel av näringsämnen och organiskt ma- terial till följd av ökad nederbörd och avrinning. Vid en tempera- turhöjning ökar även nedbrytningen av organiskt material och där- med även syreförbrukningen. Detta bidrar till ökad interbelastning av fosfor. Syrehalterna minskar även på grund av att syre som tillförs från atmosfären löser sig sämre i varmare vatten än i kallare.24 22Formas 2019, Effekter av klimatförändringar och ökade koldioxidhalter på den miljön – en analys av kunskapsläget kring ekosystem, resiliens och havsförvaltning. 23Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimatför- ändringar, Nr 2/2020. 24Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimatför- ändringar, Nr 2/2020. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna och Östersjöcentrum vid har upp- skattat den samlade effekten av alla dessa faktorer, där påverkan från atmosfären och tillrinningen av sötvatten har skalats ner från globala klimatmodeller till högre upplösning på regional nivå. För två klimatscenarier, RCP4.5 och RCP8.5, har de undersökt hur tre olika nivåer för näringsämnestillförsel påverkar halterna av fosfor och syres i . De tre nivåerna för tillförsel av fosfor och kväve är i nivå med: 1) målet för tillförsel av fosfor och kväve i Helcoms aktionsplan för , 2) dagens tillförsel av närings- ämnen och 3) ökade utsläpp från lantbruks och städer. Resultaten visar att om tillförsel av näringsämnen reduceras till målen enligt Helcoms aktionsplan för kommer det bli tydliga förbättringar i halterna av fosfor, såväl i ett framtida klimat i linje med RCP4,5 som RCP8,5 (se figur 8.3). Modelleringarna av syreförhållanden i djupvatten visar samma tendens. För de flesta kombinationer av klimat- och åt- gärdsscenarier för näringsämnen blir utbredningen av syrefria bott- nar mindre vid slutet av detta seklet än vid slutet av . Om näringstillförseln minskas till målen i aktionsplanen och klimatför- ändringen stannar vid RCP4,5 ses en betydlig förbättring jämfört med dagens situation. Figur 8.3 Syrekoncentration vid botten för olika kombinationer av scenarier för klimat och näringstillförsel Medel för perioden –2098 Bilderna till höger, samt för historiska perioden –2005, bilden till vänster. Negativa koncentrationer är ett sätt att representera svavelväte. Källa: , Framtidens – påverkan av övergödning och klimatförändringar, Nr 2/2020. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna Forskningen visar tydligt på att minskad näringstillförsel från land till hav ökar havets förmåga till återhämtning, och stärker dess resi- liens, dvs. motståndskraft mot kommande klimatförändringar. Detta förutsätter dock att övergödningsåtgärderna skärps i takt med att tillrinningen ökar. Åtgärder för att minska övergödningen är därför en avgörande faktor för ekosystem och minskar effek- terna av klimatförändringar. SGU och har genom att använda senaste klimatmodeller sett att merparten av strukturbildande arter som är viktiga för havets ekosystemtjänster, kommer att få en kraf- tigt ändrad utbredning.25 Klimatrefugier är områden där effekten av klimatförändringen förväntas bli mindre i förhållande till omgivande livsmiljö. Havs- och vattenmyndigheten har som underlag för havs- planeringen modellerat fram klimatrefugier för vikare, ålgräs och blåstång, blåmusslor, sill, torsk och skorv som är ett bottenlevande kräftdjur som är viktig föda för fisk.26 För att säkerställa att de funk- tioner som t.ex. blåmusslor, blåstång och ålgräs bidrar med ska bibe- hållas under ett föränderligt klimat, behöver t.ex. fysisk planering, områdesskydd och åtgärder med fysisk återställning av kustnära mil- jöer ta hänsyn till den framtida utbredningen av dessa arter.27 Forsk- ningen och myndigheter som t.ex. Havs- och vattenmyndigheten menar att skydd av klimatrefugier är en av flera lämpliga åtgärder att ta höjd för klimatförändringarna i fysisk planering och områdes- skydd. 25Törnqvist, O., m.fl. 2019, Climate refugia in the Baltic sea, Modelling future important habitats by using climate projections, report. 26Havs- och vattenmyndigheten , Möjliga klimatrefugier i baserat på två olika scenarier, rapport 2017:37. 27Naturvårdsverket 2020, Grön infrastruktur i havet – landskapsperspektiv i förvaltningen av områden, rapport 6930. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna Nätverk av skyddade områden Det finns en internationell samsyn om att effektivt förvaltade nät- verk av skyddade områden är nödvändiga för att arter och livsmiljöer ska kunna motstå och anpassa sig till klimatförändringar.28 Även svenska forskare stödjer detta synsätt.29 håller på att utveckla s.k. Climate Smart MPA:s med kolinlagring som ett viktigt skydd av områden.30 Forskningen visar även på tydliga samband mellan skydd av områden och klimatanpassning och för att säkerställa havens funk- tion som kolsänka.31 Från både svensk och finsk forskning finns in- dikationer om att kustnära, störda ekosystem i riskerar att bli koldioxidkällor i stället för kolsänkor, vilket från forskningens sida ses som ett starkt argument för att skydda områden och särskilt kustnära områden. Genetisk mångfald ses som en försäkring Förvaltningen av biologisk mångfald har fokuserat på arter. Ny forskning pekar på att förmågan hos några arter att an- passa sig snabbt och effektivt till förändringar i sin yttre miljö ger hopp inför framtidens klimatförändringar och havsförsurning. En förutsättning är att den genetiska mångfalden bevaras varför arter och habitat behöver skydd och förvaltas även med hänsyn till den genetiska mångfalden inom arter. 8.6Havsmiljö måste integreras i den offentliga förvaltningens arbete med klimat Arbetet med klimatåtgärder och klimatanpassning inkluderar ett stort antal politikområden, många nationella myndigheter, länsstyrelserna och inte minst kommunerna. Enligt (se nedan) 28Simard, F., Laffoley, D., J.M. (red.) 2016, and Climate Change: Adaptation and Mitigation Synergies, Opportunities and Challenges, IUCN. 29Berkström, C., m.fl. 2019, Ekologisk konnektivitet i svenska kust- och havsområden – en kunskapssammanställning, Aqua reports 2019:15. 30https://jncc.gov.uk/our-work/climate-smart-mpas. 31Roberts C., m.fl. 2020, Climate change mitigation and nature conservation both require higher protected area targets, . R. Soc. B 375: 20190121. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna arbetar ett trettiotal statliga myndigheter med klimatfrågor och tillhandahåller i viss utsträckning underlag, bl.a. till kommunerna. Havs- och vattenmyndigheten skrev i sin klimatstrategi 2018 att en hållbar förvaltning från källa till hav behöver bidra till klimat- arbetet på tre sätt.32 1.Förvaltningen behöver stödja klimatomställningen mot ett fossil- fritt samhälle. 2.Förvaltningen måste ta hänsyn till klimateffekter och främja eko- systemens anpassning till klimatförändringen. Både miljön och samhället har ett behov av klimatanpassning. Det krävs kreativi- tet, en bred aktörsdialog och bra planering för att främja syn- ergier och hantera målkonflikter. 3.Behov av kunskap som kan stödja arbetet för minskad klimat- påverkan och bättre klimatanpassning. I den till strategin tillhörande handlingsplanen listar Havs- och vattenmyndigheten över 110 förslag på åtgärder för klimatanpass- ning som i princip berör hela myndighetens verksamhetsområde.33 Förslagen innebär även att Havs- och vattenmyndigheten behöver samverka med ett stort antal andra myndigheter som Jordbruks- verket, , , , , , , Skogs- styrelsen, , och länssty- relserna. Detta är enbart ett exempel på att klimatfrågor griper in i och behöver integreras med vatten- och havsmiljöarbetet. Klimatanpassning har blivit en allt viktigare fråga i vattenförvalt- ningen på vattenmyndigheterna, länsstyrelserna och kommunerna. Det handlar om utmaningar som översvämningar, dagvattenhante- ringar, ökade havsnivå och extremväder. Torka kan även vara ett problem för kustfiskbestånd genom att lek- och uppväxtområden torkar ut. Bedömning av i vilken omfattning åtgärder har betydelse för klimatanpassning kommer sannolikt få större utrymme i vatten- förvaltningens åtgärdsprogram 2021–2027.34 32Havs- och vattenmyndigheten , Klimatstrategi 2018–2020. 33Havs- och vattenmyndigheten , Havs- och vattenmyndighetens arbete med hand- lingsplan för klimatanpassning, Rapport 2018:9. 34Vattenmyndigheten , Åtgärdsprogram för vatten 2021–2027, Sam- rådshandling. Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna Klimatförändringar – en särskilt utmaning Kommunutredningen35 konstaterade att kommunerna har ett om- fattande ansvar och växande uppgifter med anledning av pågående klimatförändring. Kommuner ansvarar för många verksamhetsom- råden som särskilt berörs, t.ex. samhällsplanering, trafikplanering samt vatten och avlopp. Översiktsplanering är ett av de områden be- dömer som särskilt viktiga och där det även behövs insatser från staten för att stödja kommunerna. Genom ändringar i plan- och bygglagen36, har det blivit tydligare att kommunen ska bedöma och värdera risken för skador på den bebyggda miljön på grund av klimatförändringar. Ett problem med de planeringsunderlag som staten tillhanda- håller kommunerna är att det kommer från många olika håll. Kom- munerna betalar även för att få tillgång till vissa klimatrelaterade planeringsunderlag från myndigheterna. Det gäller t.ex. underlag från , , SGU och MSB. bedömning var att staten bör vidta åt- gärder för att förenkla för kommunerna att ta del av de planerings- underlag från statliga myndigheter som behövs för att kommunerna i sitt arbete med översiktsplaner ska kunna bedöma risker på grund av klimatförändringar. Vidare bedömde att de underlag som är nödvändiga för kommunens bedömning och som kan beställas av statliga myndigheter mot en kostnad borde vara gra- tis för kommunerna för att säkerställa att en kommun inte av kost- nadsskäl avstår från att ta in nödvändiga underlag. Även länsstyrelserna bedömdes av ha en vik- tig regional roll för kommunernas klimatarbete, bl.a. genom uppgif- ten att tillhandahålla planeringsunderlag. Förutsättningarna för olika kommuner att arbeta med klimat- frågor varierar stort. Stora kommuner har generellt sett bättre förut- sättningar än små kommuner. Kustkommuner har generellt kommit längre i sitt arbete än inlandskommuner.