sou · H9B394 · 2021-12-01 00:00:00 — Nämnden menade att polisens åtgärder inte var proportionerliga och därför inte omfattades av det generella undantaget (Diskriminerings- och jäm- ställdhetsnämnden beslut 19.12.2018). Nämndens beslut prövades senare av förvaltningsdomstolen, som gjorde en annan bedömning: nämligen att polisernas åtgärder motiverades av ett syfte att förhindra brottslig verksamhet och att de på ett trovärdigt sätt visat att det inte fanns något samband med personernas etniska tillhörighet. Ingripan- det ansågs inte heller föranleda några större konsekvenser för perso- nerna ifråga, då det rörde sig om ett kortvarigt frihetsberövande. Utöver det ovan behandlade generella undantaget för legitim sär- behandling, framgår det av 11 § st 2 FiDiskL att särbehandling kan vara tillåten också när det inte finns bestämmelser om legitim sär- behandling. Särbehandlingen ska då ha ett legitimt syfte avseende de mänskliga rättigheterna och medlen ska vara proportionerliga. Be- stämmelsen och de undantagsmöjligheter som följer av den ska, enligt punkt 11 § st. 2 p 1 likväl inte tillämpas när det är fråga om utövande av offentlig makt eller fullgörande av offentliga förvaltningsupp- gifter. Utrymmet för undantag är således mer begränsat för offentlig verksamhet som innebär offentlig maktutövning. 28RP 19/2014, s. 75 f. Tillsyn över den finska diskrimineringslagen utövas av olika myn- digheter. har, enligt 20 § st 4 FiDiskL, möjlighet att förbjuda en aktör att fortsätta eller upprepa diskrimineringen samt möjlighet att utfärda föreläggande om att inom skälig tid vidta åtgärder. Förbud respektive föreläggande kan förenas med vite. Därutöver kan även gottgörelse utdömas till den som utsatts för diskriminering, enligt 23–24 §§. Den norska Likestillings- og diskrimineringsloven gäller på alla sam- hällsområden, och omfattar således även offentlig sektor. Av 6 § framgår att diskriminering är förbjuden och 7 respektive 8 §§ defi- nierar direkt och indirekt diskriminering. Av 9 § Likestillings- og diskrimineringsloven framgår när sådan diskriminering, som annars är förbjuden enligt 6 § (med hänvisning till 7 och 8 §§), är tillåten.29 Det rör sig om en generell bestämmelse, som tillåter särbehandling om den har ett berättigat mål, är nödvändig för att uppnå det målet och inte är oproportionerligt ingripande för den eller de som sär- behandlas. De tre villkoren i undantaget är kumulativa, och måste samtliga vara uppfyllda för att undantaget ska kunna tillämpas.30 Be- stämmelsen har följande lydelse: Forskjellsbehandling er ikke i strid med forbudet i § 6 når den a)har et saklig formål b)er nødvendig for å oppnå formålet og c)ikke er uforholdsmessig inngripende overfor den eller de som forskjellsbehandles. I arbeidsforhold og ved valg og behandling av selvstendig nærings- drivende og innleide arbeidstakere er direkte forskjellsbehandling på grunn av kjønn, etnisitet, religion, livssyn, funksjonsnedsettelse, seksuell orien- tering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk bare tillatt hvis denne egen- skapen har avgjørende betydning for utøvelsen av arbeidet eller yrket, og vilkårene i første ledd er oppfylt. Aldersgrenser som følger av lov eller forskrift, og fordelaktige priser på grunn av alder, er ikke i strid med forbudet i § 6. 29Det finns vidare särskilda undantag som har samband med barnafödsel (10 §), samt möj- ligheter till positiv särbehandling (11 §). 81 L 2016–17, s. 120. Möjligheten till undantag omfattar direkt såväl som indirekt diskri- minering. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det ska mer till för att kunna rättfärdiga direkt diskriminering då sådana hand- lingar i sig innehåller ett diskriminerande element. Indirekt diskrimi- nering rör bestämmelser som i första hand är neutrala och således sakliga.31 Såvitt gäller arbetslivet är undantagsmöjligheterna tydligare be- gränsade, till verkliga och avgörande yrkeskrav (9 § st 2), men det generella undantaget har ingen sådan precisering. Även om det inte framgår av den generella undantagsbestämmelsen, är det dock enligt förarbetena av betydelse om det är fråga om direkt eller indirekt diskriminering.32 Bedömningen ska vara mer restriktiv när det hand- lar om direkt diskriminering, och tolkas i ljuset av EU-rätten.33 kan den norska Likestillings- og diskriminerings- nemnda (diskrimineringsnämnden, ibland kallad ”diskriminerings- domstolen”) pröva frågor om diskriminering, som ett alternativ till domstolsprövning (se hänvisning i 35 § Likestillings- og diskrimi- neringsloven). Nämnden kan fatta beslut om huruvida diskriminer- ing förekommit samt påkalla upphörande eller ändringar. Den kan också utdöma ersättning för upprättelse (oppreisning), och besluten är bindande. Den norska diskrimineringsnämnden har i ett par fall haft anled- ning att överväga tillämpning av undantagsregeln i 9 §. Ett exempel är en situation då en person med utländsk härkomst menade att ett polisen gjort sig skyldig till diskriminering på grund av etnicitet, då han stoppas för trafikkontroller oftare än andra utan utländskt utseende.34 Polisen hade genom ett mejl till mannen erkänt och beklagat särbehandlingen, och nämnden prövade om det kunde vara aktuellt med ett undantag enligt 9 §. Slutsatsen var att efter- som det konstaterats att kontrollerna hade ett samband med mannens etnicitet , så fanns det inget berättigat mål med age- randet och det var heller inte proportionerligt. Något undantag från förbudet mot direkt diskriminering i 6 § kunde därför inte göras. Ett ytterligare exempel från diskrimineringsnämnden rör före- komsten av könsdiskriminering vid ett fängelse i Tromsø.35 Nämn- 81 L (2016–17) s. 119. 88 L (2012–2013) s. 161. 81 L (2016–17) s. 130. 34Diskrimineringsnemnda , uttalande i sak 20/175. 35Diskrimineringsnemnda , uttalande i sak 19/114. den fann att kvinnorna särbehandlades i jämförelse med männen, då det inte fanns någon särskild högsäkerhetsavdelning för kvinnor vilket innebar att de kvinnor som bedömdes vara i behov av högre säkerhetsåtgärder fick vistas på en avdelning med striktare restrik- tioner och färre möjligheter till utbildning m.m. än de män i mot- svarande situation som hade tillgång till en säkerhetsavdelning. Något undantag enligt 9 § blev inte aktuellt då ekonomiska skäl inte ansågs vara något som kan motivera användning av undantagsbestämmelsen. Den norska diskrimineringsnämnden har just nu ett ärende avse- ende en muslimsk man i fängelse, som menar att han blivit diskri- minerad av fängelset då de inte serverar mat som inte innehåller svin- kött till muslimska intagna.36 Enligt diskrimineringslag, Equality Act 2010 är det som utgångspunkt förbjudet för anställda i offentlig sektor att dis- kriminera (Equality Act 29 (6)). Lagen ålägger skyldigheter för alla som tillhandahåller tjänster till allmänheten oavsett om det är privat eller offentlig verksamhet samt för alla som utövar offentliga funktioner. Det är alltså karaktären på verksamheten som avgör om det är en offentlig verksamhet, obero- ende av om den utövas av en offentlig myndighet eller annan person eller privat organisation.37 Med offentliga funktioner avses bland annat rättstillämpning, licensiering, parkeringskontroller och liknande, alltså aktiviteter som vanligen utförs av staten och inte privatpersoner eller privata företag. Diskriminering vid utövandet av offentlig funktion kan bland annat bestå i att förvägra någon en förmån, på grund av någon av de skyd- dade diskrimineringsgrunderna.38 Den grundläggande presumtionen är att diskriminering av någon av de grunder som skyddas är i strid med lagen, om det inte finns ett reglerat undantag. Därtill gäller att undantagen ska tolkas restrik- tivt.39 När någon som utövar offentliga funktioner lutar sig mot ett reglerat undantag, måste även ett proportionalitetstest göras, inne- 36Klagesak 21/258. 37Equality Act 2010 Code of Practice, Equality and Human Rights Commission, s. 41 f. 38Equality Act 2010 Code of Practice, Equality and Human Rights Commission, s. 156 f. 39Equality Act 2010 Code of Practice, Equality and Human Rights Commission, s. 183. bärande att åtgärder i det enskilda fallet ska vara motiverad av ett berättigat syfte och att de medel som används är proportionerliga förhållande till det syftet. Det är inte fråga om diskriminering om åtgärden måste vidtas för att uppfylla krav enligt annan lagstiftning, exempelvis om det inte är möjligt att installera ramper eller liknande för personer med funk- tionsnedsättning, på grund av att byggnaden är skyddad enligt annan lag och det inte är tillåtet att göra avvikelser. Det finns också ett reglerat undantag i Equality Act, section 192, som innebär att det inte är i strid med lagen när en person agerar med syftet att garantera nationell säkerhet, om det står i proportionalitet med det syftet: A person does not contravene this Act only by doing, for the purpose of safeguarding national security, anything it is proportionate to do for that purpose. Undantaget är antaget mot bakgrund av artikel 2 (5) i arbetslivs- direktivet. Ett exempel kan vara att neka tillgång till information till personer av en viss nationalitet, i syfte att undvika risken för terro- ristattacker, under förutsättning att åtgärden står i proportion med ändamålet. Undantagets snäva tillämpningsområde, och vikten av att ändamålet kan kopplas tydligt till nationell säkerhet (och inte andra intressen såsom säkerhet eller ordning i övrigt) har belysts i ett fall från Employment tribunals (Case Number: 2200952/2017). Det huvudsakliga rättsmedlet vid överträdelser av lagen är ett kompenserande skadestånd (artikel 119 Equality Act), både vid över- trädelser inom offentlig och privat sektor. Därutöver kan domstolen lämna rekommendationer till svaranden (artikel 124 Equality Act) att vidta åtgärder för att reducera verkningarna av diskrimineringen, och om rekommendationen inte följs höja ersättningsbeloppet. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. 79.En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. 80.Reglering av privata sjukvårdsförsäk- ringar – ökad kunskap och kontroll. 81.En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. 83.Belastningsregisterkontroll och avskiljande av studenter. 84.Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. 85.Vägar till ett tryggare samhälle. 1 och 2. 86.ILO:s konvention om våld och trakasserier i arbetslivet. 87.Granskning av utländska direktinvesteringar. 88.Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. Ju. 89.Sverige under pandemin. Volym 1 Smittspridning och smittskydd. Volym 2 Sjukvård och folkhälsa. 90.En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. 91.En ny rymdlag. 92.Åtgärder i gränsnära områden. 93.Från delar till helhet. En reform för samordnade, behovsanpassade och personalcentrerade insatser till personer med samsjuklighet. 94 Ett utökat skydd mot diskriminering. konvention om våld och trakasserier i arbetslivet [86] Ett utökat skydd mot diskriminering. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. EU:s förordning om terrorisminnehåll på internet – frågan om behörig myndig- het. Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. Vägar till ett tryggare samhälle. Granskning av utländska direktinvesteringar. Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. [88] En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. Åtgärder i gränsnära områden. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Från kris till kraft. Återstart för kulturen. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. – en del av den cirkulära ekonomin. Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Riksintressen i hälso- och sjukvården –stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar – ökad kunskap och kontroll. Volym 1 Smitt- spridning och smittskydd Volym 2 Sjukvård och folkhälsa. Från delar till helhet. En reform för samordnade, behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. –böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. Högskoleprovets organisation och styrning. och avskiljande av studenter. [83] En ny rymdlag.