sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Källa: Inspektionen för vård och omsorg (). När kommunerna rapporterar in ej verkställda beslut till ska de bl.a. ange det huvudsakliga skälet till att beslutet inte är verkställt. Fyra huvudsakliga skäl till varför beslutet inte verkställts kan anges: resursbrist på grund av exempelvis avsaknad av ledig bostad, resurs- brist på grund av exempelvis avsaknad av lämplig personal/uppdrags- tagare, den enskilde har tackat nej till erbjudande och annat skäl där kommunen kan komplettera med förklaring i fritext. angavs ”annat skäl” () som huvudsakligt skäl till att beslutet inte verkställts. Vilka mer exakta skäl som ryms inom denna kategori återstår att utreda inom ramen för en pågående tillsyn (angående denna se avsnitt 16.54), men har i sin initiala hantering bedömt att av de rapporte- ringar som angett ”annat skäl” har direkt eller indirekt koppling till covid-19. I av de inrapporterade besluten anges att den enskilde själv har valt att tacka nej och här har bedömt att av dessa har en direkt eller indirekt koppling till covid-19. Sammantaget bedömer att av de inrapporterade ej verkställda besluten januari till och med oktober Uppdämda behov på det sociala området 2020 hade en direkt eller indirekt koppling till covid-19. Störst på- verkan av pandemin fanns och 13, och här har bedömt att av de inrapporterade ej verkställda beslu- ten hade en koppling till pandemin (se figur 16.3). Figur 16.3 Antal covid‑19-relaterade och ej covid‑19-relaterade ej verkställda beslut januari Kommentar: Datumangivelser avser det datum då individens väntetid börjar, dvs. det datum kommunen fattade ett gynnande beslut om insats eller då en redan pågående insats avbröts. Källa: Inspektionen för vård och omsorg (). Det var främst dagverksamheterna enligt SoL och daglig verksamhet enligt LSS som hade ställts in. Antalet inrapporterade ej verkställda beslut inom hemtjänst samt korttidsboende inom äldreomsorgen hade också ökat markant för första halvan av 2020 i jämförelse med 2019. såg även en ökning av ärenden inom öppenvårdsverksamhet inom individ- och familjeomsorgen (se figur 16.4). Uppdämda behov på det sociala området Figur 16.4 Antalet ej verkställda beslut per verksamhetsområde och insatstyp, januari Källa: Inspektionen för vård och omsorg (). Av alla inrapporterade ej verkställda beslut om dagverksamhet inom äldreomsorgen januari hade direkt eller indirekt koppling till covid-19. Perma- nent bostad samt kontaktperson var de enda insatstyperna där den direkta eller indirekta kopplingen till covid-19 saknades för majori- teten av ärendena (se figur 16.5).1301 1301 (2021), Vad har sett 2020? Iakttagelser och slutsatser om vårdens och omsorgens brister för . Uppdämda behov på det sociala området Figur 16.5 Antal, andel samt procentuell ökning av ej verkställda beslut inom äldreomsorg orsakade av covid‑19, Källa: Inspektionen för vård och omsorg (). Beträffande LSS-insatser rapporterade kommunerna (helår) in totalt 8 725 ej verkställda beslut, varav drygt hälften upp- gavs bero på covid-19 (se tabell 16.1). Det vanligaste var att verk- ställigheten av beslut om daglig verksamhet dröjt.1302 påpekar dock att många kommuner tycks ha försökt minska konse- kvenserna av pandemin på olika sätt, exempelvis genom ökade digi- tala aktiviteter och personal från daglig verksamhet som åkt hem till brukare på regelbunden basis.1303 1302 (2021), Covid-19:s konsekvenser för personer med insatser enligt LSS. 1303 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. Uppdämda behov på det sociala området Tabell 16.1 Ej verkställda beslut som är relaterade till covid-19 Antal ej verkställda beslut inrapporterade till , uppdelade på insatser och lagrum*, totalt antal samt antal och andel av dessa som är relaterade till covid-19, andel angiven i procent, 2020 Typ av insats/bistånd Boende för barn och ungdomar *Insatser enligt SoL avser insatser till personer med funktionsnedsättning 0–. Källor: och Inspektionen för vård och omsorg (). 16.2Färre hemtjänstinsatser och inflyttningar på särskilt boende för äldre Enligt och omsorg för äldre. Läges- rapport har färre äldre () fått socialtjänstinsatser 2020. Andelen äldre personer som fick en hem- tjänstinsats (personlig omvårdnad eller service i ordinärt boende) Uppdämda behov på det sociala området beviljad och utförd var enligt lägre än medel- värdet 2014–2019. Minskningen var tydligast (se figur 16.6). Figur 16.6 Andel äldre som fick hemtjänst Andel av 100 000 personer, , som fick hemtjänst i ordinärt boende –jämfört med medelvärdet 2014–2019 Antal personer per 100 000 invånare 19-covid av smittade nya Antal Anm.: Hemtjänst i form av enbart trygghetslarm är exkluderat. Hemtjänstinsatsen är beviljad och utförd. Källor: , och . Andelen personer som får hemtjänst ökar med sti- gande ålder, och den högsta frekvensen ses hos de som är . Det var enligt rapporten just i den åldersgruppen som minsk- ningen var som störst, och det gällde både kvinnor och män. Vidare har analyserat statistiken för de personer som hade hemtjänst , innan den all- männa smittspridningen, men som valde att avsluta den . –juni ökade de avslutade hemtjänst- insatserna, följt av utan något tydligt mönster, var- efter avbeställningarna ökade . Social- styrelsen konstaterar att mönstret även här följer smittspridningen i samhället (se figur 16.7). Uppdämda behov på det sociala området Figur 16.7 Antal äldre som hade avslutad hemtjänst Andel av 100 000 personer i ordinärt boende, , som avslutade –november. Jämförelse av 2020 med medelvärdet 2014–2019 Antal personer per 100 000 invånare 19-covid smittade nya Antal Anm.: Hemtjänst i form av enbart trygghetslarm är exkluderat. Källor: , och . har även analyserat andelen personer som flyttade in på särskilt boende 2020 i jämförelse 2014–2019. Den andelen minskade tydligt under ungefär . började antalet personer som flyttade in på särskilt boende för äldre öka igen, men det låg fortfarande på en mycket lägre nivå än medelvärdet 2014–2019 (se figur 16.8). anger att antalet äldre personer som haft en bi- ståndsbedömd insats om särskilt boende var drygt 78 000, jämfört med drygt 82 000 personer 2019. Anledningen till det minskade antalet kan enligt myndigheten vara den allmänna smittspridningen av covid-19, som ledde till ett intagningsstopp på de särskilda boenden där det fanns smitta, att fler äldre tackade nej till boende, och att färre personer ville flytta in.1304 1304 (2021), Vård och omsorg för äldre. Uppdämda behov på det sociala området Figur 16.8 Andel äldre som flyttade in på särskilt boende för äldre (SÄBO) Andel av 100 000 personer, , som flyttade in på SÄBO –jämfört med medelvärdet 2014–2019 Antal personer per 100 000 invånare 19-covid av smittade nya Antal Källa: , . 16.3Många förändringar i insatser till personer med funktionsnedsättning Antalet nya beslut enligt LSS tycks inte ha påverkats av covid-19 men däremot, som framgått tidigare, verkställigheten av dem.1305 Förutom en väsentlig ökning av ej verkställda beslut genomförde majoriteten av landets kommuner och stadsdelar även förändringar i sina insatser till personer med funktionsnedsättning. Andelen uppgick inom LSS till , och inom SoL till . pågick förändringarna fortfarande i av kommunerna.1306 Flest förändringar hade enligt skett inom daglig verksamhet och boende för vuxna enligt LSS. Den vanligaste föränd- ringen inom daglig verksamhet var minskade gruppaktiviteter och fler individuella aktiviteter. Vidare hade av kommunerna 1305 (2021), Covid-19:s konsekvenser för personer med insatser enligt LSS. 1306 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. Uppdämda behov på det sociala området och stadsdelarna ställt in insatsen helt och hållet och en lika hög an- del hade minskat insatsens omfattning.1307 Daglig verksamhet enligt LSS ställdes in för drygt 17 200 personer.1308 (Se tabell 16.2. Se även figur 16.4 angående ej verkställda LSS-beslut perioden januari .) 1307 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 1308 (2021), Covid-19:s konsekvenser för personer med insatser enligt LSS. Uppdämda behov på det sociala området Tabell 16.2 Förändringar inom LSS till följd av covid-19 Andel kommuner och stadsdelar som har genomfört förändringar i verksamheter enligt LSS på grund av covid-19, uppdelat på insatser och förändringar, andel angiven i procent, 2020 (N=310) Anm.: Det finns ett visst bortfall på frågan och flera kommuner har svarat vet ej. Svaren bör därför tolkas med viss försiktighet. *av de kommuner och stadsdelar som uppgav att de genomfört förändringar inom LSS till följd av covid-19 och därmed besvarade frågorna som redovisas i denna tabell uppgav att de inte ansvarar för insatsen råd och stöd. Källor: och arbetsmaterial från Inspektionen för vård och omsorg (). Omfattningen av de insatser som helt eller delvis riktar sig till barn hade enligt dock påverkats i mindre utsträckning. Exempelvis uppgav två tredjedelar av kommunerna att de inte ge- nomfört några förändringar i insatserna avlösarservice och korttids- tillsyn. Ungefär lika många kommuner uppgav att de inte genomfört några förändringar inom boende för barn enligt LSS. Uppdämda behov på det sociala området som framför allt ges till barn och unga har påverkats i något högre utsträckning än de tidigare nämnda insatserna och drygt hälften av kommunerna uppgav att de inte genomfört några förändringar i insatsen. Uppgifterna tyder enligt på att många kommuner och stadsdelar har upprätthållit stödet till barn och unga med funktionsnedsättning under pandemin. Hur barnen och de unga, liksom deras vårdnadshavare, har påverkats i de fall insatserna minskat i omfattning har inte kunnat fastställa. Konsekvenserna torde dock enligt myndigheten ha varit rätt omfattande i de kommuner som helt ställt in insatserna.1309 Att många personer med funktionshinder och föräldrar till barn med funktionshinder har drabbats hårt av uppskjutna och uteblivna insatser vittnar bl.a. flera organisationer om, se kapitel 15.5. Det bör också nämnas att enskilda kan drabbas även då några förändringar inte gjorts i verksamheterna. Ett exempel är att vissa föräldrar till barn med funktionsnedsättning på grund av rädsla för smitta har valt att inte nyttja insatsen korttidsvistelse då det där funnits permanent boende barn som varit smittade.1310 Mönstret är enligt detsamma inom SoL som inom LSS. Den insats enligt SoL som har påverkats mest av covid-19 är dagverksamhet. av kommunerna uppger att de ställt in insatsen helt och hållet och en lika hög andel uppger att de har minskat insatsens omfattning. Även boendestöd har påverkats och av kommunerna uppger att de har ställt in insatsen helt och hållet. uppger att de minskat insatsens omfattning (se tabell 16.3).1311 1309 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 1310 Uppgifter lämnade av barn och unga (RBU) vid hearing med patient- och brukarorganisationer, . 1311 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. Uppdämda behov på det sociala området Tabell 16.3 Förändringar inom SoL (0–) till följd av covid-19, uppdelat på insatser och åtgärder Andel kommuner och stadsdelar som har genomfört förändringar i verksamheter enligt SoL 0–på grund av covid-19, uppdelat på insatser och åtgärder, 2020 (N=315) Källor: , arbetsmaterial från Inspektionen för vård och omsorg (). Knappt häften av kommunerna och stadsdelarna införde föränd- ringar i LSS . Ungefär en tredjedel uppgav att för- ändringarna pågick och året ut, vilket enligt handlar om långvariga förändringar. Det saknas uppgifter om för- ändringarna i LSS-insatserna har fortsatt , men utifrån de dialoger som myndigheten haft erfar den att en stor del av föränd- ringarna har gjort det. I takt med att allt fler vaccineras mot covid-19, tycks dock fler dagliga verksamheter öppnas upp.1312 1312 (2021), Covid-19:s konsekvenser för personer med insatser enligt LSS. Uppdämda behov på det sociala området 16.4Andra indikationer på uppdämda eller ökande behov inom Statistik över ej verkställda beslut, beviljade insatser och föränd- ringar i insatser är en pusselbit, men ger inte hela bilden av hur om- fattande den sociala skulden är. Exempelvis avser statistiken om ej verkställda beslut endast inrapporterade fall. Vidare kan den enskil- des möjligheter att fullt ut tillgodogöra sig en insats, som trots allt fortgår, ha försvårats under pandemin. Man behöver därför kom- plettera bilden och även se på andra förhållanden som kan indikera att sociala behov har ökat eller inte kunnat mötas under pandemin. IVO:s nationella tillsyn avseende förändringar i socialtjänstinsatser har genomfört en nationell tillsyn av hur kommunerna verk- ställt socialtjänstinsatser under utbrottet av covid-19. En samman- ställning av resultaten pågår fortfarande, men har redan nu dra- git några övergripande slutsatser som fått ta del av. Enligt har kommunerna kommit olika långt i arbetet med att säkerställa att enskilda personer fått sina behov tillgodosedda un- der pandemin. Många kommuner har på ett systematiskt sätt säkerställt kvalitet och säkerhet för personer när de har gjort förändringar i deras insat- ser. Detta har skett genom föregående riskanalyser, kontakt med enskilda och/eller deras anhöriga kring förändringarna och att man vidtagit åtgärder vid behov samt även följt upp att genomförda åt- gärder fått önskad effekt. Enskilda har också fått vara delaktiga och haft inflytande i det som rört dem. Enligt myndigheten är en konti- nuerlig kontakt med de enskilda avgörande för att säkerställa att för- ändringar i insatserna får önskad effekt. Men det finns också kom- muner som inte har haft ett fungerande systematiskt kvalitetsarbete och där delaktighet och inflytande för den enskilde blir obefintligt. Sammanfattningsvis ser olikheter både mellan och inom kommunerna och att en del kommuner har fått mer effekt av sitt arbete än andra. ser även kommuner som samverkar och lär av Uppdämda behov på det sociala området På pågår nu ett arbete med att färdigställa ett samlat kunskapsunderlag från tillsynen.1313 Kvaliteten i verksamheterna, ökade riskfaktorer, mörkertal m.m. Vård- och omsorgsanalys har analyserat bl.a. vilka konsekvenser det bör finnas beredskap för inom individ- och familjeomsorg. Även om mycket är okänt pekar myndigheten på att arbetslösheten har ökat, att många varit mer iso- lerade än vanligt, att skolfrånvaron varit högre än vanligt och att många haft tillgång till mindre stöd i vardagen från anhöriga, civil- samhället och det offentliga. Forskning och tidigare erfarenheter tyder enligt myndigheten på att behoven av stöd från kommer att öka till följd av pandemin. En av de mest avgörande fak- torerna för utvecklingen är enligt myndigheten arbetslösheten och den ekonomiska utvecklingen. Myndigheten har bedömt det sanno- likt att behoven av stöd och insatser från individ- och familjeom- sorgen kommer att öka något , men att det inte fanns tecken på någon omfattande ökning på kort sikt. Vård- och omsorgsanalys ser i fråga om biståndsbedömda insatser som skjutits upp eller ställts in inte heller tecken på att det under pandemin har byggts upp en omfattande social skuld. Där- emot ser myndigheten flera tecken på att samverkan och samord- ningen över organisatoriska gränser i individärenden har påverkats negativt av pandemin, särskilt för vuxna som har missbruk och bero- ende och som behöver ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet. Bristande samordning och samverkan mellan olika aktörer är enligt myndigheten en stor källa till bristande kvalitet i stödet till personer som behöver stöd från flera olika aktörer och kan, om detta förvärras , leda till att människor far än mer illa och att fler hamnar mellan stolarna. Myndigheten menar att det är de redan utsatta som sannolikt kommer drabbas hårdast och konsekvenserna bli störst i grupper och områden med befintliga sociala risker.1314 genomförde en enkät an- gående hur förbundets medlemmar som är socialarbetare ser på frå- gan om en framväxande social skuld. En hög andel bedömde att pan- 1313 Uppgifter lämnade av till . 1314 Vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konsekvenser av covid- 19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1. Uppdämda behov på det sociala området demin inneburit mer sociala problem som våld, missbruk, psykisk ohälsa eller social oro. Många ansåg att det blivit svårare att upptäcka psykisk ohälsa eller sociala problem som våld och missbruk. Förbun- dets bedömning är att det finns en påtaglig risk för att både kva- liteten och effektiviteten inom individ- och familje- omsorg har försämrats under pandemin och nämner bl.a. färre fy- siska klientkontakter och problem med samverkan. Förebyggande och uppsökande arbete anses också ha påverkats mycket negativt.1315 I kapitel 15 ges en bred bild av hur pandemin påverkat och på- verkar ett antal olika grupper. Där framkommer uppgifter som ex- empelvis ökade riskfaktorer, ett sämre psykiskt mående för vissa, uteblivna rehabiliteringsinsatser, vissa som trots behov avstått från att söka stöd, hårt belastade anhöriga, oro för att omställningen till nya arbetssätt påverkar kvaliteten i insatserna och oro för växande mörkertal. Framväxten av en s.k. social skuld beror på en mängd olika faktorer. Det kan handla om allt från utvecklingen av olika omvärldsfaktorer som påverkar den enskildes hälsa, till kvaliteten och effektiviteten i de insatser som ges och hur väl övriga välfärdstjänster fungerar för att stödja individen. Vidare kan den enskilde av olika orsaker själv välja att avvakta med att söka stöd. Hur enskildas behov av stöd och insatser påverkas av pandemin och hur stort det kvarstående behovet av sociala insatser kommer att bli är med andra ord svårt att bedöma. En annan utmaning består i svårigheterna att urskilja om ett ökat behov av stöd har uppstått på grund av pandemin eller om det finns andra förklaringar. Det finns även en trubbighet i att bedöma om uteblivna eller förändrade insatser leder till ett kvarstående behov eller inte. Behovet kan ha tillgodosetts på annat sätt eller vara tempo- rärt. Ytterligare en svårighet i att få en mer fullständig bild av det uppdämda behovet är att det saknas tillräckligt med statistik och datakällor. Av särskild betydelse är förstås att många sociala konse- kvenser visar sig först . Antalet inrapporterade ej verkställda beslut om olika former av insatser till ökade markant () under 1315 (2021), Den sociala skulden i skuggan av pandemin. Uppdämda behov på det sociala området januari–i jämförelse med . av de ej verkställda besluten berodde på avbrott i befintliga insatser, övriga berodde på att insatsen inte verkställts (). bedömer att av de inrapporterade ej verkställda besluten hade en direkt eller indirekt koppling till covid-19. Ökningen var störst . Det finns dock skillnader mellan kommunerna. De inställda insatserna är främst dagverksamheterna enligt SoL och daglig verksamhet enligt LSS. Bland personer hade färre fått hemtjänstinsatser 2020 jämfört och inflyttningarna på SÄBO minskade tydligt, särskilt . För personer med funktionsnedsättning skedde, förutom en väsentlig ökning av ej verkställda beslut, många förändringar i insat- serna. De insatser som påverkades mest av pandemin för dessa personer var daglig verksamhet enligt LSS () och dagverksamhet enligt SoL (). Daglig verksamhet enligt LSS ställdes in helt i av kommunerna och en lika hög an- del minskade insatsens omfattning. Förändringarna har även varit långvariga. Omfattningen av insatser som riktar sig till barn och unga med funktionsnedsättning verkar däremot ha påverkats i relativt liten utsträckning överlag. Det finns dock mycket som talar för att många barn och även deras föräldrar har drabbats mycket hårt i de fall insatser skjutits upp eller uteblivit. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har inte sett några tecken på att det under pandemin byggts upp en omfattande social skuld i fråga om biståndsbedömda insatser som skjutits upp eller ställts in. Däremot har det sannolikt byggts upp en viss social skuld som verksamheterna behöver komma ikapp med, t.ex. behöver bristande samordning och samverkan mellan olika aktörer åtgärdas, och tillgången till vissa typer av öppna och förebyggande stödinsat- ser förbättras. Enligt myndigheten har sannolikt fler individer fallit mellan olika myndigheters stolar och därmed fått ett sämre och mindre samordnat stöd. Även om den sociala skulden inte framstår som så omfattande som man först kunde befara finns det alltså flera tecken på att det kommer att finnas ett utökat behov av stöd och insatser till följd av pandemin. De signaler som kommer från civilsamhället m.fl. och den bild som redovisas i kapitel 15 om den sociala isoleringens pris pekar i samma riktning. Uppdämda behov på det sociala området Vi har i detta och föregående kapitel redovisat vilka effekter som pandemin fått för hälso- och sjukvård och på det sociala om- rådet. I nästa kapitel fördjupar vi oss i vilka effekter som fjärr- och distansundervisningen fått för elever och studenter. 17Fjärr- och distansundervisningens effekter Under pandemin har skolor i , till skillnad från flertalet andra länder, i stor utsträckning hållits öppna. beslutade regeringen, baserat på rekommendationer från Folkhälsomyndig- heten, att undervisningen i gymnasieskolorna, inom den kommunala vuxenutbildningen samt vid högskolor och universitet skulle övergå till fjärr- och distansundervisning.1316 och fram till vårterminens slut bedrevs undervisningen på distans inom dessa skolformer. Verksamheten i förskolan och fortsatte dock som vanligt. När smittspridningen tog fart i igen gick berörda skolformer återigen delvis över till fjärr -och distansundervisning1317, vilket innebar att berörda elever och studenter har fått en stor del av undervisningen på distans fram till . , under den andra vågen, fattade regeringen beslut om att även möjliggöra för hög- stadiet att använda fjärr- eller distansundervisning. Beroende på smittläget i olika kommuner har fjärr- och distansundervisningens 1316 Regeringens pressträff, . Se även webbplats, Lärosäten och gymnasieskolor uppmanas nu att bedriva distansundervisning, (besökt ). 1317 Fjärrundervisning definieras i skollagen som ”interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte ”. Enligt skollagen ska elever som deltar i fjärrundervisning göra det i lokaler som skol- enheten disponerar. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska det finnas en handledare närvarande där eleverna befinner sig. Även i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan ska en handledare vara närvarande, men i dessa skolformer är det inte alltid nödvändigt att handledaren befinner sig i samma lokal som eleverna under hela lektionen. Distansundervisning definieras i skollagen som ”interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid”. Vid distansundervisning finns det enligt skollagen inget krav på att det ska finnas en hand- ledare eller lärare fysiskt närvarande när undervisningen bedrivs. Men distansläraren ska ha regelbunden direktkontakt med eleverna. (SFS 2010:800). Fjärr- och distansundervisningens effekter omfattning i högstadieskolorna varierat.1318 Huvudregeln inför höst- terminens start har varit att högstadie- och gymnasieskolor ska bedriva undervisning på plats. Samma rekommendation gäller även för högskolor och universitet som stegvis har återgått till närundervisning.1319 I kapitlet försöker vi besvara ett antal frågor. Har regeringens, myndigheternas och huvudmännens vidtagna åtgärder underlättat övergången till fjärr- och distansundervisning inom skolväsendet? Har barn, elever och studenter runtom i fått en likvärdig ut- bildning? Har elever och studenter med funktionsnedsättning eller de som är särskilt utsatta av annan anledning fått det stöd som de är i behov av?