sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — 2018:44, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för för- stärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete generationsmålet och havsanknutna miljökvalitetsmål, samt bidrar till genomförande av mål 14 i Agenda . De globala målen i Agenda är enligt regeringen integrerade och odelbara och balanserar de tre dimensionerna av hållbar utveck- ling. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålsberedningen ska lämna förslag till reger- ingen om hur miljömålen kan nås, men ska vid framtagandet av strategin och förslag till lösningar beakta de övriga två dimensionerna av hållbarhet inom Agenda 2030. Strategin ska ge förutsättningar för en bred politisk enighet om etappmål, styrmedel och åtgärder som krävs för att vända den negativa trenden i havsmiljön, särskilt med hänsyn till effekter av klimatförändringar och havsförsurning. Miljömålsberedningens uppdrag har varit att: •redogöra för hur existerande styrmedel och åtgärder styr mot havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 och om de kan bli mer effektiva, •analysera om det behövs ytterligare styrmedel och åtgärder, för att på ett kostnadseffektivt sätt säkerställa en ekosystembaserad havsförvaltning som bidrar till att stärka havens resiliens, särskilt med hänsyn till effekterna av klimatförändringarna och havsför- surningen och vid behov lämna förslag på sådana, •analysera om det behövs ytterligare styrmedel och åtgärder för att säkerställa kunskapsförsörjningen med avseende på berörda miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda och vid behov lämna förslag på sådana, •utifrån befintliga analyser och rapporter om kopplingen mellan havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda bedöma om miljömålssystemet behöver kompletteras med fler etappmål, och vid behov lämna förslag, •värdera hur det havsregionala samarbetet på ett effektivt sätt kan bidra till genomförandet av havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda , och •övergripande redovisa utfallet av relevanta internationella förhand- lingar och beslut, som t.ex. mål, åtaganden eller avtal, och hur dessa kan inkluderas i nationella strategier, styrmedel och åtgärder Miljömålsberedningens uppdrag och arbete för att genomföra havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda . 2.3Miljömålsberedningens övergripande uppgift är att föreslå strategier inom prioriterade områden Enligt sitt allra första direktiv5 2010 är Miljömålsberedningens upp- gift att med utgångspunkt i en bred politisk samsyn om miljöfrågorna ge regeringen råd om hur miljökvalitetsmålen och Generationsmålet kan nås på ett sätt som är kostnadseffektivt ur ett samhällsper- spektiv. Miljömålsberedningens uppgift är att föreslå strategier inom områden som regeringen prioriterat. I detta uppdrag har regeringen prioriterat förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. 2.3.1Generella utgångspunkter för formulering av strategier och etappmål i miljömålssystemet Miljömålsberedningens förslag till strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser utgår från de generella utgångspunkterna för formulering av strate- gier och etappmål i miljömålssystemet. De generella utgångspunkterna är att strategierna ska innehålla etappmål, styrmedel och åtgärder för att bidra till att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. De direkt havsanknutna miljökvalitetsmålen är Hav i balans samt lev- ande kust och skärgård och Ingen övergödning. Strategierna innehåller frågor som berör flera samhällsintressen och som därigenom kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet och som ofta målövergripande och därför kan bidra till att Generationsmålet och flera miljökvalitetsmål nås. Strategierna bör belysas i EU-perspektiv och ett internationellt perspektiv och bör beakta de skyldigheter som följer av med- lemskap i EU och i övrigt. 2010:74, Parlamentarisk beredning för underlag om hur miljökvalitetsmålen kan nås. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete Enligt utgångspunkterna är det också särskilt viktigt att se till att de senaste vetenskapliga underlagen ligger till grund för Miljömåls- beredningens förslag till strategier.6 En strategi kan innehålla flera olika styrmedel och åtgärder som tillsammans bidrar till att nå flera mål. Strategierna i miljömåls- systemet ska: •i möjligaste mån vara målövergripande och hantera tvärsektoriella frågor, målkonflikter och synergier, •inkludera en problem- och aktörsanalys där det framgår hur, varför och genom vilka aktörer och sektorer miljöproblemen uppstår eller har uppstått, •ge förslag till hur problemen kan åtgärdas så nära källan till pro- blemet som möjligt, •innehålla en tydlig ansvars- och rollfördelning för de insatser och åtgärder som föreslås. •där det är relevant, behandla frågor om hållbar konsumtion, eko- systemtjänster och det internationella perspektivet, samt •innehålla etappmål som ska vara konkreta, tydliga och mätbara.7 Etappmål, styrmedel och åtgärder bör om möjligt hanteras målöver- gripande och strategivis och inte uppdelat per miljökvalitetsmål, eftersom en åtgärd ofta kan bidra till att nå flera miljökvalitetsmål liksom till att nå generationsmålet. En strategi kan därför innehålla flera olika styrmedel och åtgärder som tillsammans bidrar till att nå flera mål. Miljömålsberedningen har i genomförandet av uppdraget valt att göra vissa avgränsningar för att kunna fördjupa utrednings- arbetet i andra delar där beredningen sett behov av mer noggrann genomlysning av frågeställningarna. Här redovisas hur Miljömåls- 2010:74, Parlamentarisk beredning för underlag om hur miljökvalitetsmålen kan nås. 2011:50, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) Strategi för en giftfri miljö. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete beredningen både har avgränsat sitt arbete och genomfört fördjup- ningar samt skälen för detta. Ett nationellt fokus men många åtgärder behöver genomföras på EU- eller internationell nivå Havsfrågorna är internationella till sin karaktär. Samarbetet mellan är avgörande för att nå miljökvalitetsmålen i Öster- sjön. Det samma gäller för , som påverkas av havsmiljöns status i och hela norra . Stora delar av världens havsområden ligger under internationell jurisdiktion. Ett stort antal EU-direktiv och EU-förordningar är direkt styrande för havsmiljöarbete. Det framgår även av Miljömålsberedningens tilläggsdirektiv att beredningen ska värdera hur det havsregionala samarbetet på ett effek- tivt sätt kan bidra till genomförandet av havsanknutna miljökvali- tetsmål och mål 14 i Agenda . Beredningen ska även övergrip- ande redovisa utfallet av relevanta internationella förhandlingar och beslut och hur dessa kan inkluderas i nationella strategier, styrmedel och åtgärder. Miljömålsberedningen uppmärksammade tidigt i utredningsarbetet att det finns stora utmaningar inom nationella förvaltning för att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen. Beredningen har därför analyserat och utrett nationella styrmedel och åtgärder. Inom många områden följer dessa av olika EU-direktiv och EU-förord- ningar eller internationella avtal och konventioner. I så fall har bered- ningen inkluderat analyser och förslag som riktar sig till arbete inom EU eller internationella forum. Ett exempel är sjöfart, där flera förslag medför att be- höver lyfta frågor till Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Ett annat exempel är förslag som handlar om förvaltning av fisk. För förvaltning av levande resurser råder exklusiv EU-kompe- tens. Flera av förslagen behöver därför drivas inom EU:s gemen- samma fiskeripolitik och i den gemensamma fiskeripolitikens regio- nala processer. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete Miljömålsberedningen erfar att regeringen med stöd av svenska myndigheter bedriver ett mycket aktivt och ambitiöst arbete inom havs- och vattenmiljöarbetet i EU. Beredningen har utgått från att regeringen avser att fortsätta detta aktiva arbete och har därför inte sett behov av att övergripande analysera deltagande i olika EU-processer. Internationella avtal och konventioner är drivande i flera internationella konventioner och avtal, som , konventionen för biologisk mångfald (CBD) och i förhandlingarna om ett implementeringsavtal om skydd av biologisk mångfald inom (s.k. BBNJ-processen). är ordförande i konventionen om bevarande av levande resurser i (CCAMLR) och är drivande i arbetet med internationell reglering av avfall och farliga ämnen. har även börjat delta mer aktivt i Internatio- nella havsbottensmyndigheten (). Med hänsyn till regeringens och svenska myndigheters aktiva och pådrivande arbete internationellt har Miljömålsberedningen valt att i sitt utredningsarbete inte gene- rellt analysera hur bör stärka eller ändra sitt internationella havsmiljöarbete. Havsregionala samarbetet inom Helcom och Ospar Det mellanstatliga samarbetet inom Helcom för och Ospar för Nordostatlanten är mycket viktigt för att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen och mål 14 i Agenda . Både Helcom och Ospar används även som plattform för det regionala samarbetet som föreskrivs i EU:s havsmiljödirektiv. Även i Helcom och Ospar driver regeringen, med stöd av Havs- och vattenmyndigheten men också , Transport- styrelsen, , och , ett mycket aktivt och ambitiöst arbete. I Helcom är aktivt på- drivande i frågor om bl.a. övergödning, farliga ämnen och skydd av biologisk mångfald men även övervakning av oljeolyckor. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete arbete i Ospar har t.ex. skydd av biologisk mångfald och skyddade områden, farliga ämnen och övergödning varit viktiga områden. av 2021 ska Helcoms aktionsplan för Öster- sjön uppdateras och Ospar ska besluta om en ny miljöstrategi för Nordostatlanten. Dessa kommer vara styrande för det havsregionala samarbetet . Miljömålsberedningen erfar att arbetet med att förhandla fram ny aktionsplan för Helcom och miljöstrategi för Ospar, är så långt framme att förslag om åtgärder eller insatser i Miljömålsberedningens strategi inte skulle hinna med att beredas och inkluderas i de kommande besluten inom Helcom och Ospar. Miljömålsberedningen har därför valt att inte göra en generell genom- lysning av prioriteringar och behov av insatser inom det havsregionala samarbetet. Ekosystembaserad förvaltning och effekter av klimatförändringar genomsyrar strategin Av Miljömålsberedningens tilläggsdirektiv framgår att beredningen ska analysera om det behövs ytterligare styrmedel och åtgärder för att på ett kostnadseffektivt sätt säkerställa en ekosystembaserad havs- förvaltning som bidrar till att stärka havens resiliens, särskilt med hänsyn till effekterna av klimatförändringar och havsförsurning och vid behov lämna förslag på sådana. Miljömålsberedningen har i utredningsarbetet sett att både eko- systemansatsen och ekosystembaserad förvaltning samt effekter av klimatförändringar och havsförsurning är områden som behöver genomsyra hela havsmiljöarbetet. Beredningen lämnar därför få för- slag om just ekosystembaserad förvaltning eller effekter av klimat- förändringen, men båda ligger helt eller delvis till grund för ett stort antal förslag i betänkandet. Enligt Miljömålsberedningens tilläggsuppdrag kan en ekosystem- baserad fiskförvaltning vara en integrerad del av att uppfylla de havs- anknutna miljökvalitetsmålen och mål 14 i Agenda . Miljömåls- beredningen har ansett att frågor som berör hållbar förvaltning av Miljömålsberedningens uppdrag och arbete fiskresurserna måste integreras i Miljömålsberedningens arbete med strategin. En helhetssyn i arbetet Det framgår av regeringens tilläggsuppdrag till Miljömålsbered- ningen att när direktivet beslutades , pågick flera utred- ningar och regeringsuppdrag som hade relevans för bedömningen av behov av strategier, styrmedel och åtgärder inom havsmiljöpolitiken, t.ex. om övergödning, plast och marint skräp, kemikalier och avfall samt läkemedelsrester. Det pågick även regeringsuppdrag om skydd av områden och havsplanering. Enligt tilläggsdirektivet skulle Miljömålsberedningen inte analysera och lämna förslag inom områ- den som direkt berörs av och överlappar med andra utredningar och uppdrag. Men, för att kunna ge ett samlat och ändamålsenligt under- lag för en ny och långsiktig havsmiljöpolitik skulle beredningen hänvisa till utredningar och uppdrag som gjorts för utredningens arbete och om det var lämpligt att ta hänsyn till och inkludera sådana förslag. Miljömålsberedningen har undersökt inom vilka områden andra utredningar har lämnat förslag till regeringen och vilka luckor som kvarstår. Ett tydligt exempel är övergödningsområdet. Insatser för att minska övergödningen har direkt och indirekt behandlats i flera betänkanden . Utredningarna Stärkt lokalt åt- gärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10), Hållbar slamhantering (SOU 2020:3), Mer biogas! För ett hållbart (SOU 2019:63) och Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34), har alla lämnat förslag som är särskilt relevanta för Miljömålsbered- ningens arbete. Flera regeringsuppdrag har också redovisats till reger- ingen . Miljömålsberedningen noterar att trots omfattande insatser, utred- ningar och uppdrag, både genomförda och pågående, har det saknats en helhetssyn över olika övergödningsåtgärder. Miljömålsberedningen har därför lagt vikt vid att redovisa andra utredningars relevanta för- slag och hur dessa tillsammans med Miljömålsberedningens egna be- dömningar och förslag ger ett samlat underlag för vidare besluts- fattande. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete Andra områden som Miljömålsberedningen särskilt har lagt vikt vid att beskriva är genomförandet av EU-direktiv inom hav- och vattenmiljöpolitiken, EU:s gemensamma fiskeripolitik samt kemikalie- politik. Prioritering av områden som behöver extra uppmärksamhet Miljömålsberedningen har under arbetes gång erfarit att havsmiljö- området inkluderar eller är beroende av många politikområden och omfattar en stor bredd av olika sakfrågor. Detta innebär att det i flera fall också finns målkonflikter. Det finns också myndigheter som inte arbetar aktivt med havsmiljöfrågor som behöver involveras i arbetet. Miljömålsberedningen har därför valt att särskilt fokusera sina analyser och därmed också överväganden och förslag, på ett antal om- råden som antingen behöver uppmärksammas mer, få en tydligare roll i havsmiljöarbetet eller där Miljömålsberedningen menar att det behövs en helhetssyn på frågorna. Exempel på ett område som behöver uppmärksammas i havs- miljöarbetet är sjöfartens påverkan på havsmiljön. Undervattensbullers påverkan på arter är en relativt ny fråga där både mer kunskap och åtgärder behövs. Även fritidsbåtars påverkan på havsmiljön är en fråga som behöver lyftas fram. Ytterligare ett område är farliga ämnen och läkemedel. Farliga ämnen är ingen ny fråga i havsmiljöarbetet. Däremot har inte påverkan på arter och ekosystemeffekter av farliga ämnen och läkemedel någon framträdande roll i kemikalie- politiken. Områden som traditionellt och är prioriterade inom havsmiljöarbetet, men där Miljömålsberedningen har sett att det behövs ett nytt grepp, är särskilt övergödning och förvaltning av fisk. Detta är områden med många intressenter, som påverkar många verksamhetsutövare och som omgärdas av omfattande regleringar. Övergödningen inbegriper även ett omfattande åtgärdsarbete. Här har Miljömålsberedningen haft ambitionen att lyfta blicken och värdera om det kan tas ett nytt helhetsgrepp eller nya vinklar på arbetet. Ytterligare en fråga som Miljömålsberedningen har uppmärksam- mats på är havsmiljödata. Det handlar om bl.a. om att det är en kom- plex och otydlig ansvarsfördelning i frågor om havsmiljödata. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete handlar även om tillgänglighet och tillgång till relevant, tillräcklig och användarvänliga data om kust- och havsområden. Miljömålsberedningen har valt att särskilt analysera förutsätt- ningarna för planering, skydd och åtgärdsarbete i kusthavet. Kustens ekosystem är mycket viktiga för hela havets produktion av eko- systemtjänster som det är detta området som berörs av flest intressen, omfattande exploatering och där ett stort antal statliga myndigheter, kommuner och privata aktörer är involverade i olika delar av förvaltningen. Slutligen har beredningen sett det som viktigt att analysera arbetet med marint områdesskydd, inte minst i ett klimatanpassningsperspek- tiv. Det befintliga etappmålet för områdesskydd löper även ut . Exempel på frågor som inte behandlats eller enbart berörts i mindre omfattning Genom att Miljömålsberedningen valt att fokusera på några områ- den är det andra frågor som inte har analyserats i motsvarande om- fattning. Dessa frågor är dock inte mindre viktiga och Miljömåls- beredningen poängterar att det är nödvändigt att de tas om hand i det fortsatta havsmiljöarbetet. Några områden som inte har inklu- derats är: •Invasiva främmande arter: Invasiva främmande arter bedöms både av forskningen och myndigheter som ett mycket allvarligt hot mot den biologiska mångfalden i havet och havets ekonomiska värden. Klimatförändringar kan bidra till att både antal och ut- bredning av invasiva främmande arter ökar. •Havsplanering: Havsplanering kan vara ett viktigt verktyg i havs- . Havs- och vattenmyndigheten har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag till havsplaner för , Egentliga och . Förslag till havsplaner över- lämnades till regeringen och är under beredning. •Havsbaserad vindkraft: Havsbaserad vindkraft är viktig i omställ- ningen till fossilfri energi och för att ska nå klimatmålen. Här finns det målkonflikter då lämpliga områden för vindkraft också ofta är områden med höga naturvärden. Havsbaserad vindkraft har ingående hanterats i förslagen till havsplaner. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete •Marint skräp och mikroplast: Insatser för att minska tillförsel av skräp och mikroplast till havet är en mycket uppmärksammad fråga internationellt, inom EU och nationellt. Miljömålsbered- ningen har därför enbart gjort en översiktlig analys av frågan. •Tillsyn: En effektiv miljötillsyn är ett viktigt styrmedel för att nå miljökvalitetsmålen. Miljötillsyn har utretts av Miljötillsyns- utredningen och förslagen i betänkandet Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet (SOU 2017:63) är under beredning. Miljömålsberedningen har därför inte närmare analyserat frågor om miljötillsyn. 2.5Kostnadseffektiva styrmedel och åtgärder Miljömålsberedningens förslag till strategi har utgått från de gene- rella och specifika utgångspunkterna för att förstärka åtgärdsarbetet för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. En genomgående strävan i utredningsarbetet har varit att förslagen om styrmedel8 och åtgärder – inom ramen för gällande bestämmelser – ska vara så kostnadseffektiva9 och samhällsekonomiskt effektiva som möj- ligt i arbetet med att säkerställa en ekosystembaserad havsförvalt- ning som bidrar till att stärka havens resiliens, särskilt med hänsyn till effekterna av klimatförändringarna och havsförsurningen. Vid detta har även kraven på effektivitet och god hushållning i statlig verksamhet beaktats.10 Under utredningsarbetet har Miljömålsberedningen observerat ett antal problem och utmaningar i styrningen av havsmiljöarbetet. Be- redningen har därför analyserat och utvärderat om och i så fall hur styrningen av havsmiljöarbetet kan bli mera kostnadseffektiv. Detta omfattar såväl tillämpningen av befintliga styrmedel och åtgärder som mål- och resultatstyrning, administration och finansiell styrning. 8Närmare om styrmedel och kostnadseffektivitet se 2012, Styrmedel för att nå miljökvalitetsmålen, Rapport 6415. 101 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) och 3 § myndighetsförordningen (2007:515). Miljömålsberedningens uppdrag och arbete Miljömålsberedningen har under arbetets gång haft avstämning med flera avslutade och pågående utredningar; Miljöövervak- ningsutredningen (M 2017:03), Utredningen om hållbara plastmaterial (M 2017:06), (M 2017:07), Utred- ningen om minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete (M 2018:04), (M 2018:06), Utredningen om en giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam (M 2018:8), Utredningen om översyn av strandskyddet (M 2019:01), och Öppna datautredningen (I 2019:20). Under utredningsarbetet har Miljömålsberedningen genomfört ett tiotal workshops med en bred sammansättning aktörer från myn- digheter, kommuner, forskare, organisationer, branschorganisationer och näringslivet. Miljömålsberedningen har även under arbetets gång haft närmare 150 möten med olika aktörer. anordnade Miljömålsberedningen tillsam- mans med en webbaserad seminarieserie Män- niskan och havet 2.0. Miljömålsberedningen har haft en brett sammansatt expertgrupp. Under arbetets gång har experterna kallats till tre möten med samt- liga experter. Därutöver har experter kallats till sex tematiska möten i mindre grupper. Miljömålsberedningen har beställt tolv underlagsrapporter: •Formas, Effekter av klimatförändringar och ökade koldioxid- halter på den miljön – en analys av kunskapsläget kring ekosystem, resiliens och havsförvaltning, Rapport 2019. •Anders , Politiken går till sjöss – förvaltnings- politik möter havspolitik, Rapport 2019. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete •Stockholms universitets Östersjöcentrum, , Background document and synthesis: Phosphorus Flows in the Baltic Sea Catchment, Underlag till Miljömålsberedningen 2019. •Havsmiljöinstitutet, , och , Effekter på havsmiljön av överflyttning av sjö- fart, Rapport nr 2019:5. •Kemikalieinspektionen, Kemikaliekontroll för hållbara hav, Kemi- kalieinspektionens underlag till Miljömålsberedningens arbete med en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser, 2019. •Havsmiljöinstitutet, , , , och , Ekosystem- baserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljö- trender och oklara orsakssamband, Rapport nr 2019:6. •SLU Aqua, , och , Sammanfattning – fiskets miljöeffekter, Underlag till miljömåls- beredningen . •Stockholms universitets Östersjöcentrum, m.fl., Våtmarker som fiskevårdsåtgärd vid kusten, Rapport 1/2020. •FOI, , och , Under- lagsrapport om undervattenbuller, FOI Memo 7055. •Stockholms universitets Östersjöcentrum och , och , Framtidens – påverkan av övergöd- ning och klimatförändringar, Rapport 2/2020. •2050 , , En giftfri havsmiljö. •Sif , Behov av kunskap om den miljön, Under- lag till miljömålsberedningen 2020. Utöver detta har en stor mängd rapporter m.m. från myndigheter och vetenskaplig litteratur använts i arbetet. 3 Problemets omfattning och allvar Att havets arter och livsmiljöer har stora problem är väl känt. Men hur allvarligt är detta för oss människor? Förstår vi vad en försämrad havsmiljö innebär och framför allt, vad som är de bakomliggande orsakerna till att vi både i och i resten av världen har så svårt att åstadkomma en bättre havsmiljö? Vanliga argument eller för- klaringar är t.ex. brist på kunskap, vi ser inte det som är under havs- ytan och allmänningens tragedi, dvs. allas ansvar är ingens ansvar. Miljömålsbredningen har i utredningsarbetet funnit att allvaret i problemet är ännu mer genomgående och grundläggande än så. Havet, och i synnerhet kusthavet, förvaltas av en stor mängd olika aktörer med olika ansvarsområden och mandat. Finansieringen av förvaltningen och genomförandet av åtgärder är på korta tidsrymder och i projektform vilket gör det svårt att överskåda och följa upp. Det finns många mer eller mindre synliga målkonflikter med många politik- och utgiftsområden involverade. är mycket komplex. Denna komplexitet, där ansvaret är uppdelat på många aktörer, tillsammans med problem som oftast döljer sig under ytan, förutom när t.ex. massiva algblomningar når våra kuster, bidrar till att de allvarliga problem som havet har och står inför inte har uppmärksammats tillräckligt.