sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Detta har också bekräftats av IVO:s tillsyn.1210 Enligt har dock ett totalt besöksförbud sannolikt endast förekommit i några verksamheter under våren 2020.1211 Stängda dag- liga verksamheter i kombination med besöksförbud och begränsad tillgång till gemensamma utrymmen i bostäderna har enligt FUB lett till ökad risk för psykisk och fysisk ohälsa. har många boende i LSS-bostäder helt saknat möjlighet att använda digitala alternativ för att lindra effekten av långvarig isolering. I FUB:s medlemsundersökning svarade att de inte gjorde något utanför bostaden.1212 FUB ser en risk för ökad fysisk ohälsa, eftersom stillasittandet har ökat och vanliga aktiviteter såsom gympa, bowling, bassängbad och promenader har ställts in. Vidare ökar anhörigas ekonomiska och psykiska stress eftersom de får mindre avlastning och därmed mindre möjligheter att arbeta och studera. Både Attention och FUB påtalar att deras målgrupper redan före pandemin hade en förhöjd risk för psykisk ohälsa, liksom svårigheter med skola, arbetsliv, sysselsättning och ekonomi.1213 Att föräldrar till barn med olika 1208 FUB, Enkät till personer med intellektuell funktionsnedsättning (IF) om covid-19, den 13augusti 2020, och FUB, Rapport: FUB:s enkät om covid-19 smitta i LSS-bostäder. 1209 FUB:s skrivelse till En översikt av covid-19 pandemins konsekvenser för barn, unga och vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar, , och Rap- port: FUB:s enkät om covid-19 smitta i LSS-bostäder. 1210 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. Lägesrapport , Inspektionen för vård och omsorg (2021), Vad har sett 2020? Enligt uppgifter hämtade från (besökt ) har det förekommit att generella besöksförbud införts på LSS-bostäder med anledning av covid-19-pandemin. Enligt infor- mation på webbplats (besökt samma datum) är varje lägenhet inom ett LSS- boende personens egen bostad och det saknas stöd för att mot den enskildes vilja begränsa besök i deras boende (jfr. JO 2006/07 s. 277, JO 2019/20 s. 460 och JO:s beslut i ärende med dnr 4132–2020). 1211 (2021), Covid-19:s konsekvenser för personer med insatser enligt LSS. 1212 FUB:s skrivelse till En översikt av covid-19 pandemins konsekvenser för barn, unga och vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar, , och Rap- port: FUB:s enkät om covid-19 smitta i LSS-bostäder. 1213 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . Den sociala isoleringens pris funktionsnedsättningar har fått betydligt mindre avlastning och stödinsatser under pandemin rapporterar även bl.a. Folkhälsomyn- digheten om. Föräldrar beskriver en tung, barnfokuserad vardag med begränsad möjlighet till vila och att många balanserar på gränsen till vad de orkar.1214 Som tidigare nämnts visar statistik på att aktiviteterna för vuxna med funktionsnedsättning (personer ) minskade under hösten 2020.1215 Enligt den lägesbild som MUCF presenterade är det svårare för organisationer som riktar sig till personer med funktionsnedsättning att ställa om jämfört med verksamheter riktade mot andra målgrup- per. Nästan hälften av dessa organisationer uppger enligt MUCF:s undersökning att de har små möjligheter att ställa om sin verksamhet under pandemin.1216 Konsekvenser för barn och unga med funktionsnedsättning När det särskilt gäller barn och unga med funktionsnedsättning visar en kartläggning som MFD gjort att dessa barn oroar sig väldigt mycket under pandemin. Till skillnad från andra barn och unga där oro och stress över situationen under pandemin mattats av efter hand, verkar oro och stress hos barn och unga med funktionsned- sättning kvarstå . Oro för att bli allvarligt sjuk i covid-19, tillsammans med en upplevelse av att den information som finns till barn och unga inte avspeglar de förutsättningar som den egna funkt- ionsnedsättningen innebär, bidrar till stress och ett dåligt mående. MFD har sett en stor och påtaglig oro även hos föräldrar till barn med funktionsnedsättning. Oron har lett till att en del familjer och unga i hög utsträckning ställer in även sådant som hållits öppet under pandemin, både fritidsaktiviteter och stödinsatser. Det finns familjer och unga som valt att mer eller mindre helt isolera sig under pan- demin. Kartläggningen visar även att det är de uteblivna fritidsak- tiviteterna och den sociala samvaron med andra som barn och unga 1214 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . 1215 Uppgifter hämtade från (besökt ). 1216 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2020), Coronakrisens konsekvenser för det civila samhället. Den sociala isoleringens pris själva uppfattar som en av de mest påfrestande konsekvenserna av pandemin. Ett undantag är dock unga i gymnasiesärskolan där oron generellt ser ut att vara lägre. De uppger i mycket lägre utsträckning att de känner sig mer ensamma under pandemin. En orsak kan enligt MFD vara att särskolan i stort sett hållit öppet under hela pandemin. Det finns dock en grupp unga med funktionsnedsättning i gymnasie- åldern som tvärtom mår mycket dåligt under pandemin. Det är unga vuxna som har en intellektuell funktionsnedsättning och som har en lägre digital delaktighet än andra. Vilka effekter fjärr- och distansun- dervisningen fått för elever och studenter tar vi upp i avsnitt 17.2.7. Tillgången till vård- och stödtjänster för barn och unga med funktionsnedsättning och deras familjer har enligt MFD:s rapport också begränsats under pandemin. Myndigheten pekar på att även om detta inte verkar ha skett i en omfattande utsträckning, blir kon- sekvenserna för de familjer som drabbas mycket stora. Enligt MFD har pandemins konsekvenser blivit särskilt påtagliga för familjer som redan innan pandemin levt i en ekonomiskt eller socialt utsatt situation. Uteblivna stödinsatser, kraftiga begräns- ningar i möjligheten att använda det egna sociala skyddsnätet för hjälp och avlastning tillsammans med en självvald isolering, riskerar enligt myndigheten att hemförhållanden i olika grad blir mer otrygga för fler barn.1217 Avsnitt 15.8 fokuserar på hur pandemin påverkat våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Har varit i en stressig sits . Ganska skönt att nu inte ha sociala krav eller tidsstress. Funkar inte alls i vardagen , känns som inget är roligt mer. Vart mycket värre efter uppdagades. Stressad över arbetssituationen och privatlivet (inte träffa pojkvän, familj, vänner). Samhället – hur kommer det att vara sen. 1217 Myndigheten för delaktighet (2021), Barn och unga mitt i en pandemi. Konsekvenser av coronapandemin för barn och unga med funktionsnedsättning, 2021:9. Den sociala isoleringens pris Sova är inte så lätt med alla tankar på nära och kära och ett barnbarn som är riktigt dåligt. Eftersom jag driver eget företag så finns det en oro för att företag ska stänga ner sina verksamheter och det finns en oro för hur konjunkturen kommer att påverkas av covid-19. Vi är delvis permitterade, och flera hundra kommer att sägas upp från mitt jobb...1218 Pandemin innebär ökad risk för psykisk ohälsa Kunskap från tidigare infektionsutbrott och ekonomiska kriser talar för att pandemin innefattar flera riskfaktorer för psykisk ohälsa. Den stress som pandemin orsakar kan enligt CES medföra ökad psykisk ohälsa och ökat vårdsökande, dels bland personer som redan är i vård, dels i nya grupper. Men den kan även leda till att vissa patient- grupper trängs undan eller undviker att söka vård. Det är enligt CES också möjligt att vissa grupper upplever positiva aspekter och en för- bättrad psykisk hälsa.1219 Länsstyrelserna rapporterade också tidigt om ökad risk för psy- kisk ohälsa och om att den psykiska ohälsan kan bli mer omfattande i ett stort antal olika grupper. var den generella bilden som länsstyrelserna förmedlade att den psykiska ohälsan ökat, men inte så kraftigt som prognoserna förutsåg . Det uppgavs att de redan mest utsatta grupperna drabbades tidigt av pan- demin, och att psykisk ohälsa sedan ökade bland flera grupper (äldre, personer med funktionsnedsättning, barn och unga samt nyanlända och asylsökande). Enligt länsstyrelsernas rapportering är socioeko- nomi en tydlig faktor som bidrar till särskild utsatthet och ohälsa.1220 1218 Citaten hämtade från , Psykisk hälsa och levnadsvanor under corona- pandemin. Enkätundersökning , Hälsorapport. 1219 och samhällsmedicin (2021), Vård för psykisk ohälsa under covid-19-pandemin. 1220 i , Rapportering avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . Den sociala isoleringens pris Lätta psykiska besvär ökar konstaterar att de flesta i befolkningen fort- farande har ett gott allmänt hälsotillstånd, även om lätta psykiska besvär är vanliga – om än inte vanligare än före pandemin. Det finns dock enligt myndigheten en tendens till något sämre självrapporte- rad hälsa jämfört med våren.1221 Inte heller har sett några stora förändringar under pandemin jämfört när det gäller inrapporte- rade psykiatriska tillstånd från svensk hälso- och sjukvård. Enligt myndigheten tycks vårdbehovet ha till- godosetts för personer som hade ett psykiatriskt till- stånd eller behov av läkemedel.1222 (Se avsnitt 12.4 angående vård- konsumtionen inom den psykiatriska vården under pandemin.) Enligt ser det ut att ha skett en minskning av inrapporteringen av nya fall av diagnosticerad depression och ång- estsyndrom. Det beror enligt myndigheten sannolikt på att personer imindre utsträckning sökt vård under pandemin.1223 min- skar inte andelen som hämtat ut antidepressiv medicin, vilket enligt antyder att förekomsten av dessa tillstånd är oförändrad.1224 Besöken vid psykiatriska akutmottagningar har enligt Socialsty- relsen varit färre, men från vecka 2 2020 ledde fler besök till inskrivningar i slutenvård jämfört . När det gäller inskrivningar till slutenvård i samband med akutbesök under pandemin har diagnoser om olika psykotiska till- stånd och emotionellt instabilt personlighetssyndrom ökat. Patien- ter saknade även diagnos i större utsträckning.1225 I avsnitt 12.4 be- skriver vi vårdkonsumtionen inom den psykiatriska vården under pandemin. 1221 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . 1222 (2021), Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. 1223 (2021), Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. 1224 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . Angående uttag av läkemedel, se även (2021), Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. 1225 (2021), Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. Lägesrapport , (2020), Psykiatriska akutmottagningar har fortfarande färre besök men fler inläggningar under coronapandemin. Den sociala isoleringens pris har än så länge inte sett några tendenser till ett ökat antal självmord under pandemin.1226 Enligt Folkhälsomyndig- heten har man vid tidigare samhällskriser ibland sett en ökning av suicidtalen, men först efter ett par år.1227 I en svensk studie, som däremot talar för att den psykiska ohälsan ökat under pandemin, har en forskargrupp undersökt nivåer av psy- kisk ohälsa hos den svenska befolkningen (18–) i början av pan- demin jämfört med den psykiska hälsan före pandemin. Resultaten i studien visade att nivåerna av psykisk ohälsa var markant högre (depression , ångestproblematik , sömn- svårigheter ) än i de studier som utfördes före pandemin som använde samma mått av depression och ångest men ett annat för sömnsvårigheter (depression , ångestproblematik , sömnsvårigheter 7–). Resultaten i studien visade också att det var de som redan hade en psykisk ohälsa som drabbats mest. Studien pekar även på att unga vuxna har högre nivåer av psykisk ohälsa än äldre. Som en möjlig förklaring anges att yngre personer har en mer osäker ekonomisk situation och befinner sig i en förändringsfas i livet med mindre social stabilitet. Resultaten bekräftar enligt författarna också att yngre personer generellt lider av psykisk ohälsa i större utsträck- ning än äldre. Det anges dock att det finns vissa begränsningar med studien, bl.a. är könsfördelningen ojämn (kvinnor) och de flesta är 18–, heltidsarbetande eller studenter.1228 och 2020 samt genomförde enkäter om psykiska besvär. Av resultaten framgick att andelen som uppgav ett bra eller ett mycket bra allmänt hälsotillstånd var , medan svarade att det allmänna hälsotillståndet var dåligt eller mycket dåligt. Men även om merparten uppgav en god hälsa var det 1226 (2021), Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. 1227 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . McCracken m.fl. (2020), Psychological impact of COVID-19 in the Swedish population: Depression, anxiety, and insomnia and their associations to risk and vulnerability factors, European Psychiatry. Den sociala isoleringens pris vanligt att ange olika typer av lätta psykiska besvär (stress, ned- stämdhet irritation, dåligt humör och sömnbesvär). Detta var dock inte något som skiljde sig åt från tidigare undersökningar, inte heller att kvinnor och yngre åldersgrupper oftare upplevde sådana besvär. Däremot svarade många att de kände oro över att bli allvarligt sjuka i covid-19. Ungefär hälften () angav att de kände sig lite oroliga, medan en mindre andel () svarade att de kände sig mycket oroliga. Att känna oro för närstående var vanligare och kvin- nor kände oftare än män oro både för sig själva och för närstå- ende.1229 Det var även en nyanserad bild av måendet under pandemin som kom fram. För vissa hade pandemin haft en negativ påverkan på deras välmående, andra har mått och levt som vanligt. En tredje grupp uppgav att vissa konsekvenser haft en positiv inverkan på deras mående.1230 Resultatet visade ungefär samma nivåer som i fråga om allmänt hälsotillstånd och psykiska besvär. Högst andel som kände oro för att bli allvarligt sjuka fanns i åldersgruppen 70–, medan den lägsta andelen fanns i gruppen 16–. Bland de som tyckte att de tillhörde en riskgrupp var det fem gånger så vanligt med oro för att bli allvarligt sjuk, jämfört med de som inte tillhörde en riskgrupp. Detta gällde även de som var osäkra på om de tillhörde en riskgrupp eller inte.1231 Av svaren framgick att de flesta av deltagarna fort- farande hade en god allmän hälsa, men att lätta stress- och sömn- besvär ökade. Andelen som uppgav lätta besvär av stress hade ökat från . Även sömn- besvär hade ökat från . Den största delen av ök- ningen inträffade . För nedstämdhet fanns inga statistiskt säkerställda skillnader, varken för lätta eller svåra besvär. Andelen som uppgav svåra besvär av nedstämdhet, stress eller sömnbesvär låg runt 4–vid samtliga tre mät- ningar. Enligt är det fortfarande en hög andel av deltagarna som uppger oro för covid-19 och dess konse- kvenser, men konstaterar att oron har minskat, särskilt i 1229 Uppgifter hämtade från (besökt ). 1230 Uppgifter hämtade från (besökt ). 1231 Uppgifter hämtade från (besökt ), och (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Sam- lad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . Den sociala isoleringens pris den äldsta åldersgruppen. Andelen som svarat att de känner sig oro- liga för att bli allvarligt sjuka i covid-19 var 65 pro- cent jämfört i maj 2021.1232 Risk för ökad ojämlikhet i psykisk hälsa Enligt har den internationella forskningen i liten utsträckning hunnit analysera pandemins konsekvenser för olika grupper i befolkningen, men det finns tecken på en större ök- ning av psykiska besvär bland grupper som redan före pandemin hade en högre risk för psykisk ohälsa, exempelvis personer med mi- granterfarenhet, hbtqi-personer och barn i familjer med psykisk ohälsa, beroende eller våld.1233 Det finns enligt myndigheten även tecken i på att vissa grupper har drabbats hårdare av pande- min än andra. Det finns studier som visar bl.a. att ensamheten ökat bland barn med svåra funktionsnedsättningar och en ökad stress hos föräldrarna till följd av nedstängda verksamheter samt en ökning av självrapporterade psykiska besvär hos bl.a. asylsökande. Detta kan påverka de framtida förutsättningarna för en god och jämlik folk- hälsa.1234 När det gäller frågan om samband mellan psykisk ohälsa och ris- ken att drabbas av allvarlig covid-19 respektive att avlida i sjukdo- men, se avsnitt 13.5 och 13.6. Det betyder jättemycket för mig att ha någonstans att vara på om dagarna som är öppet. Om verksamheten stängs helt är det risk att jag blir isolerad. Förut hade jag problem med alkoholen. Skulle jag bli hem- masittande igen skulle det vara en fara att jag börjar missbruka igen. (Arbetstränande inom )1235 1232 Uppgifter hämtade från (besökt ). 1233 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . 1234 (2021), Små förändringar i psykisk hälsa under covid-19-pandemin i . 1235 Citat hämtat från (2020), Fattigdomsrapporten Tema: Pandemins effekter. Den sociala isoleringens pris Pandemins potentiella effekter på missbruk och beroende CES redovisade prognoser för pandemins potentiella effekter på alkoholvanorna och narkotikabruket. CES uttalade att pandemin, som påverkar ekonomin negativt, kan minska den ge- nomsnittliga alkoholkonsumtionen på befolkningsnivå både . Däremot kan social isolering, oro, stress och ångest orsaka ökad alkoholkonsumtion samt riskdrickande framför allt bland de som drabbas hårdast ekonomiskt, t.ex. arbetslösa. När det gäller pandemins potentiella effekter på narkotikabruket i befolk- ningen var CES:s bedömning att tillgången till narkotika minskar när gränserna stänger och färre personer rör sig i samhället. varnade man för att den narkotikarelaterade dödligheten riskerar att öka om resurserna till hälso- och sjukvård och socialtjänst minskar till följd av den ekonomiska krisen i pandemins spår.1236 Enligt preliminära bedömningar minskade vård för alkohol- och narkotikarelaterade diagnoser i samma omfattning som övrig vård jämfört med . Särskilt markant var minskningen för vård av alkoholför- giftningar.1237 Det saknas dock en entydig bild av om det skett en ökning eller minskning av antalet personer som söker hjälp och stöd för missbruksproblem, men enligt ger rapporte- ringen från länsstyrelser och kommuner en tydlig bild av de sociala problem och den utsatthet som finns.1238 Av länsstyrelsernas lägesbild framgår bl.a. att det i vissa län då fanns tydliga tecken på ökat bruk av alkohol och narkotika, bland såväl ungdomar som vuxna. Rapporteringen från kommunerna var dock motstridig. Flera kommuner rapporterade bl.a. om ett ökat antal samtal till stödlinjer för ANDTS (alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel) och en ökad efterfrågan av missbruksvård. 1236 och samhällsmedicin (2020), Coronapandemin och alkohol- vanor. En prognos om kort- och långsiktiga effekter, och Coronapandemin och narkotikabruk. En prognos om kort- och långsiktiga effekter. 1237 (2021), Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. 1238 (2021), Individ- och familjeomsorg. Den sociala isoleringens pris nade att inflödet av nya klienter minskat, speciellt för ungdomar. En möjlig delförklaring till detta angavs vara svårigheterna för personal på gymnasieskolor att identifiera riskbeteenden vid distansunder- visning. Hos kommunerna fanns en oro att fler unga dras in i krimi- nalitet. Det fanns också exempel på att elever i missbruk inte kunnat nås sedan distansundervisningen startades. Vissa kommuner rappor- terade om resursbrist när det gällde behandlingsverksamhet och öppenvård samt stöd till anhöriga och närstående. Enligt rapporten uttryckte kommunerna stark oro för ett ökat och förändrat miss- bruk och liksom inom många andra områden nämndes en oro för ett mörkertal.1239 I den uppföljande lägesrapporten fram- gick att flera länsstyrelser rapporterat att kommunerna sett en ökad problematik kring ökad användning av framför allt alkohol samt i några fall även indikationer på ökad användning av narkotika. Några kommuner brottades särskilt med att fler ungdomar i låg ålder bru- kar narkotika. Bilden var dock inte heller då entydig. Några län rap- porterade om att stängning av daglig verksamhet och beroende- center haft en negativ påverkan på personer med missbruksbakgrund och ökat risken för alkoholkonsumtion. Flera av kommunerna ansåg vidare att den risk med missbruksproblematik som noterades vid den första rapporteringen kvarstod som en effekt av ökad ekonomisk oro och stress. Även missbruk och särskilt spelmissbruk som effekt av social isolering lyftes som en risk. Kommuner såg en risk för ökat tryck inom missbruksvården, dels av helt nya patienter, dels av patienter som inte kunde följas upp under våren.1240 Enligt preliminära uppgifter som () publicerade hade den totala alkoholkonsumtionen sjunkit under jämfört med , trots en kraftig ökning av Systembolagets försäljning. Enligt CAN berodde minskningen framför allt på en 1239 i , Rapportering avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . 1240 i , Rapportering 2 avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . Den sociala isoleringens pris kraftigt minskad resandeinförsel och lägre försäljning på restau- ranger. Enligt preliminära uppgifter hade försäljningen hos System- bolaget ökat , medan försäljningen på restauranger minskat . Försäljningen av folköl låg kvar på ungefär samma nivå som . Den oregistrerade delen av kon- sumtionen (som består av alkohol som förs in i landet i samband med resor, hemtillverkning, köp av smugglad alkohol och köp via internet, utöver det som beställs via Systembolaget) hade sjunkit med jämfört med 2019.1241 Utvecklingen av spelproblem under pandemin har analyserat utvecklingen av spelproblem kopplat till pandemin. Man vet att riskfaktorer för spelproblem kan vara ökad psykisk ohälsa, ekonomisk stress, per- mitteringar och arbetslöshet, social isolering i hemmet och ökat spel på spel med hög riskpotential som exempelvis onlinekasinon. Av myndighetens rapport framgår att varken spelproblemen eller be- hovet av stöd på grund av spelproblem har minskat under pandemin. Smittskyddsåtgärderna i form av till exempel stängning av internat- ionella kasinon, inställda sportevenemang och restriktioner kopplat till lokaler där spel erbjuds kan ha bidragit till att minska spelpro- blem. kan åtgärderna också ha lett till ökade spelproblem då riskfaktorer för spelproblem ökat. såg att det som hade tydligast samband med en ökad grad av spelproblem var arbetslöshet (3,hade ökad grad av spelproblem) och inställda fritidsaktiviteter (1,8 pro- cent). Det var också fler än genomsnittet bland de som hade fått inställd daglig verksamhet eller andra LSS-insatser som hade ökad grad av spelproblem. Distansundervisning för studerande på hög- skola eller gymnasium verkar däremot inte ha haft några effekter på spelproblem. uppmärksammar bl.a. att andelen med problemspelande är oförändrad eller möjligen något högre än tidi- 1241 (2021), PM Alkoholkonsumtionen under . Preliminära uppgifter, och uppgifter hämtade från centralförbundets webbplats (besökt ). Se även upplysning (2020), Effekter av Coronapandemin – alkoholanskaffning och konsumtion , jämfört med . Den sociala isoleringens pris gare, trots minskad tillgänglighet till en rad spelformer. Man ser även en ökad grad av spelproblem bland de som hade ett problemspelande och bland arbetslösa under pandemin.