sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Jag gör bedömningen att det varken är praktiskt eller rättsligt möjligt att införa schabloniserad mervärdesbeskattning av sådan verksamhet som inkomstbeskattas genom ett mikroföretagarkonto. och mervärdesskattedirektivet anger ramarna för den svenska mer- Direktivet ger möjligheter att införa schabloniserade mervärdesskatteregler, men dessa regler får inte leda till en minsk- ning av skatten. Den frivillighet som fastslås i utredningens direktiv blir här ett problem, eftersom det är rimligt att anta att kontot främst kommer att användas av personer som tjänar på att beskatta verk- samheten genom kontot. Det är därför troligt att kontot skulle med- föra en minskning av mervärdesskatten. Mikroföretagarkontot bedöms kunna minska de administrativa kost- naderna för kontoinnehavaren kraftigt jämfört med om verksam- heten hade varit konventionellt beskattad. Källskatten på kontot ersätter uttaget av egenavgifter och inkomstskatt, och kräver ingen ytterligare redovisning från den skattskyldiges sida. Om verksam- heten i stället bedrivs som enskild näringsverksamhet ska den dekla- reras på den s.k. NE-bilagan, som innehåller ett stort antal uppgifter och beräkningsmoment. För den som inte är godkänd för F-skatt medför kontot att det blir tydligt vem som ska betala socialavgifter, och att köparen inte är skyldig att betala arbetsgivaravgifter. Eftersom socialavgiftsreglerna är snåriga när det handlar om mindre transaktioner som sker mellan fysiska personer medför också detta en betydande förenkling. En person som beskattas genom kontot behöver inte heller bedöma till vilket inkomstslag som inkomsterna ska hänföras eller ansöka om godkännande för F-skatt innan verksamheten startas. Kontot bedöms därför sänka trösklarna kraftigt för att börja bedriva verksamhet och göra det lättare att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Beskattningen i inkomstslaget näringsverksamhet är progressiv och skatteuttaget varierar mellan noll och . För de personer som har sammanlagda förvärvsinkomster på (av samtliga med positiv för- värvsinkomst) blir kontobeskattningen högre än konventionell be- skattning. De bör därför endast välja kontot om de värderar de för- enklingar som kontot medför högre än skillnaden i beskattning. För den grupp som betalar statlig inkomstskatt (av samt- liga med positiv förvärvsinkomst) är kontobeskattningen normalt sett lägre än konventionell beskattning. Dessa kan förväntas använda kontot för sidoinkomster om verksamheten saknar eller har låga utgifter. För det stora flertalet (av de med positiv förvärvsinkomst) bedöms kontobeskattningen ungefär motsvara de skatter och avgifter som betalas på inkomst av aktiv näringsverksam- het. Även i denna grupp kan dock kontobeskattningen bli såväl högre som lägre jämfört med konventionell beskattning. Utfallet beror bland annat på utgifterna i verksamheten, vilken mervärdesskattesats som är tillämplig och nivån på kommunalskatten. Beskattningen av mikroföretagarkontot är kalibrerad för att kon- tot inte ska vara skattegynnat. Det kan dock antas att kontot främst kommer att användas av personer som förväntar sig en lika stor eller lägre skattekostnad jämfört med konventionellt beskattad verksam- het. Kontot beräknas därför medföra en offentligfinansiell kostnad kring 80–vid införandet. På bedömer jag dock att en stor del av kostnaden kommer att finansieras genom ökad redovisning av inkomster inom gigekonomin. På kort och medel- lång sikt finns dock ett finansieringsbehov. För att täcka detta före- slår jag att skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp med en lägre faktor det år förslaget träder i kraft. Bedömning av lämpligheten av systemet Jag ska enligt direktiven även bedöma lämpligheten av att införa för- slaget. Vid den bedömningen är min utgångspunkt att ett alternativt, frivilligt system alltid ökar komplexiteten eftersom den enskilde måste göra ytterligare överväganden för att ta ställning till vilket handlings- alternativ som är mest gynnsamt. Det får till följd att förslaget måste innebära betydande förenklingar för att jag ska anse att det är lämp- ligt att genomföra förslaget. Jag bedömer att förslaget till schabloniserad inkomstbeskattning kan medföra en betydande minskning av verksamheternas admini- strativa börda. Kontot gör det möjligt för näringsidkaren att få ut sin ersättning ”skattad och klar”. Den föreslagna kontomodellen be- döms kunna sänka tröskeln för att börja bedriva verksamhet och medföra att tidigare oredovisade inkomster i högre grad kommer att tas upp till beskattning. Skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt medför dock att en stor del av förenklingstanken bakom mikroföretagarkontot går förlorad. Även reglerna för bokföring och redovisning riskerar att urholka förenklingseffekten om de behålls oförändrade. Andra länder som har infört schabloniserade system för inkomstbeskatt- ning har ofta kombinerat den förenklade inkomstbeskattningen med frivilliga undantag för mervärdesskatt och enklare redovisningsregler. Min bedömning är att förenklingarna inte blir betydande om den som beskattas genom kontot måste redovisa och betala mervärdes- skatt samt upprätta bokföring och redovisning enligt nuvarande reg- ler. Jag avråder därför från att införa förslaget om dessa regelverk behålls oförändrade. Om omsättningsgränsen för mervärdesskatt kan synkroniseras med omsättningsgränsen på mikroföretagarkontot och kraven på bokföring och redovisning kan sänkas för kontoinnehavarna bedömer jag däremot att förenklingen skulle kunna bli betydande. Att lämna sådana förslag omfattas dock inte av direktiven för denna utredning. 1.1Förslag till lag om källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto 1 § Källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto ska betalas till staten enligt bestämmelserna i denna lag. 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma be- tydelse och tillämpningsområde som i lagen (000:00) om mikroföre- tagarkonto, om inte något annat anges eller framgår av sammanhanget. 3 § Skattskyldig är den som är kontoinnehavare till ett mikroföre- tagarkonto. 4 § Skattepliktig inkomst är de inbetalningar som görs till den skatt- skyldiges mikroföretagarkonto. Av 11 kap. 49 § och 15 kap. 12 § in- komstskattelagen (1999:1229) framgår att vissa inkomster som betalas till ett mikroföretagarkonto är undantagna från beskattning enligt inkomstskattelagen. Utgifter för att förvärva inkomst som är skattepliktig enligt denna lag får inte dras av. 5 § Skattepliktig inkomst för en utomlands bosatt fysisk person är enbart de inbetalningar som 1.är hänförliga till verksamhet som bedrivs från ett fast driftställe 2.utgör sådan inkomst som avses i 9 § första stycket 2 lagen (000:00) om mikroföretagarkonto. Vad som avses med fast driftställe framgår av 9 § tredje stycket lagen om mikroföretagarkonto. 6 § Om hela eller delar av en inbetalning betalas tillbaka till utbeta- laren ska den skattepliktiga inkomsten sättas ned med motsvarande belopp. 7 § Källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto tas ut med 30procent av skattepliktig inkomst som under ett kalenderår uppgår till högst . För den del av skattepliktig inkomst som överstiger tas källskatt ut . I den källskatt som tas ut enligt första stycket ingår egenavgifter. Egenavgifterna uppgår till ett belopp som motsvarar av den procentsats som anges i 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) multiplicerat med den skattepliktiga inkomsten. Avgifterna utgörs av motsvarande andel av de delavgifter som anges i punkterna 1–6 i nämnda paragraf. 8 § För den som vid kalenderårets ingång har fyllt tas käll- skatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto ut av skattepliktig inkomst som under ett kalenderår uppgår till högst . För den del av skattepliktig inkomst som överstiger tas källskatt ut . I den källskatt som tas ut enligt första stycket ingår egenavgifter. Egenavgifterna uppgår till ett belopp som motsvarar av den procentsats som anges i 3 kap. 13 § 3 socialavgiftslagen (2000:980) multiplicerat med den skattepliktiga inkomsten. Avgifterna utgörs enbart av ålderspensionsavgift. 9 § Vid bestämmande av skattesatserna enligt 7 och 8 §§ ska den skattepliktiga inkomsten på samtliga mikroföretagarkonton som den skattskyldige innehaft under kalenderåret beaktas. 10 § ska med ledning av de uppgifter som lämnas i en särskild skattedeklaration avskilja och fördela egenavgifter som ingår i källskatten till rätt person med rätt belopp. 11 § är skyldigt att efter begäran från Skatte- verket lämna uppgift om samtliga transaktioner på en kontoinne- havares mikroföretagarkonto . 12 § Bestämmelser om förfarandet i övrigt finns i skatteförfarande- lagen (2011:1244). Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på inbetalningar till mikroföretagarkonto som görs efter . 1.2Förslag till lag om mikroföretagarkonto 1 § I denna lag finns bestämmelser om mikroföretagarkonto. I lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföretagar- konto och i inkomstskattelagen (1999:1229) finns bestämmelser om beskattningen av den som innehar ett mikroföretagarkonto. 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229), om inte något annat anges eller framgår av sammanhanget. 3 § Med att en fysisk person är utomlands bosatt avses att personen är begränsat skattskyldig. 4 § Med mikroföretagarkonto avses ett konto som uppfyller villko- ren i denna lag. 5 § Med kontoinnehavare avses en fysisk person som har ingått ett avtal om mikroföretagarkonto enligt denna lag och som därmed inne- har ett sådant konto. Om ett avtal om mikroföretagarkonto har tagits över enligt 10 § är dödsboet kontoinnehavare. 6 § Med kontoförande institut avses ett företag som har tillstånd att bedriva bankrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansier- ingsrörelse och som erbjuder en möjlighet att ingå avtal om mikro- företagarkonto. 7 § Ett avtal om mikroföretagarkonto ingås mellan ett kontoförande institut och en fysisk person. Avtalet får inte innehålla villkor som är oförenliga med bestämmelserna i denna lag eller i lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto. 8 § Innan avtal om mikroföretagarkonto ingås ska den fysiska per- sonen intyga att denne inte 1.bedriver sådan självständig verksamhet vars inkomster enligt bestämmelserna i inkomstskattelagen (1999:1229) ska tas upp i in- komstslagen tjänst eller näringsverksamhet, 2.bedriver verksamhet som beskattas genom ett mikroföretagar- konto, 3.är delägare i ett handelsbolag, 4.är delägare i ett fåmansföretag enligt 56 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen, eller 5.är godkänd för F-skatt enligt 9 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244). Om den fysiska personen under kalenderåret innehaft ett eller flera mikroföretagarkonton som har upphört ska personen upplysa det kontoförande institutet om storleken på den skattepliktiga in- komsten på dessa konton . 9 § Utöver vad som anges i 8 § gäller för en utomlands bosatt fysisk person att avtal om mikroföretagarkonto enbart kan ingås om 1.personen har för avsikt att bedriva verksamhet från ett fast driftställe i och inkomsterna från verksamheten ska betalas till kontot, eller 2.inbetalningarna till kontot kommer att vara sådan inkomst som avses i 5 § första stycket 10 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, om en begäran har gjorts enligt 4 § den lagen och ersättningen enligt 11 kap. 49 § inkomstskattelagen (1999:1229) inte ska tas upp enligt den lagen. Om den utomlands bosatte personen avser att bedriva verksam- het från ett fast driftställe i krävs för att avtal ska kunna ingås att personen intygar att de inbetalningar som kommer att göras till mikroföretagarkontot enbart avser inkomster som är hänförliga till det fasta driftstället. Vad som avses med fast driftställe framgår av 2 kap. 29 § inkomst- skattelagen. Om innebörden av fast driftställe begränsas i ett skatte- avtal mellan den stat där personen hör hemma och gäller dock den definition som anges i avtalet. 10 § Om kontoinnehavaren avlider får avtalet om mikroföretagar- konto tas över av dödsboet. För dödsboet tillämpas såväl för döds- året som kommande kalenderår de bestämmelser i denna lag och i lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto som skulle ha gällt för den döde under dödsåret. Tillgångar på ett mikroföretagarkonto 11 § Ett mikroföretagarkonto får enbart innehålla kontanta medel. Sådana medel ska betalas in till kontot elektroniskt. En betalning ska anses ha skett elektroniskt endast om den har förmedlats av en betal- tjänstleverantör enligt lagen (2010:751) om betaltjänster och inne- håller uppgifter om avsändare, mottagare, belopp och tidpunkt. Ett mikroföretagarkonto avslutas och upphör 12 § Ett mikroföretagarkonto ska avslutas om 1.kontoinnehavaren begär det, eller 2.förutsättningarna för att ingå ett avtal om mikroföretagarkonto enligt 8 § 1 eller 3–5 är uppfyllda. 13 § Ett mikroföretagarkonto som ska avslutas upphör senast vid utgången av innevarande kalenderår. 14 § Innan ett kontoförande institut ingår ett avtal om mikroföre- tagarkonto med en fysisk person ska institutet lämna information till den fysiska personen om 1.avgifter för kontot, 2.hur och när inbetalningar till kontot beskattas, och 3.att information om samtliga transaktioner på kontot kan komma att lämnas till . Informationen ska lämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för mottagaren. 15 § En kontoinnehavare ska på ett överskådligt sätt kunna få infor- mation om transaktionerna på kontot och storleken på det skatte- avdrag som har gjorts avseende varje inbetalning. 16 § Det kontoförande institutet ska informera kontoinnehavaren om mikroföretagarkontot ska avslutas enligt 12 § 2, vad det innebär att kontot avslutas och upphör och när det inträffar. ska även informera kontoinnehavaren när den skattepliktiga inkomsten på mikroföretagarkontot överstiger under ett kalenderår. Information ska också lämnas om vilken skattesats som tillämpas på skattepliktig inkomst över detta belopp. Informationen ska lämnas från det att det konto- förande institutet har fått sådan kännedom. 17 § ska informera kontoförande institut när en sådan omständighet inträffar som innebär att ett mikroföretagarkonto ska avslutas enligt 12 § 2. Informationen ska lämnas från det att har fått sådan kännedom. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:586) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta ska införas en ny paragraf, 9 §, av följande lydelse. Inkomst som är skattepliktig enligt denna lag ska inte betalas till ett mikroföretagarkonto. Om det ändå sker tillämpas 54 kap. 8 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Denna lag träder i kraft . 1Tidigare 9 § upphävd genom 2011:1251. 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1744) om allmän pen- sionsavgift dels att 3 och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. Avgiften beräknas dels på så- Avgiften beräknas dels på så- dan inkomst av anställning som dan inkomst av anställning som avses i 59 kap. socialförsäkrings- avses i 59 kap. socialförsäkrings- balken, dels på sådan inkomst av balken, dels på sådan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i annat förvärvsarbete som avses i 59 kap. samma balk om den en- 59 kap. samma balk om den en- skilde är skattskyldig för inkoms- skilde är skattskyldig för inkoms- (1999:1229). (1999:1229) eller lagen (000:00) ning och inkomst av annat för- om källskatt på inbetalningar till värvsarbete ska därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundra- anställning och inkomst av annat förvärvsarbete ska därvid var för sig avrundas till närmast lägre Vid beräkning av inkomst av anställning ska avdrag göras för kostna- der som arbetstagaren har haft i arbetet i den utsträckning kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger . Vid beräkning av avgiften bortses från inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna överstiger 8,07 gånger det för året gällande inkomstbasbeloppet en- ligt 58 kap. 26 och 27 §§ socialförsäkringsbalken. Därvid ska i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. Avgiften avrundas till närmast hela hundratal kronor. Avgift som slutar på avrundas till närmast lägre hundratal kronor. 2Senaste lydelse 2010:1261. Avgiftsunderlaget ska fastställas av i be- slut om slutlig skatt eller anges i ett sådant besked om källskatt som avses i 54 kap. 10 § skatteförfarande- lagen (2011:1244). Avgift som beräknas på sådan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 59 kap. 21 § social- försäkringsbalken ingår i den käll- skatt som dragits av enligt lagen (000:00) om källskatt på inbetal- ningar till mikroföretagarkonto. ska med ledning av de uppgifter som lämnas i en sär- skild skattedeklaration beräkna allmän pensionsavgift på sådan inkomst och avskilja den från in- betalad källskatt med rätt belopp. Avgiftsunderlaget ska fastställas av i be- slut om slutlig skatt. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2011:1369. 1.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)4 ska ha följande lydelse. För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på beskatt- ningsbara förvärvsinkomster av den del av den beskatt- ningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en skiktgräns. Skiktgränsen bestäms med utgångspunkt i en skiktgräns på för . För de därpå följande beskatt- För de därpå följande beskatt- ningsåren uppgår skiktgränsen till ningsåren uppgår skiktgränsen till skiktgränsen för det föregående skiktgränsen för det föregående med det jämförelsetal, uttryckt i med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i mellan det allmänna prisläget i juni året före beskattningsåret juni året före beskattningsåret och prisläget andra året före och prisläget andra året före beskattningsåret plus två pro- beskattningsåret plus 1,91 pro- ställs av regeringen före utgången ställs av regeringen före utgången av året före beskattningsåret och av året före beskattningsåret och avrundas uppåt till helt hundra- avrundas uppåt till helt hundra- Om en enskild näringsidkare enligt 1 kap. 13 § andra stycket har ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderåret, ska den skiktgräns som gäller vid detta beskattningsårs utgång tillämpas. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i den nya lydelsen tillämpas första gången vid beräkning av skiktgränsen för . 4Lagen omtryckt 2008:803. 5Senaste lydelse 2019:1164. 1.6Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)6 dels att 1 kap. 17 §, 2 kap. 1 §, 3 kap. 21 §, 11 kap. 30 §, 20 a kap. 1 §, 65 kap. 5 § och 67 kap. 4, 15 a, 16 och 43 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 2 kap. 37 §, 11 kap. 49 §, 12 kap. 3 a §, 15 kap. 12 § och 16 kap. 38 §, och närmast före 2 kap. 37 §, 11 kap. 49 §, 15 kap. 12 § och 16 kap. 38 § nya rubriker av följande lydelse. Bestämmelser om inkomstskatt till staten finns också i – lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföre- tagarkonto, –lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, –lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., –lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, och –kupongskattelagen (1970:624). I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt förklar- ingar till hur vissa termer och uttryck används i denna lag. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel. Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och ut- tryck samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används finns i nedan angivna paragrafer: medlemsfrämjande förening i 39 kap. 21 a § mikroföretagarkonto i 37 § näringsbetingad andel i 24 kap. 32 § 6Lagen omtryckt 2008:803. 7Senaste lydelse 2019:787. detsamma som i lagen (000:00) om mikroföretagarkonto. Bestämmelser om ytterligare skattskyldighet finns i –lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföre- tagarkonto, –lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, –lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., och –kupongskattelagen (1970:624). Följande ersättningar i samband med sjukdom m.m. ska tas upp om de grundar sig på förvärvsinkomst på grund av tjänst: 1.sjukpenning, rehabiliteringspenning och smittbärarpenning enligt socialförsäkringsbalken, 2.sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 3.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, och 4.ersättningar enligt andra lagar eller författningar vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller i samband med militärtjänstgöring. Vidare ska sådan sjukpenning och rehabiliteringspenning som avses i 28 a respektive 31 a kap. socialförsäkringsbalken tas upp. Även sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings- balken ska tas upp. Sådan ersättning som anges i 36 kap. 18 § samma balk ska dock inte tas upp. Vid tillämpning av första stycket ska sådan sjukpenninggrundande inkomst som avses i 25 kap. 15 § socialförsäkringsbalken anses som förvärvsinkomst på grund av tjänst. 8Senaste lydelse 2011:1516. Ersättning som betalas till ett mikroföretagarkonto Ersättning på grund av sådan tjänst som avses i 10 kap. 1 § andra stycket 2 och 3 ska inte tas upp om ersättningen betalas till ett mikro- företagarkonto som innehas av den skattskyldige. Det gäller dock inte arvode och liknande ersättning till en ledamot eller suppleant i styrelse. Utgifter som har samband med ersättning som inte ska tas upp en- ligt 11 kap. 49 § får inte dras av. Ersättning som betalas till ett mikroföretagarkonto Ersättning på grund av närings- verksamhet ska inte tas upp om er- sättningen betalas till ett mikro- företagarkonto som innehas av den skattskyldige. Utgifter som har samband med inbetalningar till ett mikroföretagarkonto Utgifter som har samband med ersättning som inte ska tas upp en- ligt 15 kap. 12 § får inte dras av. Det gäller även för sådana ränte- utgifter och kapitalförluster som en- ligt 1 § första stycket ska dras av även om de inte är utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av anskaff- ningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om 1.en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksam- het eller del av en näringsverksamhet inte har beskattats på grund av att personen inte har varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder, 2.inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet del- ägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skyldighet inträder, 3.verksamheten bedrivs av en utländsk juridisk person med låg- beskattade inkomster och delägaren inte varit skattskyldig för per- sonens inkomst före beskattningsåret, 4.inkomsten har varit undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal och undantaget upphör, 5.en tillgång eller förpliktelse förs över från en näringsverksam- het eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte beskattas i till samma persons näringsverksamhet eller del av närings- verksamhet, vars inkomst beskattas här, 6. en tillgång eller förpliktelse 6. en tillgång eller förpliktelse förs över genom en fusion eller förs över genom en fusion eller fission från en näringsverksam- fission från en näringsverksam- het eller del av en näringsverk- het eller del av en näringsverk- samhet, vars inkomst inte tidigare