sou · H9B387 · 2021-11-02 00:00:00 — För batterier till elektriska fordon och energilagring skulle EU enligt prognosen behöva upp till 18 gånger mer litium och fem gånger mer kobolt 2030 jämfört med den nuvarande försörjningen till EU:s hela ekonomi. För många kritiska råvaror är försörjningen mycket koncentrerad. tillhandahåller exempelvis av EU:s försörjning av sällsynta jordartsmetaller, står för av EU:s för- sörjning av borat och för av EU:s behov av platina och en ännu högre andel av platinametallerna iridium, rodium och rutenium. EU är beroende av enskilda företag i för sin för- sörjning av hafnium och strontium. En stor del av de kritiska råvarorna produceras alltså utanför EU. Men det finns en betydande mängd fyndigheter av kritiska råvaror inom EU. I finns kända fyndigheter av bland annat antimon, flusspat, fosfatmineral, grafit, kobolt, PGE, REE, och volfram.51 geologiska undersökning, SGU, har utifrån ett regerings- uppdrag 2013 kartlagt och analyserat utvinnings- och återvinnings- potentialen för metall- och mineraltillgångar i Sverige.52 I sin redo- visning lämnar SGU ett förslag till definition av kritiska metaller och för försörjningsbehov. Analysen av resurs- behov gjordes med särskilt fokus på EU:s arbete med att identifiera de metaller och som är kritiska för . Förslaget togs fram med samma kriterier och utgångspunkter som för EU:s förteck- ning, nämligen ekonomisk betydelse och utbudsrisk. De metaller som SGU definierade som kritiska och där inga fyndigheter finns i var koks, PGM och bor. Kritiska med mindre fyn- digheter i var kobolt, niob, tenn, och magnesium. Kritiska med höga utvinnings- eller återvinningspotentialer i var ferrokisel, flusspat, titan, REE, nickel, krom, mangan, vanadin, dolomit och kalksten. Det finns tydliga globala tendenser som visar att behoven och efter- frågan på de kritiska råvarorna kommer att öka drastiskt framöver. 50Critical Raw Materials for in the EU – A Foresight Study. 51https:///mineralnaring/kritiska-ravaror/, . 52Uppdrag att utföra en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotential för svenska metall- och mineraltillgångar, dnr 3114-1639/2013, . Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet Mycket pekar på att de nya energiteknikerna inom vindkraft, sol- celler, litiumbatterier, elnät och biobränsle kommer att kräva stora mängder av till exempel sällsynta jordartsmetaller, litium, kobolt, grafit och rutenium, men också nickel, koppar, järn och silver. För att kunna tillverka så kallade permanenta magneter, som används framför allt till vindkraftverk och elektriska fordon, behövs neodym, dyspro- sium och praseodym vilka tillhör gruppen sällsynta jordartsmetaller. Nya prognoser rapporterar att dessas efterfrågan för permanent- magneter kommer att öka . Flera av de säll- synta jordartsmetallerna behövs också för produktion av elfordon – det går åt 1–mer än vid produktion av konventionella bilar. Vid tillverkningen av en elbil används dessutom drygt mer koppar, tio gånger mer nickel och två gånger mer zink jämfört med en konventionell bil. såldes det cirka 4 miljoner elfordon. kommer för- säljningen enligt prognoserna att vara uppe i 50 miljoner . Det betyder betydligt större mängder av sällsynta jordartsmetaller be- höver utvinnas. Samma trend gäller för litium och kobolt.53 , som ingår i råvarualliansen , bedriver i ett projekt med målet att genom fossilfria processer återvinna gruvavfall från järn- malmsproduktionen och omvandla det till sådana råvaror som EU klassificerar som kritiska. Målet är att producera bland annat fosfor motsvarande fem gånger behov samt av dagens behov inom EU av sällsynta jordartsmetaller. Fullskalig produktion planeras uppnås 2027.54 Granskningssystemet bör omfatta verksamheter som prospekterar, utvinner, anrikar eller säljer råvarorna på EU:s råvaruförteckning eller andra metaller och som är kritiska för försörjning Råvaror i form av metaller och har alltså strategisk betydelse för tillverkningsindustrin. Vilka råvaror som efterfrågas förändras dock . Därmed ändras också bedömningen av vilka råvaror som är att betrakta som kritiska. Granskningssystemet bör omfatta investeringar i verksamhet som prospekterar, utvinner, anrikar eller 53Informationen är hämtad från bland annat ravaror/, . 54https:///sv/nyhetsrum/pressmeddelanden/lkabs-prospekteringsresultat- bekraftar-potential-for-produktion-av-fosformineralgodsel-och-sallsynta-jordartsmetaller/, . Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet säljer kritiska metaller och , och systemet behöver vara flex- ibelt i fråga om vilka råvaror som omfattas. Ett sätt att avgränsa tillämp- ningsområdet är att hänvisa till sådana råvaror som finns upptagna på EU:s förteckning. Det kan emellertid konstateras att förteckningen inte bygger bara på försörjningsrisk, utan även på om råvaran har en ekonomisk betydelse. Vidare finns vissa av de metaller och som SGU bedömt som kritiska ur ett svenskt perspektiv inte med på förteckningen. EU:s råvaruförteckning är upprättad av EU i hela unionens intresse i syfte att bland annat förstärka EU:s inhemska råvaruförsörjning. Genom råvarualliansen arbetar EU:s medlemsstater gemen- samt med att öka EU:s motståndskraft på området kritiska råvaror. Vi anser därför, och för att avgränsningen inte ska bli onödigt krånglig, att granskningssystemet bör omfatta EU:s råvaruförteckning i dess helhet, även om det inte finns några sådana verksamheter i , och trots att även ekonomisk betydelse är ett kriterium för råvarornas placering på förteckningen. Det kan i detta sammanhang även påpekas att EU:s förordning om utländska direktinvesteringar ålägger medlemsstaterna att samarbeta kring utländska investeringar i vissa särskilt utpekade projekt eller program av unionsintresse. De kritiska råvaror som finns upptagna på EU:s råvaruförteckning kan på samma sätt som de utpekade projekten och programmen anses vara av ett sådant unionsintresse att de bör omfattas av ett svenskt gransk- ningssystem. Ett svenskt granskningssystem bör naturligtvis omfatta även verk- samhet som prospekterar, utvinner, anrikar eller säljer metaller och som är kritiska för försörjning men som inte är upp- tagna på EU:s råvaruförteckning. Vilka råvaror som är kritiska kan alltså förändras . Regleringen behöver därför vara flexibel. EU:s råvaruförteckning uppdateras minst och tas in i löpande meddelanden från kommissionen. Meddelandena bygger på EU:s råvaruinitiativ.55 Beträffande dessa råvaror skulle flexibilitet 55Meddelande från kommissionen till och rådet. Råvaruinitiativet – att uppfylla våra kritiska behov av tillväxt och arbetstillfällen i , KOM(2008) 699 slutlig. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet uppnås genom en hänvisning till förteckningen. Eftersom förteck- ningen tas in i löpande meddelanden görs dock varje uppdatering i ett nytt dokument. Det är alltså inte fråga om ändringar i en befintlig rättsakt som exempelvis en EU-förordning eller ett direktiv. Det är därmed inte möjligt att med en dynamisk hänvisning hänvisa till för- teckningen genom att ange ett specifikt meddelande. En hänvisning i lag till det meddelande som är aktuellt skulle innebära att lagen behöver uppdateras varje gång förteckningen upp- dateras. Att i lag hänvisa till aktuellt meddelande är därmed inte en lämplig lösning. Eftersom meddelandena bygger på råvaruinitiativet skulle ett alternativ kunna vara att i lag hänvisa till förteckningen i det vid var tid gällande meddelande som bygger på råvaruinitiativet. Vi bedömer dock att den lämpligaste lösningen är att regeringen be- myndigas att i förordning ange de råvaror som finns upptagna i för- teckningen och som alltså är kritiska för EU. Beträffande de råvaror som är kritiska för försörjning är det lämpligt att ange även dessa på en lägre normhierarkisk nivå än i lag. Vi har ovan redogjort för att SGU, utifrån ett regeringsuppdrag , har kartlagt och analyserat utvinnings- och återvinnings- potentialen för metall- och mineraltillgångar i . I rapporten lämnar SGU ett förslag till definition av kritiska metaller och för försörjningsbehov och listas de metaller och som bedöms kritiska för . Enligt de kontakter vi haft med SGU är slutsatserna i rapporten fortfarande aktuella. I detta sammanhang kan nämnas att de geologiska undersökningarna i , , , och , ministerium för mineralresurser, , samt energimyndigheten på och tillsammans och på uppdrag av på uppdrag av har tagit fram en rapport som sammanfattar potentialen för kritiska råmaterial i nordisk berggrund. Rapporten presenterades och sammanfattar kända minera- liseringar och i . Rapporten visar också områden eller geologiska regioner som bedöms ha en förhöjd potential för upptäckt av okända förekomster av olika kritiska metaller och mineral.56 SGU är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geolo- giska beskaffenhet och mineralhantering. Myndigheten har till uppgift att tillhandahålla geologisk information för bland annat områdena 56The Nordic supply potential of critical metals and for a , Nordic Innovation Report, 2021. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet hushållning och försörjning med naturresurser och totalförsvar. SGU ska i detta syfte undersöka, dokumentera och beskriva geologi. SGU är vidare chefsmyndighet för Bergsstaten som har till uppgift att handlägga ärenden som rör tillstånd, prospektering och utvinning av . Bergsstaten prövar frågor om tillstånd för undersökning och bearbetning av mineralfyndigheter. SGU är den myndighet i som har störst kompetens när det gäller att bedöma vilka metaller och som är kritiska för försörjning. Om en lista över dessa råvaror ska upprättas ge- nom myndighetsföreskrifter, är alltså SGU den myndighet som lämp- ligen bör göra detta. Vi bedömer dock att, även om uppfattningen om vilka råvaror som är kritiska förändras , förändringarna inte är så svåra att förutsäga och så snabba att en reglering behöver göras i myndighetsföreskrifter. Vi bedömer att en tillräcklig flexibilitet i detta avseende kan uppnås genom reglering i förordning. Vilka metaller och mineraler som, utöver de som finns upptagna på EU:s råvaru- lista, är kritiska för försörjning bör alltså anges i förordning. Mot bakgrund av SGU:s kompetens på området bör myndigheten ansvara för att ta fram underlag för en sådan förordning. Regeringens föreskriftsrätt bör i likhet med våra förslag när det gäller samhällsviktig verksamhet (se avsnitt 10.2.5) samt framväxande och annan strategiskt skyddsvärd teknologi (se avsnitt 10.3.4) gälla för ändamålet att skydda säkerhet, allmän ordning och all- män säkerhet i . Bedömning: Det är inte motiverat att i ett svenskt gransknings- system reglera investeringar i verksamhet som tillhandahåller energi som kritisk insatsvara särskilt. Investeringar i sådan verk- samhet kommer dock att omfattas av granskningssystemet i den mån verksamheten omfattas av tillämpningsområdet i övrigt. I EU:s förordning nämns tillgång till energi som insatsvara särskilt som ett område där en investering kan ha effekter som inverkar på säkerhet eller allmän ordning. Den svenska basindustrin är också till stora delar energiintensiv. Tillförlitlig tillgång på energi är en avgö- rande faktor för svensk energiintensiv industri. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet strins energianvändning legat på en nära nog nivå av per år.57 uppgick industrisektorns energianvändning till vilket var av totala slutliga energianvändning . Energin används främst för att driva industriella processer. Massa- och pappersindustrin, järn-, stål- och metallverk och den kemiska industrin stod tillsammans för av industrisektorns slut- liga energianvändning 2018. Verkstadsindustrin och trävaruindustrin svarade för vardera av den slutliga energianvänd- ningen och övriga branscher svarade för . I övriga branscher ingår gruvindustri, livsmedelsindustri, textilindustri, grafisk indu- stri, jord- och stenindustri (tillverkning av glas, cement och kalk), samt de branscher som brukar klassificeras som mindre branscher.58 I figur 10.2 framgår hur mycket energi som används i svensk industri och vilka energikällorna är. förväntas energi- användningen, och då främst elanvändningen, inom industrin öka. har gjort bedömningen att elbehovet kommer att öka från dagens per r till 2045. Det beror bland annat på behovet att fasa ut fossila bränslen för att uppnå klimatmål.59 57UP-rapport, Energiintensiv industri, Rådgivande underlag från utvecklingsplattformen Energi- intensiv industri till FOKUS-process, ER 2015:28. 58Energiläget 2020, ET 2020:1, , . 59Scenarier över energisystem 2020, ER 2021:6, , , och rapporten elförsörjning, scenarioanalys , m.fl., upp- drag av . Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet Figur 10.2 Energianvändning inom industrin Källa: , inom-industrin/,. Svensk industri är alltså beroende av tillgång till stora mängder energi från olika källor. Energiförsörjning är en av de sektorer som räknas upp när det gäller sektorer där samhällsviktig verksamhet kan bedrivas. Exempel på viktiga samhällsfunktioner inom denna sektor är produktion av el samt produktion och distribution av bränslen och drivmedel. Av figur 10.3 framgår att energiförsörjningen i tillgodoses genom ett komplext system av produktion utifrån olika typer av energi- källor och därpå följande distribution i olika former till användarna. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet Distributionen av energi till industrin sker i allt väsentligt genom samma kedjor som distributionen till bostäder. Det innebär rimligen att de företag som tillhandahåller energi som insatsvara till industrin är desamma som de som kommer att omfattas av våra förslag till följd av att de bedriver samhällsviktig eller säkerhetskänslig verksamhet. Vi bedömer därför att det inte är motiverat att reglera verksamheter som tillhandahåller energi som insatsvara särskilt. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet 10.4.3Kritiska insatsvaror inom livsmedelsförsörjningen Bedömning: Det är inte motiverat att i ett svenskt gransknings- system reglera investeringar i verksamhet som tillhandahåller insatsvaror inom ramen för livsmedelsförsörjningen särskilt. Inve- steringar i sådan verksamhet kommer dock att omfattas av gransk- ningssystemet i den mån verksamheten omfattas av tillämpnings- området i övrigt. I EU:s förordning om utländska direktinvesteringar nämns effekten på en tryggad livsmedelsförsörjning som en av de omständigheter som kan beaktas när en medlemsstat ska bedöma en investerings inverkan på säkerhet eller allmän ordning. När det gäller svenska förhållanden uttrycks i regeringens livsmedelsstrategi60 att sårbarheten i livsmedels- kedjan ska minska. För att trygga livsmedelsförsörjningen och producera och distri- buera livsmedel i den moderna livsmedelskedjan så krävs det en ständig tillförsel av insatsvaror, både inom primärproduktionen och livsmedels- industrin. Svensk primärproduktion utgörs av råvaruproduktionen inom exempelvis jordbruk och fiske. Inom jordbruket återfinns både odling och djurhållning. Inom livsmedelsindustrin omvandlas sedan råvaror till livsmedel eller vidareförädlas färdiga livsmedel till mer sammansatta livsmedel. En vara som framställts inom primärproduk- tionen kan därmed vara en insatsvara i livsmedelsindustrin. Livsmedelssektorn är en av de sektorer som räknas upp när det gäller sektorer inom vilka samhällsviktig verksamhet kan bedrivas. Exempel på viktiga samhällsfunktioner inom denna sektor är distri- bution, primärproduktion, kontroll och tillverkning av livsmedel. En stor del av den verksamhet som behövs för en tryggad livsmedels- försörjning bör alltså rymmas inom definitionen av samhällsviktig verksamhet och omfattas av våra förslag i den delen, se avsnitt 10.2.3. Det gäller exempelvis insatsvaror till livsmedelsindustrin som fram- ställs inom primärproduktionen. Verksamheter som tillhandahåller insatsvaror till primärproduktionen räknas dock inte upp i MSB:s exempel på samhällsviktig verksamhet, se tabell 10.1, avsnitt 10.2.1, och skulle kunna falla utanför. Några sådana exempel är verksam- 2016/17:10 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrens- kraft och hållbar utveckling samt regeringens handlingsplaner; En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, del 1 och del 2. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet heter som tillhandahåller insatsvaror som gödsel, växtskyddsmedel, utsäde och foder. är långtifrån självförsörjande på insatsvaror som är centrala för jordbruket. Utsäde i form av fröer, växtskyddsmedel, göd- selmedel, djurfoder och mediciner är exempel på nödvändiga insats- varor som samtliga importeras och levereras enligt ”just-in- time”-principen. Dessa varor lagerhålls endast i mycket begränsad omfattning av inhemska distributörer och kan inte heller lagerhållas av den enskilda lantbrukaren.61 Den låga självförsörjningsgraden av insatsvaror till jordbruket har pekats ut som ett större problem än den låga självförsörjningsgraden av livsmedel.62 Det livsmedel som brukar framhållas som det viktigaste är dricks- vatten. Dricksvattenproduktion, som huvudsakligen är verksamhet, är beroende av privata aktörer för försörjning av exem- pelvis kemikalier, reservdelar, transporter och bränsle. Under corona- pandemin har risken för brist på tillgång till kemikalier lyfts fram särskilt. Enligt regleringsbrev ska utveckla stödet till kommunernas arbete med dricksvattenförsörjning genom åtgärder som under höjd beredskap minskar sårbarheten gällande tillgång, omfördelning och lagerhållning av kemikalier. har konstaterat att den nordiska marknaden för dricksvattenkemikalier är gemensam och domineras av ett fåtal aktö- rer. En större störning av produktion eller leverans till producenterna av dricksvattenkemikalier skulle utgöra ett gemensamt nordiskt pro- blem.63 Som en del av ett regeringsuppdrag till har Svenskt Vatten, som är branschorganisation för allmänna dricksvattenproducenter, tagit fram en frivillig avsiktsförklaring med privata kemikalieleverantörer. Syftet är att så långt möjligt förse landets kommunala VA-huvudmän med nödvändiga kemikalier. hade nio företag undertecknat avsiktsförklaringen.64 Dricksvattenförsörjningen är en av de viktiga samhällsfunktioner som pekas ut i MSB:s sammanställning över exempel på samhällsviktig 61Ökad försörjningstrygghet avseende livsmedel – LRF:s syn på frågan om försörjningstrygg- het avseende primärproduktion av livsmedel, . 62Eriksson, , Livsmedelsproduktion ur ett beredskapsperspektiv – Sårbarheter och lös- ningar för ökad resiliens. Förslag till arbetsplan. Stärkt dricksvattenförsörjningen under höjd beredskap. dnr 2021/01533, s. 13. 64Feralco , , , , SNF NORDIC, , , Nordkalk och Brenntag. lista/nodvandiga-kemikalier-till-dricksvattenforsorjningen-sakerstalls/, . Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet Verksamheter som tillhandahåller kemikalier som insats- varor till dricksvattenproducenter skulle dock kunna falla utanför definitionen av samhällsviktig verksamhet. Att tillhandahålla insatsvaror inom livsmedelsförsörjningen är i stor utsträckning samhällsviktig verksamhet. Det gäller verksamhet inom primärproduktionen som framställer insatsvaror till livsmedels- industrin. Att tillhandahålla insatsvaror i form av gödsel, växtskydds- medel, utsäde och foder skulle dock kunna falla utanför definitionen av samhällsviktig verksamhet. Samma sak gäller för att tillhandahålla insatsvaror i form av kemikalier inom dricksvattenförsörjningen. Den förstnämnda kategorin insatsvaror, det vill säga gödsel med mera, tillhandahålls i mycket liten utsträckning av svenska aktörer och kan alltså inte granskas inom ramen för ett svenskt gransknings- system. Insatsvaror i form av kemikalier till dricksvattenförsörjningen tillhandahålls huvudsakligen av ett fåtal större aktörer och markna- den är gemensam för de nordiska länderna. Frågan om kemikaliernas stora betydelse för dricksvattenförsörjningen har fått stor uppmärksamhet och arbetar med frågan om åtgärder för att minska sårbarheten gällande kemikalier. Mot bakgrund av detta bedömer vi att det inte är motiverat att nu reglera verksamheter som tillhandahåller insatsvaror specifikt inom livsmedelsförsörjningen särskilt. Bedömning: Det är inte motiverat att i ett svenskt gransknings- system reglera investeringar i verksamhet som tillhandahåller andra kritiska insatsvaror än råvaror som är kritiska för EU samt metaller och som är kritiska för försörjning sär- skilt. Investeringar i sådan verksamhet kommer dock att omfattas av granskningssystemet i den mån verksamheten omfattas av tillämpningsområdet i övrigt. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet Insatsvaror kan som nämnts inledningsvis vara även exempelvis halv- fabrikat, färdiga komponenter, förpackningar och andra varor som behövs för tillverkning av andra produkter. Ett svenskt granskningssystem ska ta sikte på sådan verksamhet som är mest kritisk utifrån säkerhet, allmän ordning och allmän säkerhet. I avsnitt 10.2.3 föreslår vi att investeringar i samhälls- viktig verksamhet ska omfattas av granskningssystemet. Som exem- pel på samhällssektorer där det kan finnas samhällsfunktioner som kan utgöra samhällsviktig verksamhet nämns där till exempel tillverknings- industrin inom sektorn handel och industri. Den mest kritiska till- verkningsindustrin omfattas alltså av våra förslag i den delen. Vi be- dömer att det skulle föra för långt att inkludera verksamhet som tillhandahåller alla olika typer av insatsvaror i ett system för gransk- ning av utländska direktinvesteringar. Tillhandahållare av andra typer av insatsvaror än de som angetts ovan ska därför omfattas av gransk- ningssystemet bara i den mån de omfattas av regelverket i övrigt. 10.5Åtkomst till känslig information och uppgifter Många företag som hanterar känslig information gör det inom ramen för en verksamhet som omfattas av våra förslag till följd av att verk- samheten är säkerhetskänslig, samhällsviktig eller rör krigsmateriel, produkter med dubbla användningsområden eller andra skyddsvärda teknologier. Det finns dock företag som hanterar känslig informa- tion till följd av exempelvis konsultuppdrag men som inte är sådan verksamhet som träffas av våra förslag i övrigt. Investeringar i sådan verksamhet kan ge investeraren tillgång till känslig information om eller från den primära verksamheten till skada för säkerhet, allmän ordning eller allmän säkerhet. En annan typ av känslig information är personuppgifter och lokali- seringsuppgifter. Att investera i företag som kontrollerar och hanterar stora datamängder, exempelvis sociala medieplattformar eller moln- tjänster, kan ingå i en långsiktig strategi för inflytelsepåverkan eller kartläggning av nyckelpersoner.65 Sådana uppgifter kan alltså användas 65Se till exempel Utländska direktinvesteringar i skyddsvärda verksamheter – En studie av risker, branscher och investerare, FOI-R-5069-SE. Studien presenteras närmare i avsnitt 11.4. Verksamheter som ska omfattas av granskningssystemet för att kartlägga och försöka påverka människor till skada för säkerhet, allmän ordning eller allmän säkerhet. I detta avsnitt behandlas frågan om verksamheter som hanterar känslig information som härrör från annan skyddsvärd verksamhet eller personuppgifter och lokaliseringsuppgifter bör omfattas av granskningssystemet. Känslig information finns i verksamhet som är av betydelse för säkerhet. För uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet gäller säkerhetsskyddslagen (2018:585). I säkerhetsskyddslagen finns bestämmelser om säkerhetsskyddsklassificering och säkerhetsskydds- avtal i syfte att skydda informationen från att komma i orätta händer. Bestämmelserna behandlas nedan i avsnitt 10.5.3. Känslig information finns också i andra verksamheter, som till exempel samhällsviktiga verksamheter som inte är så skyddsvärda att de omfattas av säkerhetsskyddslagen. Den typen av information be- nämner vi i det följande skyddsvärd information.