sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska få ett utökat ansvar när det gäller samordning av frågor om undervattensbuller kan väntas leda till att fler aktörer blir med- vetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. För- hoppningsvis leder det till bättre informerade beslut när det gäller mänsklig verksamhet som orsakar undervattensbuller. Det kan komma att påverka bl.a. enskilda båt- och vattenskoterförare. Pri- vatpersoner kommer att behöva ta in information om var och hur det är tillåtet att köra och den nya kunskapen kan påverka förar- nas möjligheter att köra fritt. Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen beslutar om ett nytt etappmål för marint områdesskydd. Ett etappmål kan enbart rik- tas mot statliga myndigheter, men åtgärder för att nå målet, dvs. de enskilda besluten om skyddade områden kan påverka privata verksamhetsutövare och enskilda mark- och vattenrättsägare. I det fall reservatsbeslut medför intrång en fastighetsägares pågående markanvändning kan intrångsersättning komma i fråga. Fler skyd- dade områden vid kusten kan medföra konsekvenser för enskilda förare av båtar och vattenskotrar. Inom naturreservat kan vissa aktiviteter begränsas och det kan påverka förarnas möjligheter att köra fritt. Privatpersoner kommer också att behöva ta in infor- mation om var och hur det är tillåtet att köra. Kapitel 21 där alla vill vara Andel av befolkningen som bor i kustnära områden var andelen av befolkningen i landet som var bosatt i kustom- rådet jämfört med övriga landet (tätorter över 10 000 in- vånare undantagna, för kustområdet såväl som för jämförelsebasen övriga ). Det är inga skillnader mellan kvinnor och män. An- delen visar kustområdenas attraktionskraft när det gäller att attrahera människor som vill och kan bo i området. Andelen bosatta i kust- området har ökat med . Givet den långsamma process som befolkningsförändringar ut- gör så är ökningen relativt stor. Kustområdenas attraktivitet är alltså växande, när det gäller förmågan att bibehålla och attrahera nya in- vånare.83 –Miljömålsberedningen föreslår att kommunernas planeringsansvar för kustvattenområden specificeras i , så att kommunerna kan arbeta med ett helhetsperspektiv från utsjö till land i den fysiska planeringen. Förslaget medför inga direkta ef- fekter för enskilda eller privata verksamheter men kan bidra till bättre planeringsförutsättningar för näringslivet, särskilt för pla- nering av ny verksamhet. Förslaget kan även innebära bättre för- utsättningar för friluftsliv och båtliv genom framförhållning i pla- nering av hamnar, båtuppställningsplatser och båtramper. Den fysiska planeringen kan även ge indikationer till enskilda om olika kustområdens naturvärden och ekologiska känslighet och därmed indikera var det kan vara rimligt att ansöka om strandskyddsdis- för bryggor och andra anläggningar i vatten. –Miljömålsberedningen föreslår att kommunernas planeringsansvar för kustvattenområden specificeras i , så att kommunerna kan arbeta med ett helhetsperspektiv från utsjö till land i den fysiska planeringen. Förslaget väntas bidra till bättre planeringsförutsättningar för enskilda som får lättare att förutse kommunens planering och kan anpassa sina ansökningar därefter. Förslaget kan även innebära bättre förutsättningar för friluftsliv 83Havs- och vattenmyndigheten, 2020, Redovisning av uppdrag att vidareutveckla den strategins indikatorer och redovisa en uppföljning av den maritima strategin (I2019/02252/TM, I2019/00648/TM), s. 80. och båtliv för enskilda genom framförhållning i planering av ham- nar, båtuppställningsplatser och båtramper. –Miljömålsberedningen föreslår att kommunernas möjlighet att be- stämma skyddsåtgärder i detaljplanen utöver markförorening ska omfatta förorening av hav och vatten. Kommunen ska även få be- stämma skyddsåtgärder för att motverka negativ påverkan på havs- och vattenmiljön. Kommunen får också bestämma att lov eller startbesked för en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av markens användning endast får ges under förutsättning att markens lämplighet för bebyggande har säkerställts genom att en mark-, havs-, eller vattenförorening har avhjälpts eller en skydds- eller säkerhetsåtgärd har vidtagits på tomten. Förslaget ger kommu- nerna samma möjligheter som de har när det gäller mark att även bestämma skyddsåtgärder för att motverka förorening i havs- och vattenmiljön samt vänta med lov eller startbesked för en åt- gärd tills en förorening i hav eller vatten har avhjälpts. Dessutom får kommunen bestämma skyddsåtgärder för att motverka nega- tiv påverkan på havs- och vattenmiljön. Det innebär att kommu- nernas bestämmanderätt ökar i förhållande till fastighetsägarna. Enskilda fastighetsägare kan påverkas genom att kommunen be- stämmer skyddsåtgärder för att motverka negativ påverkan eller förorening i havs- och vattenmiljön. Högre krav kan komma att ställas på fastighetsägare, både privatpersoner och företag, i sam- band med detaljplanering och bygglovsprövning. Redan vid plan- läggning måste det visas att åtgärderna motverkar negativ påverkan på vattenmiljön och att marken därför är lämplig att bebyggas. kan hanteringen av vattenmiljöfrågor i ett tidigt skede leda till en effektivisering av efterföljande prövningar. Om åtgär- derna vidtas vid planering och byggande, slipper fastighetsägarna krav på anpassningar . I den mån åtgärder som gynnar havs- och vattenmiljön även är positiva för översvämningsriskhantering och rekreation får man till säkrare och attraktivare projekt inom samma process. –Miljömålsberedningen föreslår att strandskyddets syfte om beva- rande av goda livsvillkor för djur och växtlivet i vatten förtydligas så att det framgår att det också innebär att nå god miljöstatus en- ligt havsmiljöförordningen och god ekologisk och kemisk status enligt vattenförvaltningsförordningen. Avsikten med förslaget är alltså att stärka skyddet av grunda, känsliga kustområden. För att lyckas med det krävs en minskad exploatering. Förslaget kan medföra konsekvenser för enskilda fastighetsägare och företag, men det är svårt att bedöma på vilket sätt. Förslaget ska medföra en likartad bedömning av betydelsen av syftet att bevara goda livs- villkor för djur- och växtlivet i kustvattenområdet i hela landet vilket ökar rättssäkerheten. Det kommer även att bli lättare för fastighetsägare och privata företag att förutse möjligheten att få strandskyddsdispens och därmed bidra till bättre planeringsförut- sättningar och även färre konflikter både mellan enskilda och kom- munen och men även mellan olika enskilda aktörer. Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervägan- den och förslag som berör organisationer redovisas här. Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ger Havs- och vatten- myndigheten möjlighet att meddela föreskrifter om anmälnings- och rapporteringsskyldighet för den som bedriver fritidsfiske eller fisketurismverksamhet. Förslaget kommer påverka de fritids- fiskare som fiskar på rapporteringsskyldiga arter. Detta medför ett extra krav på allmänheten och turismfiskeföretag. Sportfiskarna har tagit fram en applikation som kan underlätta både information om rapporteringsplikt och där rapportering kan genomföras. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska få ett utökat ansvar när det gäller samordning av frågor om undervattensbuller kan väntas leda till att fler aktörer blir med- vetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. För- hoppningsvis leder det till bättre informerade beslut när det gäller mänsklig verksamhet som orsakar undervattensbuller. Det kan komma att påverka bl.a. organisationer för sjöfartsnäringen och enskilda båt- och vattenskoterförare. Kapitel 21 där alla vill vara –Miljömålsberedningen föreslår att anslaget 13:3 Stöd till frilufts- livsorganisationer i 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, som disponeras av och som admi- nistreras av Svenskt Friluftsliv, ökar med för särskilda informationssatsningar till det båtburna fri- luftslivet. Friluftslivets, inklusive båtlivets organisationer anser att informationsåtgärder kommer att ge större positiv effekt på havs- miljön än utökade och striktare regleringar eller krav på obliga- torisk utbildning. Förslaget medför att Svenskt Friluftsliv och några av deras medlemsorganisationer, framför allt Svenska Båt- unionen och Svenska , får en särskild uppgift att ta fram informationsmaterial och säkerställa information till en så bred grupp av friluftslivsutövare och båtlivet som nyttjar kusten, som möjligt. Informationskampanjer behöver genomföras i sam- råd med bl.a. Havs- och vattenmyndigheten och Transportsty- relsen och innebär därför administrativa uppgifter hos dessa myn- digheter, men de bedöms rymmas inom ordinarie verksamhet. 26.10Konsekvenser av förslag som har betydelse för den kommunala självstyrelsen Miljömålsberedningens förslag bedöms inte medföra några konse- kvenser för den kommunala självstyrelsen. 26.11Konsekvenser av förslag som har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Miljömålsberedningens förslag bedöms inte ha några direkta konse- kvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Ytter- ligare reglering av fisket och fler skyddade områden kan dock med- föra behov av mer tillsyn av regelefterlevnad. Förslaget om att utreda förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister kan i förlängningen bidra till att underlätta för brottsbekämpande myndigheter när det gäller att spåra ägare till båtar efter t.ex. stöld. Fullständig konsekvensanalys av ett fritidsbåtsregister åligger dock den särskilda utredaren. 26.12Konsekvenser av förslag som har betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Miljömålsberedningens förslag bedöms inte ha några betydande konse- kvenser för sysselsättning och offentlig service. Regleringar av fiske både i och utanför skyddade områden kan på kort sikt medföra inskränkningar i fiskets utövande. Ett mål med reglering av fiske är att återfå starka bestånd och långsiktigt säkra sysselsättningen inom fisket. Fler naturreservat kan öka tillgängligheten till naturområ- den för rekreation och friluftsliv. Skyddade områden kan utgöra en tillgång för den kustnära turistindustrin. Skyddade områden bör bidra till förbättrade fiskbestånd som bör bidra till bättre lönsamhet och sysselsättning inom yrkesfisket och fisketurismen. 26.13Konsekvenser av förslag som har betydelse för små företags arbetsförutsättningar Kapitel 14 Ingen gödning till havet Förslagen i kapitlet Ingen gödning till havet bedöms ha liten bety- delse för små företags arbetsförutsättningar. Åtgärder för att minska övergödning behövs på både större och mindre lantbruksföretag, men här finns goda möjligheter till ekonomiskt stöd. Förslaget om att länsstyrelserna ska ansvara för samordningen av genomförandet av lokala havs- och vattenmiljöåtgärder, bidrar till ett förbättrat stöd till enskilda företag och kan riktas även mot mindre lantbruksföretag som inte är medlemmar av Greppa Näringen. Förslaget om krav på att inkludera fosfor i växtodlingsplaner eller motsvarande i känsliga områden kan medföra en extrakostnad på mindre lantbruksföretag genom att de behöver bekosta en markkartering. Förslaget medför även en ökad administration i det fall företaget inte inkluderar fosfor i sin dokumentation. Kapitlet 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljö- förvaltningen och kapitlet 20 Marint områdesskydd Förslagen i kapitlen om Förvaltning av fisk en del av havsmiljöför- valtningen och Marint områdesskydd kan uppfattas medföra be- gränsningar för små fiskeföretag genom regleringar av fisket. bör det områdesskyddet bidra till förbättrade fiskbestånd och då bidra till bättre lönsamhet och sysselsättning inom yrkes- fisket och fisketurismen. Skyddade områden i skärgårdar kan medföra vissa begränsningar för den lokala skärgårdstrafiken t.ex. genom fartbegränsningar eller att vissa replipunkter kan behöva flyttas. Konsekvenserna bedöms som marginella på samhällsnivå, men kan påverka ett fåtal mindre företag t.ex. genom något längre restider. 26.14Konsekvenser av förslag som har betydelse för små företags konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags villkor Miljömålsberedningens förslag bedöms inte medföra konsekvenser som har betydelse för små företags konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags villkor. 26.15Konsekvenser av förslag som har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män Miljömålsberedningens förslag bedöms inte ha någon nämnvärd be- tydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. 26.16Konsekvenser av förslag som har betydelse för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Miljömålsberedningens förslag bedöms inte ha någon betydelse för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 26.17Bedömning av om föreslagna regleringar överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av medlemskap i Miljömålsberedningens föreslagna regleringar bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av medlemskap i . När det gäller förslaget om ett gemensamt åtgärdsprogram för havs- och vattenmiljön menar att tillämpliga EU-direktiv inte reglerar de närmare formerna för åtgärdsprogram- mens utformning. Miljömålsberedningen bedömer därför att det inte finns hinder mot ett gemensamt åtgärdsprogram så länge rapporter- ingen till EU genomförs enligt respektive direktiv. 26.18Bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande Miljömålsberedningen bedömer att förslagen som beredningen lämnar lämpligen bör genomföras samlat. Före ikraftträdandet behöver ut- rymme finnas för beredning i . De författningsför- slag som beredningen lämnar föreslås därför träda i kraft . 26.19Bedömning av behov av särskilda informationsinsatser Kapitel 14 Ingen gödning till havet Miljömålsberednigens förslag om krav på att inkludera fosfor i växt- odlingsplaner eller motsvarande i känsliga områden kan medföra be- hov av en särskild informationsinsats av riktad till berörda lantbruksföretag. Informationen bör delvis kunna kanali- seras genom Greppa Näringen. Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Miljömålsberedningens förslag om rapporteringsskyldighet för fri- tidsfiske samt fiskevårdsavgift kommer medföra behov av riktade in- formationsinsatser till fritidsfisket. Dessa två förslag behöver dock utvecklas vidare genom uppdrag innan de kan beslutas av regeringen. Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelserna och Sportfiskarna be- döms kunna samarbeta om informationsspridningen. Kapitel 20 Marint områdesskydd Miljömålsberedningens förslag medför en utökning av antalet skyd- dade områden. Det behövs informationsinsatser för att göra skyd- dade områden kända för allmänheten och verksamhetsutövare och för att säkerställa efterlevnaden. Detta bedöms rymmas inom berörda myndigheters ordinarie verksamhet, främst länsstyrelserna, men även Havs- och vattenmyndigheten, och Transportstyrelsen. 26.20Samhällsekonomiska konsekvenser och kostnadseffektivitet Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om för- slagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. Miljömålsberedningens förslag handlar i stor utsträckning om att effektivisera tillämpningen av de befintliga regelverken, styrmedlen och åtgärderna i havsmiljöarbetet vilket i sin tur har satt ramarna för både möjliga och alternativa lösningar. Miljömålsberedningen vill framhålla att även om det inte har varit möjligt att till fullo uppskatta de samhällsekonomiska effekterna av förslagen i detta betänkande – så är den övergripande bedömningen att samtliga förslag är nödvändiga och bidrar på lång sikt till både ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Miljömålsberedningens övergripande bedömning är att förslagen i detta betänkande medför en låg kostnad för de offentliga finanserna och samhället i övrigt i förhållande till nytta. Ett viktigt resultat av beredningens arbete är att för att kunna identifiera ytterligare effektiva åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård, be- hövs mer omfattande samhällsekonomiska analyser som inkluderar hela omfattningen av havsmiljöförvaltningen och dess påverkan på samhället i vid bemärkelse. I kapitel 25 En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser föreslår därför Miljö- målsberedningen att regeringen ger i uppdrag till den som får den tvärvetenskapliga funktion som föreslås i samma kapitel att ta fram en samhällsekonomisk analys av havets intäkter och kostnader. Ana- lysen ska ha sådan omfattning att den ger en rättvisande bild av de intäkter och värden som havet bidrar med till samhället i stort, i för- hållande till kostnaderna för åtgärder, regleringar etc. som behövs för att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen. Det är särskilt angeläget att ta sig an den ekonomiska och sociala utvecklingen i havsmiljösammanhang. Behovet av ökad styrning be- höver genomföras på ett sätt som gör att havsmiljöarbetet går hand i hand med stärkt konkurrenskraft och nya, hållbara arbetstillfällen. Långsiktiga spelregler i havsmiljöpolitiken skapar större förutsägbar- het för olika aktörer i samhället att investera i ny teknik och att ta tillvara nya möjligheter. Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ställer krav på innovation och utveckling som kan leda till nya arbets- tillfällen och företag som tillhandahåller varor och tjänster. En bety- delsefull del i en framåtsyftande och pådrivande havsmiljöpolitik är därför insatser för forskning och utveckling inom strategiskt viktiga områden. Det kommer att krävas gemensamma satsningar på forsk- ning och innovation i samarbete mellan samhälle och näringsliv. Enligt Miljömålsberedningen är havsmiljöförvaltningen mer om- fattande och innefattar fler politikområden, verksamheter och aktö- rer än vad som traditionellt har beaktats i värderingstudier, samhälls- ekonomiska analyser och konsekvensbedömningar. Några exempel är: –Sjöfart: Sjöfartens miljöeffekter på havsmiljön har bedömts i liten skala, förutom risk för oljespill vid olyckor. Transportsektorns klimatomställning där en ökad sjöfart eftersträvas kan ha omfat- tande samhällsekonomiska effekter när påverkan på havsmiljön inkluderas i analyserna. –Övergödning och cirkulär ekonomi: Den långsiktiga tillförseln av fosfor och kväve till havet är beroende av i vilken omfattning och takt och EU kan ställa om till en cirkulär ekonomi för växtnäringsämnen. De samhällsekonomiska analyserna för över- gödning kan inte enbart baseras på kostnaderna för lokala åtgärder inom jordbruket. De måste även t.ex. inkludera behov av innova- tioner, teknikutveckling och investering i metoder och teknik för återvinning och återföring av växtnäringsämnen. I en sådan analys behöver även näringslivsutveckling och exportmarknader för ny teknik inkluderas. –: Miljötillståndet i kustvattenområdet är beroende av verksamheter på land, t.ex. utveckling och bostads- byggande, industri, lantbruk, skogsbruk och turismutveckling, men även havsbaserad verksamhet som fiske, sjöfart och försvarets verksamhet. är miljötillståndet i kustvattnet avgörande för hela havsmiljöns funktion, t.ex. som kolsänka (se nästa punkt) och avgörande för bedrivande av flera av verksamheterna ovan som t.ex. fiske och havsbaserad turism. –Klimatförändringar: Det är väl känt att havet producerar hälften av syret och absorberar stora mänger CO2, betydligt mer än sko- gen. Vad det kostar att förlora denna funktionen är dock inte be- räknat. I ett samhällsekonomiskt perspektiv är det mycket ange- läget att bedöma effekterna av en försämrad havsmiljö. I det fall utvecklas från att vara en kolsänka till att bli en kolkälla (sådana indikationer finns i vissa kustvattenområden) så ställer det helt nya krav på behovet av utsläppsminskningar och åtgärder. I paragrafen regleras att lagen innehåller bestämmelser om hur reger- ingen ska arbeta med havsmiljöfrågor, vilket syfte som ska nås med arbetet och hur arbetet ska gå till. Att lagen riktar sig till regeringen innebär att det är regeringen som kollektiv – och ytterst statsministern – som är ansvarig för att se till att lagen efterföljs (jfr 6 kap. 1 § och 7 kap. 3 och 4 §§ regerings- formen). och de statliga förvaltningsmyndighe- terna är centrala aktörer i regeringens arbete för att säkerställa detta (jfr 7 kap. 1 och 2 §§ regeringsformen). I paragrafen regleras att syftet med regeringens havsmiljöarbete ska vara att uppnå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Bestämmelsen utgår från de riksdagsbundna miljökvalitets- målen. I paragrafen regleras att regeringen ska tillämpa ekosystemansatsen som en utgångspunkt. Med utgångspunkt avses att ekosystemansatsen ska genomsyra allt havsmiljöarbete som regeringen genomför. I paragrafen definieras ekosystemansatsen. Definitionen speci- ficerar att naturvärden ska bevaras och naturresurser nyttjas hållbart enligt de tre hållbarhetsdimensionerna; miljömässigt, ekonomiskt och socialt. Med hållbarhet avses det allmännas skyldighet enligt 1 kap. 2 § regeringsformen att främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Målet eller syftet ska vara att säkerställa att ekosystemen används inom sina grän- ser, vilket innebär att de håller för den belastning som människan utsätter dem för. Definitionen innebär för regeringen att regeringen i sitt havsmiljö- arbete ska sträva efter att bevara naturvärden och i nyttjandet av naturresurserna, ska regeringen avväga miljömässiga, ekonomiska och sociala intressen som målet ska vara att säkerställa att eko- systemen används inom sina gränser. I paragrafen regleras att regeringens havsmiljöarbete ska vila på veten- skaplig grund. Regeringen ansvarar för att inhämta, sammanställa och analysera det underlag som behövs för att driva havsmiljöarbetet i enlighet med denna lag. I paragrafen regleras att regeringen varje mandatperiod ska ta fram en havsmiljöproposition. Propositionen ska innehålla en resultatana- lys där regeringen ska bedöma effekten av beslutade styrmedel och andra åtgärder och redovisa vilken betydelse dessa har för möjlig- heten att nå Hav i balans samt levande kust och skärgård. Därutöver ska regeringen i propositionen beskriva vilka åtgärder som behöver vidtas och på för att nå Hav i balans samt levande kust och skärgård. Regeringen ska också beskriva vilka åtgärder som regeringen planerar att genomföra . Eventuella författningsförslag som behövs för att nå målet ska också ingå i propositionen. Bestämmelsen syftar till att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt och framåtsyftande havsmiljö- arbete över mandatperioderna. Arbetet med propositionen ska samordnas med åtgärdsarbetet enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660) och havsmiljöför- ordningen (2010:1341). Det innebär att regeringen och i arbetet med propositionen behöver samverka med de myn- digheter som ansvarar för åtgärdsarbetet. 27.2Förslaget till lag om ändring i fiskelagen (1993:787) Första stycket i paragrafen ändras genom att sista meningen stryks. I stället införs en möjlighet till avvägning mellan naturvårdsintresset och fiskeintresset genom att föreskrifter får meddelas om vilken hän- syn som vid fiske ska tas till både naturvårdens och fiskets intressen. Ändringen innebär att det blir möjligt att meddela föreskrifter som avsevärt försvårar fisket. måste även fiskets intressen avvägas gentemot naturvårdens intressen när föreskrifter ska meddelas. Ett tillägg görs i de särskilda bestämmelserna i bilagan till fiskelagen (1993:787) om svenska medborgares rätt att fiska i enskilt vatten.