sou · H9B380 · 2021-10-08 00:00:00 — Sammanställningen genomfördes av en forskare vid som 2018 publicerade resultatet i en rapport, där både möjliga för- och nackdelar för den offentligfinansierade vården lyftes fram.19 En slutsats från rapporten är att det är troligt att privata sjukvårdsför- säkringar har bidragit till att öka olikheter i väntetider till viss specialistvård i landet. Däremot dras inga slutsatser om att privata sjukvårdsförsäkringar har lett till undanträngningseffekter eller an- nan påverkan på hälso- och sjukvården. I forskningsstudier där privata sjukvårdsförsäkringars effekt på sjukfrånvaro studerats har man inte kunnat påvisa att sjukskriv- ningar minskar till följd av sjukvårdsförsäkringar.20 Debatten om privata sjukvårdsförsäkringar Privata sjukvårdsförsäkringar har skapat viss debatt i . Exem- pelvis har , hälso- och omsorgsminister, uttryckt en oro för att privata sjukvårdsförsäkringar ska underminera det 16Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. 17Finans Hovedoversikt helseforsikringer. 18Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. 19Grepperud (2018). 20Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 69. offentliga hälso- och sjukvårdssystemet.21 Även andra politiker och forskare har uttryckt en skepsis mot de privata sjukvårdsförsäkring- arna, som representanter för försäkringsbolag beskriver att de skapar värde för många företag och anställda.22 En av de risker som lyfts i debatten är att hälso- och sjukvårdssystemet blir tudelat och att den personliga ekonomin har betydelse för hur god vård man får.23 10.4.1Översikt av hälso- och sjukvårdssystemet i Finansiering av hälso- och sjukvården Vården finansieras i huvudsak genom skatteintäkter på lokal eller regional nivå (78,).24 Socialförsäkringen, som inne- fattar en offentlig sjukvårdsförsäkring, omfattar näst intill alla per- manent bosatta i ersätter en del av kostnaderna även för privat vård.26 Företagshälsovården finansieras förutom ge- nom offentliga medel även till av arbetsgivarna.27 Hushållens utgifter ur egen ficka utgör (för ) cirka 18,4 pro- cent av hälso- och sjukvårdskostnaderna och de privata sjukvårds- försäkringarnas kostnader utgör cirka 1,95 procent.28 Organisering av hälso- och sjukvården Det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet är decentraliserat. Det primära ansvaret för hälso- och sjukvården ligger på cirka 300 kom- muner som ansvarar för finansieringen av både primärvård och specia- liserad vård.29 Utöver den offentliga kommunala hälso- och sjukvården finns även företagshälsovård samt en privat hälso- och sjukvård. Före- tagshälsovården förser en stor andel av befolkningen i arbetsför ålder 21Dagsavisen: Høie bekymret for den norske helsemodellen, . Siste : Voldsom økning i antall private helseforsikringer, . 23Dagsavisen: Høie bekymret for den norske helsemodellen, . 24Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 81–85 och WHO (2018). 25Tuorila (2019). 26Valtonen et al. (2014). 27Valtonen et al. (2014). För beskrivning av företagshälsovården i , se kapitel 5. 28WHO (2018). 29Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 81 ff. Den privata hälso- och sjukvården om- fattar både primärvård, specialistvård och tandvård.30 Förekomst av privata sjukvårdsförsäkringar hade av finländarna en privat sjukvårdsförsäk- ring, att jämföra i . Majoriteten, , av dessa var individuellt tecknade försäkringar.31 Vanligast är privata sjukvårdsförsäkringar bland barnfamiljer. Av barnfamiljer med två vårdnadshavare har knappt hälften en privat sjukvårdsförsäkring. Sjukvårdsförsäkringarna är också vanligare bland hushåll med högre inkomst (av hushållen i högsta femtedelen jämfört i lägsta femtedelen).32 Innehåll i privata sjukvårdsförsäkringar De flesta sjukvårdsförsäkringar i är kombinationsförsäk- ringar, som alltså omfattar såväl supplementära som komplementära inslag.33 De omfattar undersöknings- och vårdkostnader, kostnader för sjukhusinläggning samt kostnader för ordinerade läkemedel.34 Försäkringarna ger också ofta korta väntetider till vård.35 Därutöver finns en ny s.k. ”lågtröskel”-hälsoförsäkring som endast omfattar kostnader för undersökning på grund av sjukdom eller skada, men inte kostnader för vård, fysioterapi, läkemedel, sjuk- husinläggningar eller hälsoundersökningar.36 Många av försäkringsbolagen samarbetar med specifika privata vårdgivare. Ett av bolagen har ett eget sjukhusnätverk. Övriga sam- arbetar med en/flera privata vårdgivare/vårdkoncerner genom part- nerskap. Vårdkontakter med övriga vårdgivare omfattas ofta inte av försäkringen.37 I praktiken fungerar privata sjukvårdsförsäkringar 30Valtonen et al. (2014). 31Finanssiala (2020) och Finanssiala (2021). 32Kajantie (2019). 33Se redogörelser för försäkringarnas innehåll i t.ex. Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 84 och Keskimäki et al. (2019), s. 69 f. 34FINE (2019). 35Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 81 ff. 36Tuorila (2019). 37Tuorila (2019). ofta som ett parallellt system till det offentliga hälso- och sjukvårds- systemet.38 Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar Försäkringsbolagens verksamhet regleras bl.a. genom lagen om för- säkringsavtal och lagen om försäkringsdistribution.39 Skatteplikten för en förmån som fås genom en sjukvårdsförsäkring bedöms enligt bestämmelsen om företagshälsovård i inkomstskattelagen. I de fall arbetsgivaren står för sjukvårdsförsäkringen kan den utgöra en skat- tefri förmån beroende på bl.a. försäkringsskyddets omfattning, be- loppet av försäkringspremien och ersättningens maximibelopp.40 Utredningen har inte kunnat finna någon särskild reglering som rör finansiering av hälso- och sjukvård med privata sjukvårdsförsäkringar. Utveckling av antalet privata sjukvårdsförsäkringar Antalet finländare med privat sjukvårdsförsäkring har ökat sedan 2009.41 De viktigaste orsakerna för att teckna en privat sjukvårdsförsäkring anges vara att få korta väntetider till hälso- och sjukvårdstjänster, ett bredare utbud av tjänster, en syn på att de privata tjänsterna har en högre kvalitet samt ett uttalat önske- mål om att använda privata tjänster.42 Låg tillgänglighet till primär- vården har även lyfts fram som en bidragande orsak.43 Beskrivna konsekvenser av privata sjukvårdsförsäkringar Folkpensionsanstalten i studerade privata sjukvårds- försäkringars påverkan på användningen av hälso- och sjukvårds- tjänster. Studien visade ett ökat utnyttjande av privata tjänster bland både barn och vuxna med individuellt tecknad sjukvårdsförsäkring. Bland vuxna med individuellt tecknad försäkring minskade utnytt- 38Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. 39Tuorila (2019). 40Skatteförvaltningen/Verohallinto (2017). 41Finanssiala (2020). 42Valtonen et al. (2014). 43Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. jandet av offentliga tjänster, men inte bland barn. Gruppförsäkringar påverkade inte användningen av hälso- och sjukvårdstjänster.44 Trots att antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat kraftigt, har antalet privata läkarbesök mellan och inte ökat med . Däremot har antalet privata remisser för vård och/eller undersökningar ökat kraftigt, med cirka 50 procent.45 Konkurrens- och i lyfter risken för bl.a. en ökad ojämlikhet bland invånarna. Om detta kan ses i prakti- ken har dock inte studerats.46 Debatten om privata sjukvårdsförsäkringar Det har inte varit någon stor offentlig debatt i om privata sjukvårdsförsäkringar. Den debatt som har förekommit har i huvud- sak handlat om upplevda problem med den offentliga hälso- och sjukvården.47 Medierapporteringen har huvudsakligen handlat om den försäkrades perspektiv.48 10.5.1Översikt av hälso- och sjukvårdssystemet i Finansiering av hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvården finansieras huvudsakligen genom skattein- täkter (83,).49 Offentligt finansierad vård omfattar primärvård, specialiserad öppenvård, sjukhusvård, psykiatrisk vård och långtidsvård samt tandvård till barn . För recept- belagd medicin finns ett högkostnadsskydd likt det i Sverige.50 Hus- hållens utgifter ur egen ficka utgör en mindre del av kostnaden för hälso- och sjukvården (13,). Privata sjukvårdsför- säkringar stod för av kostnaderna.51 44Valtonen et al. (2014). 45Kajantie (2019). 46Valtonen et al. (2014). 47Information från policydialog anordnad av European Observatory on . 48Tuorila (2019). 49WHO (2018). 50Commonwealth fund, . 51WHO (2018). Organisering av hälso- och sjukvården Det danska hälso- och sjukvårdssystemet är förhållandevis decent- raliserat. Fem regioner har det huvudsakliga ansvaret för att finan- siera samt organisera specialiserad vård respektive primärvård. har 98 kommuner och dessa ansvarar bl.a. för drift av äldreomsorg, viss tandvård, hälsofrämjande arbete, rehabilitering samt ett flertal olika sociala tjänster. På samma sätt som i är primärvården en första instans för patienter som söker sig till hälso- och sjukvården. Även strukturen för sjukhusvården liknar i stort den svenska.52 Förekomst av privata sjukvårdsförsäkringar I är privata sjukvårdsförsäkringar vanligare än i övriga nor- diska länder. 2,15 miljoner invånare hade 2019 en supplementär sjuk- vårdsförsäkring,53 vilket motsvarar av invånarna.54 av invånarna hade en komplementär privat sjukvårdsförsäkring.55 Hur stor andel av befolkningen som har en av de två försäkringstyperna eller som har båda har utredningen inte hittat några uppgifter om. I är det cirka 690 000 personer som har en privat sjukvårdsförsäkring vilket motsvarar cirka 6,5 pro- cent av invånarna. Den stora majoriteten av de supplementära sjukvårdsförsäkring- arna är gruppförsäkringar som erbjuds som en förmån via arbetsgi- vare. Dessa kan omfatta såväl den anställda som dennes barn och samboende. 79procent primära försäkringstagare med en arbetsgivarbetald grupp- försäkring, är medförsäkrade barn och samboende och enbart har en individuellt tecknad försäkring.56 52Commonwealth fund, . 53Forsikring & Pension. Population on 1 January by age and sex. 55Danmark sygeforsikring, Årsrapport . 56Forsikring & Pension. Innehåll i privata sjukvårdsförsäkringar I de supplementära sjukvårdsförsäkringarna ingår ofta väntetidsga- rantier som ger korta väntetider till specialistvård, utredning, vård och behandling vid privata sjukhus, fysioterapi, kiropraktorbesök samt hälsoundersökningar.57 var de två största ersätt- ningsposterna operationer () samt fysioterapi, kiroprak- tor och liknande tjänster ().58 Den icke vinstdrivande försäkringsgivaren ”dan- mark” dominerar marknaden för komplementära sjukvårdsförsäk- ringar. Försäkringsgivaren har olika försäkringsplaner, där den po- puläraste täcker vissa kostnader för läkemedel, tandvård, glasögon, linser, fysioterapi, psykologbesök och vaccinationer.59 Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar Försäkringsbolagen regleras bland annat av lagen om försäkrings- verksamhet.60 Utredningen har inte kunnat finna någon särskild reglering av specifikt privata sjukvårdsförsäkringar utöver skatte- regleringen.61 Mellan –2012 var arbetsgivarbetalda sjukvårds- försäkringar skattebefriade. Vissa typer av tjänster är fortsatt skatte- fria, såsom hälsovårdstjänster och behandling av arbetsrelaterade skador och sjukdomar.62 Utveckling av privata sjukvårdsförsäkringar Supplementära sjukvårdsförsäkringar i har stadigt ökat i antal . Denna utveckling drivs nästan uteslutande av att företag erbjuder gruppförsäkringar som en förmån till anställda. De skattemässiga incitamenten för att erbjuda arbetsgivarbetald sjuk- vårdsförsäkring mellan 2002–2012 har bidragit till utvecklingen.63 efter att dessa skatteregler infördes hade cirka 230 000 danskar en 57Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. 58Forsikring & Pension. 59Commonwealth fund, ; sygeforsikring, Årsrapport och Forsikring & Pension, din Gruppe. 60European Observatory on (2016), s. 39 ff. 61För skatteregleringen, se Finanstilsynet.dk. Lov om forsikringsvirksomhed § 5. Nyt om beskatning og indberetning af sundhedsforsikring (2012). 63European Observatory on (2016), s. 39–42 och Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. hade siffran ökat till över 1,5 miljoner. Antalet försäkrade har fortsatt att öka och var över 2,15 miljoner (av befolkningen). Tynkkynen et al. lyfter att bidragande faktorer till att privat sjukvårdsförsäkring ses som en attraktiv arbetsgivarförmån i har varit långa väntetider i den offentliga vården och en preferens för privata vårdgivare.64 Antalet danskar med komplementär sjukvårdsförsäkring har ökat från 270 000 personer till över 2,5 miljoner år 2019.65 Beskrivna konsekvenser av privata sjukvårdsförsäkringar Det har i utblicken inte identifierats några myndighetsrapporter över beskrivna konsekvenser av privata sjukvårdsförsäkringar i . Danska studier från bl.a. branschorganisationen och 2012 har visat ett samband mellan att ha en privat sjukvårdsförsäkring och lägre sannolikhet för långvarig sjuk- skrivning liksom färre sjukskrivningsdagar.66 En forskningsartikel från Søgaard et al. visar vidare att arbets- givarbetalda privata sjukvårdsförsäkringar har inneburit en lägre total användning av offentligfinansierad sjukhusvård i , som det betonas att studien inte kan avgöra vilka konse- kvenser privata sjukvårdsförsäkringar har på hälso- och sjukvårdssy- stemet i stort.67 Debatten om privata sjukvårdsförsäkringar Enligt Tynkkynen et. har det inte funnits någon stor debatt om komplementära sjukvårdsförsäkringar i . Däremot har det funnits en debatt om de supplementära sjukvårdsförsäkringarnas roll.68 Skattebefrielsen av arbetsgivarbetalda privata sjukvårdsförsäk- ringar som infördes hade flera syften, nämligen att öka arbets- givares ansvarstagande för anställdas hälsa, möjliggöra korta vänteti- 64Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. 65Danmark sygeforsikring, Årsrapport och European Observatory on (2016), s. 39 ff. 66Pedersen och (2012), Borchsenius och (2010), och Stephansen (2012). 67Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 58 och 68 med hänvisning till Søgaard m.fl. (2013). 68Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. der till vård för de försäkrade, reducera sjukfrånvaro bland anställda, samt bidra till positiva effekter för hela hälso- och sjukvårdssystemet i form av t.ex. lägre kostnader för den offentliga vården och kortare väntetider inom den offentligfinansierade vården (eftersom perso- ner med försäkringarna då inte nyttjar den offentligfinansierade vår- den och det därmed blir färre personer som nyttjar densamma).69 Kritiker menar dock att försäkringarna innebär ökade kostnader och att kapaciteten inte förbättras. Andra motargument har inkluderat att den offentligfinansierade vården behöver ta emot patienter med mer komplicerade behov samt att eventuella fel som inträffar inom den privata vården blir den offentligfinansierade vårdens ansvar.70 10.6.1Översikt av hälso- och sjukvårdssystemet i Finansiering av hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvårdssystemet Canadian MediCare är decentraliserat och i huvudsak offentligfinansierat. Det är de tio provinserna och de tre territorierna som är ansvariga för både finansiering och organi- sation av vården. Provinserna och territorierna har egna offentliga sjukvårdsförsäkringar som omfattar alla medborgare och stadigt bo- fasta.71 För att ta del av statligt ekonomiskt stöd måste provinserna och territorierna följa nationella standarder som finns i Act.72 Det offentliga åtagandet i omfattar vård som ges av läkare eller på sjukhus. Läkemedel, äldreomsorg och tandvård omfattas dock inte.73 I regel omfattas inte heller t.ex. långtidsvård (i särskilt eller ordinärt boende), palliativ vård, stöd till informella vårdare, rehabilitering, medicinska hjälpmedel, viss psykiatrisk vård, synvård, missbruksvård eller komplementärmedicin. Det är stora skillnader mellan territorierna och provinserna när det gäller vilken vård som omfattas av det offentliga utbudet.74 För att få tillgång till vård som 69Olesen (2009), s. 274 f. 70Tynkkynen et al. (2018), s. 485 ff. 71Commonwealth fund, . 72European Observatory on (2020) s. 101. 73SOU 2002:31, s. 59. 74Allin et al. (2020), se t.ex. s. xvii, 34, 40, 57, 65, 67 och 101. inte tillhandahålls av det offentliga krävs att den enskilde har en pri- vat sjukvårdsförsäkring eller betalar kontant. betalades av hälso- och sjukvårds- kostnaderna genom skatteintäkter och utgjordes av hushållens utgifter ur egen ficka.75 Privata sjukvårdsförsäkringar stod för ,76 vilket är en större andel än i de nordiska länderna. Organisering av hälso- och sjukvården Landets provinser och territorier ansvarar för hälso- och sjuk- vården.77 Regelverken ser olika ut i de olika provinserna/territorierna och är en blandning av policys och uttryckliga regler. Majoriteten av sjukhusen är offentliga, förutom i , där majoriteten av sjuk- husen ägs av privata icke-vinstdrivande organisationer. De allra flesta läkarna, såväl inom primärvård som inom den öppna specialistvår- den, är dock privata utförare, och är egenföretagare med privata mot- tagningar.78 Detta beror på att en ”överenskommelse” träffades med läkarna i samband med införandet av hälso- och sjukvårdssystemet som innebär att läkarna förbinder sig att arbeta antingen åt det offentliga eller det privata. Det är således inte tillåtet att verka i båda systemen . Läkarna är också självständiga i förhållande till det offentliga. De är egenföretagare och styr själva sin arbetstid etc. De fakturerar endast det offentliga eller endast det privata.79 Detta förbud att ta emot både offentligt och privat finansierade patienter beskrivs som ett förbud mot ”dual practice”. Det är inte en nationell reglering utan förbudet kan skilja sig åt inom landet. 76Allin et al. (2020), s. 151. 77European Observatory on (2020) s. 101. 78Commonwealth fund, . 79Information från policydialog anordnad av European Observatory on . Förekomst av privata sjukvårdsförsäkringar Komplementära privata sjukvårdsförsäkringar är betydligt vanligare i än i . Drygt två tredjedelar av landets invånare () uppskattas ha en komplementär sjukvårdsförsäkring. Majoriteten av försäkringarna i är gruppförsäkringar som be- talas av arbetsgivare och som utöver arbetstagaren även omfattar maka/make och/eller barn.80 Dessa försäkringar är ofta en del av för- månerna i anställningen, och är således inte frivilliga i ordets sanna bemärkelse.81 Vidare är dessa förmåner ofta förbehållna personer med högavlönade tillsvidareanställningar, medan personer med låg- avlönade jobb, eller tillfälliga anställningar av olika slag mer sällan kan ta del av denna typen av förmåner.82 I de flesta provinser och territorier är supplementära sjukvårds- försäkringar inte tillåtna och förekommer knappt, se mer nedan om regleringen av privata sjukvårdsförsäkringar.83 Innehåll i privata sjukvårdsförsäkringar Som beskrivits ovan är det de komplementära sjukvårdsförsäkring- arna som används i . Försäkringarna har en komplementär roll och omfattar hälso- och sjukvårdstjänster som inte ersätts av det offentliga så som t.ex. palliativ vård, missbruksvård, viss psykiatrisk vård, synvård, tandvård, receptbelagda läkemedel i öppenvård, reha- bilitering och privata sjukhusinläggningar.84 De privata sjukvårdsför- säkringarnas roll är störst inom tandvård och läkemedel.85 Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar I finns regler som delvis begränsar förekomsten av privata sjukvårdsförsäkringar. Både den federala och de provinsiella/terri- toriella lagstiftande församlingarna är involverade i denna regle- 80European Observatory on (2020) s. 112 f. och 115. 81Allin et al. (2020), s. 74. 82Allin et al. (2020), s. 151. 83European Observatory on (2020) s. 99. 84Commonwealth fund, . 85European Observatory on (2020), s. 104. ring.86 Försäkringsbolagen omfattas av en reglering som säkerställer deras betalningsförmåga gentemot de försäkrade. Vidare finns det ovan beskriva förbudet mot s.k. dual practice som innebär att läkare inte får arbeta inom det offentliga och det privata systemet . Läkarna måste således välja ett system att verka i. Denna typ av reglering resulterar i att de flesta vårdgivare väljer att verka inom den offentligt finansierade vården, där det finns ett större patientunderlag. Det finns även andra regleringar som på olika sätt kan påverka privata sjukvårdsförsäkringar t.ex. reglering rörande maxbelopp på läkararvoden.87 Härutöver finns det regleringar gällande vad försäkringarna får omfatta och under vilka villkor försäkringarna får säljas.88 Supple- mentära privata sjukvårdsförsäkringar, som erbjuder privata alterna- tiv till det offentliga utbudet eller kortare väntetider än det offentliga utbudet, är förbjudna respektive hindras av en komplex uppsättning av regler som skiljer sig mellan de olika provinserna och territo- rierna.89 I fem provinser finns det ett förbud mot att privata sjuk- vårdsförsäkringar omfattar tjänster som också omfattas av den offentliga sjukvårdsförsäkringen, dvs. Den vård som erbjuds inom det offentligas omsorg får därmed inte erbjudas inom ramen för privata sjukvårdsförsäkringar.90 Denna form av regleringar har ifrågasatts och en uppmärk- sammad dom i i (Chaoulli v. ) slog fast att regleringen bryter mot stadga om rättigheter (’s Charter of Rights) i det fall det är långa väntetider inom det offentliga sjukvårdssystemet.91 Domen har inneburit att viss supplementär försäkring numera tillåts i , för ett begränsat antal tjänster (t.ex. knä- eller höftledsbyte och kataraktoperationer innefattandes intraokulär linsinsättning).92 Domen är endast tillämplig på , men flera andra provinser har liknande lagstiftning. Domen har gett upphov till liknande rätts- fall i provinserna , och Ontario.93 Inget 86Allin et al. (2020), s. 40. 87European Observatory on (2020), s. 121 f. 88European Observatory on (2020), s. 120. 89Allin et al. (2020), s. 74. 90Allin et al. (2020), s. 74 f., European Observatory on (2020), s. 121 och Government of , ’s . 91Chaoulli v. (Attorney General), [2005] S.C.R. 791, 2005 SCC 35. 92Québec Act, Section 15 och 15.1. Se även European Observatory on (2020) s. 121. 93European Observatory on (2020) s. 99 f. ytterligare rättsfall har dock ännu prövats i Högsta domstolen.94 Den högsta domstolen i dömde i ett mål med liknande frågeställningar som i målet Chaoulli v. , men med motsatt utgång. Domstolsprocessen var lång, och domen på 880 sidor. Ett flertal frågeställningar rörande privata sjuk- vårdsförsäkringar aktualiserades, bl.a. tillgång till supplementär sjukvårdsförsäkring och förbudet mot s.k. dual practice. Målet för- väntas överklagas.95 I andra provinser, som inte har något förbud mot supplementära sjukvårdsförsäkringar, hindras dock marknaden på flera olika sätt av annan reglering, i huvudsak genom förbudet mot dual practice.96 Det finns inte något förbud mot eller andra regleringar som be- gränsar de komplementära sjukvårdsförsäkringarna i . I de flesta provinser kan arbetsgivare göra avdrag om de tecknar komple- mentära privata sjukvårdsförsäkringar för sina arbetstagare.97 Utveckling av privata sjukvårdsförsäkringar De komplementära privata sjukvårdsförsäkringarna har länge haft en mindre roll i hälso- och sjukvårdens finansiering, även om antalet sådana försäkringar är betydligt större än i , där de knappt förekommer. I är försäkringarna främst supplementära.98 Mot bakgrund av den reglering som gäller för supplementära sjukvårdsförsäkringar i har dessa försäkringar en begränsad roll i systemet.99 Beskrivna konsekvenser av privata sjukvårdsförsäkringar Det finns ett antal studier över konsekvenserna av komplementära privata sjukvårdsförsäkringar i som har visat att personer med en sådan försäkring, som täcker kostnader för läkemedel, an- 94Information från policydialog anordnad av European Observatory on . 95Information från policydialog anordnad av European Observatory on samt , B.C. Supreme Court rules against private healthcare in landmark case, . 96Allin et al. (2020), s. 75. 97European Observatory on (2020), s. 122 f. 98European Observatory on (2020), s. 112. 99European Observatory on (2020), s. 99, 121. vänder mer offentligt finansierade läkartjänster jämfört med perso- ner utan försäkring.