sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Stra- tegierna för att hantera problemet har varierat över landet. Den ini- tiala planeringen utgick ifrån att patienter med covid-19 skulle bere- das plats på infektionsklinikerna, men antalet svårt sjuka patienter ökade i sådan omfattning att det stod det klart att vårdplatser inom infektionsklinikerna inte räckte till. Initialt var det vanligt att planera för vård på enkelrum bl.a. på grund av smitt- samheten. Den ambitionen fick snabbt överges. I stället blev kohort- vård en av omständigheterna påtvingad lösning. Det har även varit vanligt att sjukhusen tvingats ändra rumsplanering och lokaler. I nästan hälften av regionerna har det funnits stängda avdelningar och mottagningar som kunnat öppnas och bemannas. Vissa regioner har haft lokaler under renovering som inte öppnats för planerat ändamål utan i stället använts för covid-19 vård. Ett omfattande anpass- ningsarbete har dock ofta krävts för att lokalerna skulle kunna an- vändas för sådan vård. I några fall har t.ex. ventilationssystemen varit bristfälliga och krävt ombyggnad. Även tillgången på medicinteknisk utrustning har varit problematisk och utöver inköp har det krävts omfördelning inom en region, samt tilldelning från , för att klara vårdbe- hoven. Bristen på syrgas uppges också ha varit en utmaning. Under pandemin har en ny patientkategori vuxit fram: patienter med i vissa fall svåra efterverkningar av covid-19 infektionen som kan försvåra återgång till arbete och skola och påverka förmågan att klara av dagliga aktiviteter. Kunskaperna om dessa besvär är fort- farande bristfällig och det är oklart hur omfattande detta hälso- problem är. Det finns stora skillnader i vård och omhänder- tagande av patienter med postcovid-symtom. I det här samman- hanget bör vi också nämna det ökande behovet av rehabilitering, och bristen på fysioterapeuter och arbetsterapeuter redan före pande- min. Hälso- och sjukvården under pandemin Även inom primärvården har omställningen under pandemin varit stor. Vården har omstrukturerats för att kunna ge vård till covid-19 patienter. Primärvården har tagit ansvar för provtagning, smittspårning och vaccination. En omställning till digitala besök har gjorts för att hindra smittspridning. Personal har också lånats ut till sjukhusvården. Många regioner vittnar om en mycket hög arbets- belastning i primärvården. Under den första vågen tog förändrings- arbetet mycket resurser i anspråk. Efterhand har söktrycket ökat som vaccinationsuppdraget har bundit upp resurser. Pandemin har bidragit till en fördjupad samverkan mellan primär- vård och slutenvård, samt mellan regional sjukvård och vård. Detta gäller både på ledningsnivå och mellan verksamheter. Digitala arbetssätt har blivit vanligare, mobila team har utvecklats och gemensamma utbildningar har genomförts. Många utvecklings- projekt som rör den nära vården har dock pausats. Problem när det gäller kontinuitet och tillgänglighet kvarstår. Kunskapen om patien- ternas upplevelser av samordnade vård och omsorgsinsatser är fort- farande begränsad. På ett övergripande plan tycks samverkan och dialog mellan reg- ionernas sjukvårdsledningar ha fungerat väl och stärkts, särskilt genom de nätverk som organiseras av SKR, bland annat för region- direktörer och för hälso- och sjukvårdsdirektörer. Dessa plattformar har varit viktiga för dialog, utbyte av erfarenheter och stöd mellan regionerna. Dessutom har nya samverkansfunktioner tillkommit, så- som , som har haft en viktig funktion i att skapa översikt, möjliggöra patientförflyttningar och därmed säkra IVA-vård för de svårast sjuka. Även utbytet av kunskaper och erfarenheter av betydelse för vården av patienter med covid-19 tycks, särskilt under den första vågen, i huvudsak ha skett genom vårdyr- kenas egna organisationer snarare än genom för- medling. Pandemin är inte över än och effekterna för hälso- och sjukvården kommer att vara påtagliga framöver, inte minst kon- sekvenserna av inställd och uppskjuten vård som vi belyser i nästa kapitel. 12 Inställd och uppskjuten vård I kapitel 11 belyste vi omställningen inom intensivvården, infekt- ionsvården samt primärvården under pandemin. Resurser har om- prioriterats för att möta de akuta behoven av vård av patienter med covid-19. Det har skett genom omflyttning av personal, sängplatser, diagnostiska hjälpmedel för att utjämna vårdbehovet såväl regionalt som nationellt. I det här kapitlet belyser vi hur utbud och efterfrågan av annan vård har påverkats av pandemin. Patienter har avstått från att söka vård för att inte belasta sjukvården eller för att undvika smitta. Färre fysiska besök till läkare har genomförts inom primärvården sam- tidigt som de digitala besöken har ökat. Det har även skett en minsk- ning av vårdbesök och operationer inom den specialiserade vården. Dessa förändringar har gått under namn som undanträngnings- effekter, vårdskuld eller uppdämda vårdbehov. Konsekvenserna finns såväl på kort som på lång sikt. De långsiktiga konsekvenserna kan av naturliga skäl ännu inte utvärderas även om vissa hypoteser om framtida scenarier redan nu kan formuleras. Baserat på de data som finns tillgängliga nu fördjupar vi oss i de kortsiktiga effekterna på förebyggande vård, kroniska sjukdomstillstånd samt slutenvård. Den här fördjupningen bygger på en underlagsrapport som samman- ställts till kommissionen av , vid Institu- tet. Kapitlet bygger även på data från patientregistret, väntetidsdata- basen, regionernas verksamhetsstatistik, samt rapporter från myn- digheter och SKR. I avsnitt 12.1 belyser vi hur förtroendet för hälso- och sjukvården samt befolkningens efterfrågan på vård har påverkats av pandemin. I avsnitt 12.2, 12.3 och 12.4 analyserar vi vårdkonsumtion inom pri- märvården, den specialiserade vården och akutvården under pande- min. I avsnitt 12.5 redovisar vi den fördjupade analysen av inställd och uppskjuten vård. I avsnitt 12.6 diskuterar vi brister i nationella Inställd och uppskjuten vård datakällor för uppföljningen av hälso- och sjukvården. Kapitlet avslutas med en summering i avsnitt 12.7. Huvudfokus för kapitlet är utvecklingen . 12.1Ökat förtroende för hälso- och sjukvården men många har avstått från att söka vård En viktig pusselbit för att förstå konsekvenserna av pandemin är befolkningens och patienters upplevelser och erfarenheter av hälso- och sjukvården. Under pandemin har flera nationella patientunder- sökningar och befolkningsundersökningar genomförts. Undersök- ningarna visar på ett ökat förtroende för hälso- och sjukvården men också att många har avstått från att söka vård. genomförde en studie där av dem som deltog angav att de hade förtroende för hälso- och sjukvården (mycket eller ganska stort förtroende). Jäm- fört med är det en tjugoprocentig ökning. Den svenska sjukvården har fått så höga noteringar och ligger högst bland samtliga samhällsinstitutioner i mätningen. Ökningen av för- troendet för sjukvården kan observeras i de flesta samhällsgrupper, bland kvinnor och män, yngre och äldre, lågutbildade och högutbil- dade, samt bland personer på olika sidor av den ideologiska vänster- högerskalan och mellan politiska partier.1038 12.1.1Flera studier visar att patienter har avstått från att söka vård under pandemin skickade ut en webbenkät till deltagare i myndighetens frågepanel Hälsorapport. En femtedel av de tillfrågade i åldern 16–, svarade att de hade avstått från att söka vård under pandemin, trots att de hade behov. I åldern 70–hade avstått från att söka vård vilket kan jämföras med ålders- gruppen 40–där hade avstått. I studien fanns inga statistiskt säkerställda skillnader utifrån kön och utbildningsnivå när det gäller att inte söka vård under pandemin, se figur 12.1. 1038 (2020), Institutionsförtroendet inte lika politiserat under pandemin. Inställd och uppskjuten vård Figur 12.1 Andel i olika åldersgrupper som svarat att de undvikit att söka vård på grund av covid-19-pandemin Anm.: Svarsfrekvensen i hela undersökningen var . Källa: (2021), Oro för att inte få vård under covid-19-pandemin – särskilt bland äldre. I åldersgruppen 70–svarade de som hade avstått att söka vård under pandemin att de framförallt hade undvikit rutinbesök som exempelvis hälsokontroller, besök för ögon-, öron- eller hudpro- blem, sjukgymnastik, fotvård och tandvård. De flesta hade själva av- bokat eller avstått från att söka vård. Det innebär att det inte i första hand var hälso- och sjukvården som hade avbokat vårdbesöket. Knappt hälften av de tillfrågade, , svarade att de kände sig oroliga för att inte få tillgång till vård. De flesta kände lite oro, , men svarade att de kände sig mycket oroliga för att inte få vård under pandemin.1039 Att patienter har avstått från att söka vård bekräftas av andra nationella undersökningar. I Nationell patientenkät för primär- vården angav att de hade undvikit att söka vård på grund av pandemin, t.ex. sjukvård, tandvård, psykolog- och mödra- vård.1040 I Nationell för akutvården angav 24 pro- Oro för att inte få vård under covid-19-pandemin – särskilt bland äldre. Svarsfrekvensen i undersökningen 2020 var . 1040 Information från (besökt ). Svarsfrekvensen i under- sökningen var . Inställd och uppskjuten vård cent att de har undvikit att söka vård på grund av pandemin.1041 genomförde Myndigheten för vård- och om- sorgsanalys en befolkningsstudie i fem regioner: , , , och . av de som deltog uppgav att de hade avbokat ett vårdbesök, avstått från att söka vård, väntat med att söka vård eller utövat egenvård i stället för att söka vård. När de som hade utövat egenvård uteslöts var det som antingen avbokat, avstått eller väntat med att söka vård, hade valt att helt avstå från att söka vård (se figur 12.2).1042 förnyade mätning visade på en minskad en oro för att inte få vård i samtliga åldersgrupper (16–), från . I åldersgruppen 70–var minskningen ännu tydligare, från 60 pro- cent i maj 2021.1043 1041 Information från (besökt ). Svarsfrekvensen i un- dersökningen var . 1042 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Oro för att inte få vård under covid-19-pandemin – särskilt bland äldre. Inställd och uppskjuten vård Figur 12.2 Andelen som på grund av pandemin valt att avstå eller avboka vårdbesök, väntat med att söka vård eller utövat egenvård i stället för att söka vård Anm.: Antal svar: 1 992–2 026. Fråga: Har pandemin gjort att du själv valt att göra något av följande? Studien genomfördes i , , , och med olika grad av smittspridning. Svarsfrekvensen i undersökningen var . Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021). Några röster speglar hur befolkningen har resonerat under pande- min: Jag har ont och sämre rörlighet i foten efter en operation. Jag skulle ha sökt vård men har avvaktat på grund av pandemin. Jag har inte gått på rehabilitering på grund av pandemin. Jag har gjort övningar hemma men min artros har försämrats. Jag låtsas vara frisk eftersom jag inte vill belasta vården. Jag undviker till exempel att kolla mitt blodtryck som jag blivit rekommenderad att göra. Jag har ett mindre hälsoproblem som inte är akut, men som hindrar mig i vardagen. Det är omöjligt att komma fram och få hjälp. Jag vill inte belasta akutsjukhusen men det är dit vårdcentralen hänvisar mig.1044 1044 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Inställd och uppskjuten vård Samtliga studier som vi refererar till ovan pekar på att pandemin har påverkat efterfrågan på vård i stor omfattning. Men resultaten från de olika undersökningarna är inte direkt jämförbara med varandra. Dels har frågorna formulerats på olika sätt och olika verksamheter har varit i fokus, dels kan begreppen ”undvika” eller ”avstå” tolkas på olika sätt i undersökningarna. En utmaning med befolkningsstudier och patientundersökningar är att det kan finnas grupper som är underrepresenterade. Exempel- vis kan svårt sjuka patienter eller de med kognitiv nedsättning ha svårt att besvara en enkät även om det finns närstående eller vård- personal som kan bistå. 12.1.2Patient- och brukarorganisationer bekräftar att patienter har drabbats av inställd vård genomförde kommissionen en hearing med elva patient- och brukarorganisationer. De deltagande organisation- erna vittnade om att många av deras medlemmar har drabbats hårt av pandemin. Bilden som framkommer i hearingen bekräftar resultaten från patient- och befolkningsstudierna. Många patienter har avstått från att söka vård för att inte belasta hälso- och sjukvården, eller av rädsla för att bli smittade. Patienter har påverkats negativt av att vård- och omsorgsinsatser har skjutits upp eller ställts in, som exem- pelvis utredningar, vårdbesök och rehabiliteringsinsatser. Pandemin har även påverkat mångas vardag genom en ökad social isolering genom besöksförbud eller inställda dagliga verksamheter. För per- soner med hemtjänst eller assistans har beroendet av närstående ökat i de fall man har avstått från den typen av insatser. Organisationerna pekar på att det finns stora regionala skillnader i vården och om- sorgen. Det finns goda exempel när vården och omsorgen har fungerat väl under pandemin. Ett positivt exempel som lyfts fram är den ökade digitaliseringen som har skapat nya kontaktvägar och arbets- sätt, t.ex. rehabilitering på distans. Digitala besök ses som ett kom- plement, och organisationerna trycker på vikten av att också få träffa sjukvårdspersonalen genom fysiska möten. Digitaliseringen kan innebära en stor utmaning för vissa grupper som har svårt att hantera tekniken. Inställd och uppskjuten vård 12.2Vårdkonsumtion inom primärvården under pandemin I kapitel 11 belyste vi primärvårdens omställning under pandemin. Fokus för det här avsnittet är att beskriva vårdkonsumtionen inom primärvården , dvs. hur första besök, återbesök, vård- garantibesök samt distansbesök påverkades. Redovisningen baseras på Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fördjupade analys av data från väntetidsdatabasen och visar på en tydlig nedgång av läkar- besök inom primärvården som distanskontakter ökade . Nedgången i primärvårdsbesök bekräftas av SKR och analyser men direkta jämförelser är inte möjliga då det finns skillnader i metodval, jämförelseperioder samt hantering av bortfall. Det finns brister när det gäller täckningsgraden i väntetidsdata- basen. I analysen som redovisas här ingår därför endast läkarbesök i primärvården. Täckningsgraden för övriga yrkesgrupper än läkare bedöms vara för låg. I analysen ingår dessutom endast 14 regioner med en täckningsgrad på för läkarbesök. Dessutom exkluderas brev- och telefonkontakter då det finns skillnader i in- rapporteringen mellan regioner.1045 I avsnitt 12.7 återkommer vi till brister i datakvalitet och täckningsgrad i väntetidsdatabasen. 12.2.1Färre primärvårdsbesök till läkare under pandemin minskade första besök, återbesök och övriga primärvårdsbesök till läkare med runt en fjärdedel jämfört med ett medelvärde för . SKR:s verksamhets- statistik visar också att det gjordes ca 2,7 miljoner färre fysiska läkar- besök i primärvården jämfört med , vilket motsvarar en minskning med . Även var det färre primärvårdsbesök jämfört med . Det saknas heltäckande data för att göra motsvarande jämförelse med 2019 och det går därför inte att kontrollera för hur säsongs- variationen påverkar. ökade antal läkarbesök i pri- märvården jämfört med våren och sommaren. Den positiva trenden bröts och framför allt med en minsk- 1045 De sju regionerna som har exkluderats är , , , , Sörm- land, och . Inställd och uppskjuten vård ning av besöken, se figur uppföljning bekräftar resultaten och visar på en nedgång i mottagningsbesök och en uppgång i distansbesök. analys omfattar dock fler typer av mottagningsbesök än enbart läkarbesök.1047 Figur 12.3 Förändring av första besök, återbesök och övriga primärvårdsbesök till läkare Exklusive brev- och telefonkontakter Anm.: Referens är medelvärdet för . , , , , , och är exkluderade. Källor: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Data från Väntetidsdatabasen och Region bearbetad av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 12.2.2Vårdgarantibesök till primärvårdsläkare har minskat Den nationella vårdgarantin innebär att patienter ska erbjudas vård inom . Det är en lagstadgad rättighet som anger inom vilka tidsgränser patienter ska få kontakt med vården, få en medicinsk bedömning, få ett vårdbesök eller få en behandling. Vårdgarantin för primärvården innebär att en patient ska komma i kontakt med pri- märvården som hen söker kontakt och få en medicinsk 1046 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av covid-19. 1047 (2021), Analys av första och andra covid-19-vågen – produktion, köer och väntetider i vården. Inställd och uppskjuten vård bedömning inom tre dagar.1048 Vårdgarantibesök definieras här som besök för nya eller kraftigt försämrade hälsotillstånd. Enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppföljning minskade vårdgarantibesöken till läkare mer än övriga besök till läkare. Minskningen fortsatte medan övriga läkarbesök började öka jämfört med medelvärdet för . Skillnaden blir ännu tydligare när digitala primär- vårdsläkarbesök (utomlänsvård) från inkluderas, men det är oklart vilka av dessa digitala besök som bör ingå bland vårdgaranti- besöken, se figur Figur 12.4 Förändring av första besök, återbesök och övriga primärvårdsbesök till läkare uppdelat i vårdgarantibesök och övriga besök Brev- och telefonkontakter är exkluderade Anm.: Referens är medelvärdet för . , , , , , och är exkluderade. Källor: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Data från Vänte- tidsdatabasen och Region bearbetad av Myndigheten för vård - och omsorgsanalys, 1048 Regeringen och SKR (2020), Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården , Överenskom- melse mellan staten och Kommuner och Regioner. 1049 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Inställd och uppskjuten vård 12.2.3Distansbesök har ökat under pandemin Under pandemin har distanskontakter genom webb, telefon eller chatt varit en åtgärd för att minska risken för smittspridning. Sam- tidigt som de fysiska mottagningsbesöken i primärvården minskade ökade distansbesök och hembesöken låg på en relativt oförändrad nivå. Men ökningen av distansbesöken tycks enligt Vård- och omsorgsanalys inte kompensera fullt ut för den minskning som kan observeras för de fysiska mottagningsbesöken. Men en slutsats som myndigheten drar är att ökningen av distansbesök visar att primärvården har förändrat sina arbetssätt och vårdutbudet för att möta patienter genom nya kanaler under pandemin (se figur 12.5).1050 Observera att distansbesöken här avser både besök som har registrerats i väntetidsdatabasen samt hos privata vårdgivare i Region (se även figur 12.5 nedan). Figur 12.5 Antal första besök, återbesök och övriga primärvårdsbesök till läkare fördelat på besök, distansbesök och hembesök Anm.: Statistiken avseende besök på distans omfattar både utomlänsbesök samt besök registrerade i väntetidsdatabsen. Källor: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Data från Väntetids- databasen och Region bearbetad av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 12.2.4Ökning av digital utomlänsvård SKR sammanställer även separat statistik över digitala utomlänskon- takter i primärvården. I den här statistiken inkluderas besök till 1050 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Inställd och uppskjuten vård läkare, sköterska, psykolog och sjukgymnast/fysioterapeut. fanns det 11 privata leverantörer som gav vård till patienter i hela landet via verksamheter registrerade i Region och Region . Tillsammans svarade de för drygt 2,3 miljoner ut- omlänskontakter . Det är en ökning jämfört med . De största volymerna av digital vård svarade KRY, , Min Doktor samt Doktor 24 som tillsammans med JointAcademy stod för av de digitala utomlänskontakterna . Störst andel användare av digital vård fanns i där 375 vårdkontakter per 1 000 invånare genomfördes, medan boende i hade 104 vårdkontakter per 1 000 invånare. Läkarbe- söken stod för av utomlänsbesöken, sjuksköterskor för , sjukgymnast/fysioterapeut för och psyko- loger 5 procent.1051 12.3Vårdkonsumtion inom specialiserad vård under pandemin minskade besöken i den specialiserade vården. Myn- digheten för vård- och omsorgsanalys uppföljning visar att totalt sett minskade antalet genomförda första besök inom den specialiserade vården jämfört med ett genomsnitt –2019. Det betyder att ca 134 000 färre patienter fick ett första besök i den specialiserade vården. Även inflödet av patienter som väntar på ett första besök minskade jämfört . Det innebär att ca 148 000 färre patienter skrevs in på väntelistorna för ett första besök inom den specialiserade vården. Störst förändringar i både inflödet och antalet genomförda första besök fanns (se figur 12.6). uppföljningar av data från väntetidsdatabasen bekräftar trenden även om direkta jämförelser inte kan göras mellan myndigheternas ana- lyser då det finns skillnader i jämförelseperioder.1052 Även för den specialiserade vården finns brister när det gäller täckningsgrad och 1051 Information från (besökt ). 1052 (2020), Analys av första och andra covid-19-vågen. Om man enbart jämför med 2019 blir det enligt en betydligt större minskning, omkring 250 000 färre första besök. Inställd och uppskjuten vård datakvalitet i väntetidsdatabasen, se avsnitt 12.6. Trender i planerad och akutkirurgi redovisas i avsnitt 12.5. Figur 12.6 Förändringar i inflödet till kön för ett första besök, antal genomförda första besök och antal väntande och medel –2019 Anm.: ingår inte i analysen. Siffrorna inkluderar patientval d väntan. Inflödet har beräknats på antal väntande och antalet genomförda första besök. Källor: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Data från Väntetids- databasen bearbetad av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Det finns enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys flera möjliga förklaringar bakom utvecklingen. Antal remisser minskade under pandemin och rutiner för hur patienter sätts upp på väntelistor har ändrats. Patienternas efterfrågan på vård har också minskat som vihar nämnt ovan. noterar vi att vårdkonsumtionen och inflödet av patienter varierar mellan olika specialiteter och regioner (se nedan). I takt med att genomförda första besök minskar kan man förvänta sig att det är fler som väntar på ett sådant besök men figur 12.6 visar att antalet väntande minskade . Det kan förklaras av att inflödet av nytillkomna personer som väntar på ett första besök minskade mer än antalet genomförda besök. Det kan också tala för att efterfrågan förändrades mer än utbudet. Under pandemin har vårdkonsumtionen och inflödet av patienter varierat mellan olika specialiteter och regioner (se nedan). Inställd och uppskjuten vård vårdområden, exempelvis hematologi (behandling av blodsjuk- domar) fanns stora förändringar i såväl inflöde som besök, för andra områden, exempelvis ögonsjukvård var skillnaderna små. Figur 12.7 nedan visar att förändringen i inflöde och genomförda förstabesök följer varandra väl inom de flesta vårdområdena.1053 1053 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av covid-19. Inställd och uppskjuten vård Figur 12.7 Förändringar av antal genomförda första besök och inflödet av personer som väntar på ett första besök per vårdområde, 2020 jämfört med medel 2017–2019 Anm.: ingår inte i analysen. Siffrorna inkluderar patientvald väntan . Inflödet har beräknats på antal väntande och antalet genomförda första besök. När jämförelsen görs mot enbart 2019 ses en minskning i inflöde och genomförda besök av cancersjukvård. Källor: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), I skuggan av Covid-19. Data från Väntetidsdatabasen bearbetad av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Inställd och uppskjuten vård I de allra flesta regionerna minskade både inflödet och antalet ge- nomförda första besök jämfört . Men det finns regionala skillnader.