sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — I flera fall har inte skolor till fullo kunnat nyttja det stöd som har getts och i vissa andra fall har stödet inte varit tillräckligt.1357 Lärare, skolledare och huvudmän har dessutom inte alltid haft samma bild av hur pandemin har påverkat skolans verksamhet eller vilka åtgärder som har varit nödvändiga för att minska bland annat smittspridning och de eventuella konsekvenser som undervisning på distans kan ge upphov till. gör även bedömningen att huvudmän inte alltid har förmått ge tillräckligt stöd till sina skolor under pandemin när det gäller hanteringen av pandemins effekter.1358 En undersökning av Elevkårer bekräftar bilden av att det har funnits utmaningar avseende arbetssituationen för lärare och elever i exempelvis gymnasieskolor.1359 Utmaningar som då lyftes var bland annat att eleverna upplevde en större arbetsbörda och avsaknad av motivation. De upplevde även att de hade ett stort eget ansvar och kände stress och oro och att det var svårt att visa sin kapacitet på distans.1360 17.2.6Tekniska förutsättningar för att bedriva fjärr-och distansundervisning Övergången till fjärr- och distansundervisning skedde från till en annan. Huvudmän och rektorer inom skol- väsendet tvingades snabbt att inventera och utveckla sin digitala infrastruktur och uppdatera tillgången till enheter och programvara för att kunna erbjuda undervisning på distans. Det fanns även behov av fortbildning av personal. 1357 delredovisning 3, Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, . 1358 , stöd till skolväsendet under covid-19 pandemin 2020, den 16 decem- ber 2020. 1359 Elevkårer skickade ut en enkät till alla sina medlemmar om hur det fungerar att studera på distans. Enkäten gick ut till 44 511 mejladresser och besvarades av 7 543 personer. Se Elevkårer, Gymnasieelevers upplevelse av distansundervisning under coronakrisen, . 1360 Se Elevkårer, Gymnasieelevers upplevelse av distansundervisning under coronakrisen, . Fjärr- och distansundervisningens effekter En gemensam erfarenhet för andra länder som har infört fjärr- och distansundervisning är att det är de elever och studenter som redan är sårbara eller inte digitalt delaktiga som har påverkats mest. Det rör sig framförallt om elever eller studenter som har en funkt- ionsnedsättning, har språksvårigheter, är socioekonomiskt utsatta, saknar tillgång till funktionellt internet eller annan digital utrustning samt de som inte kan få tillräckligt stöd i hemmet. En utmaning även i andra länder har varit att digitalt ställa om utbildningar eller ämnen med praktiskt innehåll. Det har i vissa fall medfört att studietiden för drabbade elever och studenter har behövt förlängas.1361 Enligt en rapport från () är det över- gripande intrycket att den digitala omställningen för bland annat gymnasieskolor och vuxenutbildningen i gått bättre än för- väntat.1362 Även för universitet och högskolor innebar pandemin att all undervisning ställdes om till digital verksamhet. Enligt Univer- sitetskanslersämbetet (UKÄ) hade de flesta lärosäten redan innan pandemin digitala läroplattformar och har möjliggjort utbildning på distans, exempelvis nätbaserad utbildning. Detta hade dock inte utgjort en majoritet av utbudet och långt ifrån alla lärare och studenter hade haft erfarenheter av sådan utbildning. Personal som normalt inte undervisar och forskar hade heller inte någon större vana att arbeta digitalt på distans, men även bland dessa verkar omställningen ha fungerat väl och engagemanget har varit stort.1363 Flera lärosäten vittnar dock om att genomförandet av digitala examinationer har inneburit svårigheter.1364 De utmaningar som lyfts fram har att göra med att digitalt pröva studenternas kunskaper på ett rättssäkert sätt. Det har bland annat upplevts vara svårt för lärare att avgöra vilken student som genomgår den digitala examinationen. 1361 , Internationell utblick – distansundervisning under covid-19, ok- tober 2020. 1362 , Digital omställning till följd av covid-19. Uppdrag att kartlägga och analysera erfarenheter och behov av åtgärder för att leva och verka digitalt i spåren av utbrottet av covid-19, . 1363 (), pandemiuppdrag Del- rapportering 1, . Regeringen har gett UKÄ i uppdrag att följa upp konsekven- serna för högskolans verksamhet av beslut och insatser som genomförts med anledning av det nya coronaviruset. Syftet är att kunna följa resultatet av insatserna och dra lärdom av effek- terna på högre utbildning och forskning på både kort och lång sikt. Uppdraget ska slutredo- visas . 1364 Enligt uppgift från vid () . Se även UKÄ, pandemiuppdrag Delrapportering 1, . Fjärr- och distansundervisningens effekter Det har även funnits svårigheter att avgöra om studenterna har använt otillåtna hjälpmedel och om studenterna har tagit hjälp av varandra för att lösa vissa examinationsuppgifter. Ytterligare ett pro- blem med de digitala examinationerna har varit svårigheten att ano- nymisera tentamensuppgifter. Anonymiteten har setts som avgö- rande för att examinationen ska vara rättssäker. Flera studenter har också känt oro för att deras internetuppkoppling inte skulle vara till- räcklig för att klara de tekniska krav som ställs vid examinationen och att de därmed skulle underkännas.1365 är på många sätt väl utrustat för distansundervisning och elevernas tillgång till datorer via skolan har bedömts vara mycket god då nästan alla ungdomar har tillgång till datorer och internet i hem- met.1366 Enligt en undersökning genomförd av kring förutsättningar för den digitala omställ- ningen i gymnasieskolor ansåg ungefär en tredjedel av lärarna att skolledningen eller huvudmannen hade tagit ansvar för att under- söka elevernas tillgång till teknisk utrustning (t.ex. datorer och pek- plattor) samt internetuppkoppling. Det fanns dock ett betydande antal lärare (cirka en tredjedel) som påpekade att inga sådana under- sökningar hade gjorts eller diskuterats varken på huvudmanna-, skol- eller lärarnivå.1367 Kartläggningar som gjordes visade att samtliga elever inte hade tillgång till nödvändig teknisk utrustning i hemmet. En del elever behövde dela tekniska enheter med andra familjemed- lemmar och andra hade inte tillräcklig snabb internetuppkoppling eller uppkoppling med tillräcklig datamängd. I flera fall har skolor kunnat låna ut datorer, men det fanns även exempel på situationer där skolor inte hade haft tillgång till enheter att låna ut. I sådana fall har man bland annat öppnat upp för att dessa elever skulle kunna komma till skolan och kombinera fjärrundervisning med närunder- visning, vilket ibland har inneburit en högre arbetsbelastning för lärare. En del skolor har även hänvisat till teknisk utrustning vid skol- eller stadsbibliotek. Det har även gjorts försök att få till 1365 (), Omställningen till distansundervisning som följd av coronapandemin. En sammanställning av lärosätenas och studentkårernas egna kartläggningar och analyser, 2021. 1366 , Ungar & medier 2017: demografi, (uppdaterad ). 1367 och , Covid-19 och omställning till distansundervisning i svensk skola, , . Fjärr- och distansundervisningens effekter analoga uppgifter för de elever som inte har haft tillgång till nödvändig teknisk utrustning och i vissa fall har samtliga elever i klassen fått analoga uppgifter för att upprätthålla likvärdigheten i utbildningen.1368 Flera lärosäten har genom enkätundersökningar undersökt stu- denters tillgång till teknisk utrustning. Överlag visar resultaten från dessa undersökningar att majoriteten av studenterna har haft till- räckliga tekniska förutsättningar för att kunna delta i distansunder- visningen. Det har dock funnits utmaningar för en del studenter när det gäller tillräcklig internetuppkoppling för att kunna delta vid fjärrundervisning. Vissa lärosäten har via sina bibliotek kunnat er- bjuda studieplatser åt de studenter som saknat tekniska förutsätt- ningar att delta i undervisningen i hemifrån.1369 17.2.7Stöd för elever och studenter med funktionsnedsättning Liksom skapade SPSM i samband med regeringens upp- drag en kunskapsportal för digitalt lärande som stöd för den undervisning som genomfördes på distans. I SPSM:s läromedelsverksamhet har myndigheten även gett till- gång till kostnadsfria läromedel för barn och elever. De uppfölj- ningar som SPSM har gjort under pandemin har visat att barn och elever med funktionsnedsättning ofta har upplevt en bristande till- gänglighet i distansundervisningen. SPSM har därför utvecklat sin webbplats ytterligare med råd vid undervisning på distans utifrån målgruppernas behov. En omställning till webbaserad kompetensut- veckling har även påbörjats där kurser övergått helt till digital form.1370 Enligt en av uppföljningsrapporter har det varit hög frånvaro bland både elever och personal även i specialskolan, men 1368 och , Covid-19 och omställning till distansundervisning i svensk skola, , . 1369 , Omställningen till distansundervisning som följd av corona- pandemin. En sammanställning av lärosätenas och studentkårernas egna kartläggningar och ana- lyser, 2021. 1370 , stöd till skolväsendet under covid-19 pandemin 2020, den 16 decem- ber 2020. Se även delredovisning 3, Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, . Fjärr- och distansundervisningens effekter specialskolorna har till stor del varit öppna under pandemin vilket har varit viktigt för elever som har behov av en anpassad lärmiljö.1371 Elever inom gymnasieskolan med funktionsnedsättningar har trots ett utökat stöd varit särskilt utsatta under pandemin. Distans- undervisningen blev enligt kaotisk och rörig för gymnasieungdomar med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Rutiner bröts, eleverna klarade inte av att ta eget ansvar hemma, och stödinsatser i skolan försvann från till en annan. Detta ledde till förtvivlan hos många anhöriga som tvingades hemundervisa sina gymnasieungdomar. För vissa elev- grupper blev situationen bättre när gymnasiet öppnades upp för dem . Även grundskole- och förskoleelever med neu- ropsykiatriska funktionsnedsättningar har påverkats av ändrade ruti- ner, många vikarier, nya undervisningsformer och högre sjukfrån- Enligt FUB1373 stängde även flera gymnasiesärskolor ner , trots att regeringens beslut om distansundervisning på gym- nasieskolan inte gällde dem. Detta orsakade enligt FUB problem eftersom det handlar om elever som inte klarar av självständiga hem- studier och där många har ett tillsynsbehov som i vanliga fall till- godoses av skolan.1374 FUB och Attention menar att det inte bara är barn och unga som har påverkats negativt av den förändrade skolsituationen. Anhöriga uppger att det har uppstått fler konflikter i hemmen på grund av ökad ångest och oro vid distansstudier, särskilt eftersom fler i famil- jen är hemma i större utsträckning. Föräldrar har också behövt ägna sig åt hemundervisning och tillsyn, vilket har gjort det svårt för dem att arbeta – något som i sin tur medfört ökad stress och ekonomisk påverkan och/eller oro. Det har även inneburit minskade möjligheter till avlastning och återhämtning för föräldrar som, enligt organi- sationerna, är i stort behov av detta. För ett mindre antal barn och unga med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar uppges distans- 1371 , stöd till skolväsendet under covid-19 pandemin 2020, den 16 decem- ber 2020. Se även delredovisning 3, Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, . 1372 är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (exempelvis adhd, autismspektrumtillstånd (AST), språkstörning och Tourettes syndrom). 1373 FUB är en intresseorganisation för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning/in- tellektuell funktionsnedsättning. 1374 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Sam- lad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning , 2021. Fjärr- och distansundervisningens effekter undervisningen dock i stället ha underlättat livet.1375 som många huvudmän har använt de möjligheter som funnits att undanta mer utsatta grupper från fjärr- eller distansundervisning har pan- demin inneburit svårigheter att ge barn och elever de stödinsatser de har haft rätt till. Även undersökningar från olika lärosäten lyfter fram att distans- undervisningen inte har passat alla studenter, och sårbarheten bland studenter med funktionsnedsättning har poängterats särskilt. Denna bild bekräftas av studentkårerna som har följt upp hur stödet för studenter med funktionsnedsättning har fungerat under pandemin. Uppföljningar visar att dessa studenters upplevelser av det extra stö- det har varierat, men kontakten med stödfunktioner upplevs överlag ha fungerat väl. I vissa fall har behovet av stöd minskat när undervis- ningen skett på distans. Några studenter upplevde att undervis- ningen hade blivit svårare, att föreläsningarna höll ett högre tempo och att det hade blivit svårare att ställa förtydligande frågor till lära- ren.1376 Andra upplevde att det blev svårare att fokusera på studierna när rutinerna löstes upp och studierna skulle skötas på egen hand hemma. Även den stora mängden snabba förändringar i när och hur undervisningen och examinationen genomfördes försvårade situ- ationen för en del av dessa studenter vilket gav upphov till ökad stress, oro och frustration. Till exempel har digitala examinationer inte anpassats, eller anpassades inte tillräckligt, för dessa studenters behov.1377 Omställningen till distansutbildning verkar dock initialt ha inne- burit bättre studievillkor för en del studenter med funktionsned- sättning. Dessa kunde till exempel omvandla restiden till mer, väl- behövd, studietid och studiemiljön hemma fungerade bättre än mil- jön vid lärosätet. Bland sådant som flera studenter med funktions- nedsättning angav som positiva förändringar var förinspelade före- läsningar som de kunde titta på flera gånger.1378 1375 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Sam- lad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning , 2021. 1376 (), pandemiuppdrag Del- rapportering 1, . 1377 (), pandemiuppdrag Del- rapportering 1, . 1378 (), pandemiuppdrag Del- rapportering 1, . Fjärr- och distansundervisningens effekter 17.2.8Stöd för särskilt utsatta elever Enligt finns indikationer på att det inte bara är elever med funktionsnedsättningar som har drabbats till följd av fjärr- och distansundervisningen. Även andra särskilt utsatta elever har drabbats.1379 Detta bekräftas även av olika uppföljningsrapporter från exempelvis . Det gäller exempelvis nyanlända elever, elever som har svenska som andraspråk, men även elever som inte har tillgång till internetuppkoppling eller av olika anledningar har svårt att finna studiero hemma.1380 Pandemin har enligt dessa myn- digheter påverkat skolors möjligheter att tillgodose elevers behov av extra anpassningar och särskilt stöd. Omställningen till distansun- dervisning har krävt nya arbetssätt och lösningar för att ge elever stöd. Flera vittnar om att det på många sätt har fungerat bra, men utmaningar har ändå funnits. I nämns frånvaro hos per- sonal som en anledning till att det i vissa fall har varit svårt att tillgo- dose elevers behov av stöd.1381 Enligt Skolinspektionen har flera skolor i olika uppföljningar beskrivit att stöd till de elever som är i behov av det fortgår på samma sätt som före fjärr- och distansundervisningen. De elever som tidi- gare hade behov av stödinsatser, till exempel i form av en resursper- son, har haft ett sådant stöd även under pandemin. Resurspersonerna har exempelvis utfört samma jobb som tidigare fast på distans. Kon- takt mellan resursperson alternativt specialpedagog och en elev har skett via telefon- eller videosamtal. Elever har även erbjudits att komma in till skolan för att få särskilt stöd på plats.1382 En annan uppföljningsrapport genomförd av Skolinspektionen visar att elever som läser sfi vid komvux har haft det svårt när tillfällen att träna svenska med lärarna och andra elever har minskat. Resultaten visar även att dessa elevers mående har påverkats negativt som en följd av att de sociala kontakterna har minskat.1383 1379 Se , Covid-19 pandemins konsekvenser för barn - slutredovisning av regeringsuppdrag, . 1380 delredovisning 3, Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, . 1381 , Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet (delredovisning ), . 1382 Skolinspektionen, Gymnasieskolors distansundervisning under covid-19 pandemin: Skolin- spektionens centrala iakttagelser efter intervjuer med rektorer, . 1383 Skolinspektionen, Fjärr-och distansundervisning vid vuxenutbildning. Iakt- tagelser baserade på intervjuer med rektorer och elever från 54 verksamheter under covid-19-pan- demin, 2021. Fjärr- och distansundervisningens effekter Enligt innebär skolans kompensatoriska uppdrag att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov och att de ska ges stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Den bristande likvärdigheten som är ett problem för svensk skola har enligt förstärkts under pandemin.1384 En ökad personalfrånvaro och över- gången till fjärr- eller distansundervisning har till stor del påverkat förutsättningarna för att tillgodose behov av stöd för dessa elever. som många huvudmän har använt de möjligheter som funnits att undanta vissa grupper från fjärr- eller distansundervisning har pandemin ändå inneburit svårigheter att ge särskilt utsatta elever nödvändiga stödinsatser som de har rätt till.1385 Detta bekräftas av som menar att det finns indikationer på att barns rättigheter som exempel rätten till likvärdig utbildning enligt har påverkats.1386 17.3Effekter på skolresultat och psykisk hälsa hos elever och studenter Följande avsnitt fokuserar på fjärr- och distansundervisningens effekter vad gäller elevers och studenters psykiska hälsa och påver- kan på skolresultat. Fokus är och högskolor, gymnasie- skolor samt högstadieskolor som är de skolformer som har bedrivit mer omfattande fjärr- och distansundervisning. Avsnittet baseras bland annat på den underlagsrapport som tidigare nämnts om hur högstadie- och gymnasielever har påverkats av att undervisning har bedrivits på distans.1387 Gymnasieelever och studenter vid lärosäten har under pan- demin i flera fall haft undervisning på distans . 1384 delredovisning 3, Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, . 1385 delredovisning 3, Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, . 1386 , Covid-19 pandemins konsekvenser för barn – slutredovisning av rege- ringsuppdrag, . 1387 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. Fjärr- och distansundervisningens effekter indikationer från berörda myndigheter att skolresultaten i främst gymnasieskolan kan ha påverkats, särskilt för de elever som redan innan pandemin var särskilt utsatta. I Skolinspektionens rapport om fjärr- och distansundervisning i högstadiet framgår att även om undervisningsmoment har genomförts enligt plan finns det mycket som tyder på att kvaliteten i den undervisning som har getts på distans inte har varit lika hög som vid närundervisning. Eleverna har upplevt att de inte kan lära av varandra i samma utsträckning som tidigare och de har även haft svårare att följa med i själva under- visningen och har inte fått tillgång till samma stöd på distans. Vidare har framgått att eleverna har upplevt att det har varit svårare att ställa frågor vilket innebär att de kan ha gått miste om ett fördjupat lärande.1388 UKÄ har bland annat undersökt hur studenternas resultat har på- verkats av övergången till fjärr-och distansundervisning. UKÄ:s slutsats är att det inte finns några indikationer på att resultatet eller den så kallade prestationsgraden1389 hos studenter har påverkats i någon större omfattning. Enligt UKÄ finns inga stora skillnader mellan studenternas pre- stationsgrader och . Det gäller både på totalnivå som för olika grupper av studenter.1390 Det finns heller inte några tydliga skillnader i prestationsgrad mellan stu- denter med olika social och nationell bakgrund. Undantaget är att yngre studenter tycks ha ökat sin prestationsgrad, medan den har minskat bland äldre studenter jämfört med året innan.1391 UKÄ konstaterar att pandemin har inneburit lättnader för vissa studentgrupper som tidigare haft svårt att klara studierna på grund av exempelvis hög sjukfrånvaro. Det finns exempel på studenter som upplever att distansundervisningen har haft en positiv effekt efter- 1388 Skolinspektionen, Fjärr-och distansundervisning i - Iakttagelser baserade på in- tervjuer med rektorer och elever i 56 skolor under covid-19-pandemin, 2021. 1389 Prestationsgrad är ett mått som visar hur många högskolepoäng studenter tar av de antal högskolepoäng de är registrerade för under en termin. 1390 (), Genomströmningen i högskolan under coronapande- min – studenternas prestationsgrad, PM, . 1391 (), Genomströmningen i högskolan under coronapande- min – studenternas prestationsgrad, PM, . Fjärr- och distansundervisningens effekter som den inneburit att de, trots symptom som tidigare förhindrat dem från att ta sig till lärosätet, nu kunnat delta i undervisningen bland annat med hjälp av förinspelade föreläsningar. För dessa stu- denter har skolresultaten påverkats positivt.1392 I en första redovisning () bedömde att skolresultaten inte hade påverkats nämnvärt.1393 Den preliminära betygsstatistiken visade till och med att andelen niondeklassare som var behöriga till gymnasieskolan ökade något jämfört med föregående läsår. hade fler avgångs- elever i gymnasieskolan tagit examen . Statistik visade bland annat att det var av eleverna som genomförde gymnasieskolan med examen . var motsvarande andel , vilket innebär en ökning . Andelen ökade för såväl flickor som pojkar. kunde dock inte uttala sig om huruvida föränd- rade förutsättningar för betygsättning och bedömning hade påverkat dessa resultat.1394 I en redovisning konstaterar att omställningen till fjärr- eller distansundervisning samt de inställda nationella proven , kan ha påverkat förutsätt- ningarna för bedömning och betygssättning och lett till höjda kurs- betyg i gymnasieskolan . Det verkar även ha lett till vissa ökade skillnader i betyg mellan kommunala och enskilda huvudmän. Enligt och underlagsrapport finns heller inga tydliga tecken på att skolresultaten i högstadie- eller gymnasieskolan i genomsnitt påverkats av övergången till fjärr- och distansundervisning.1395 Som framgår av figur 17.1 var betygen i ge- nomsnitt under vårterminerna 2020 och 2021 på jämförbar nivå när det gäller eleverna i högstadiet och detsamma gäller 1392 (), pandemiuppdrag Del- rapportering 1, . 1393 , Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, (delredovisning 1), . 1394 , Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, (delredovisning 1), . 1395 Underlagsrapportens analys av hur skolresultaten har påverkats av undervisning på distans har försvårats av flera skäl. Skolresultaten för /21 fanns när rapporten samman- ställdes endast tillgängliga i preliminär och aggregerad form och inställda nationella prov var en ytterligare databegränsning. Fjärr- och distansundervisningens effekter för behörigheten till gymnasiet vilket gäller både för pojkar och flickor. Däremot steg betygen i matematik vilket sannolikt beror på en generösare betygssättning i samband med inställda nationella prov. Betygen i engelska föll dock vilket kan bero på att kravnivån på de nationella proven i engelska inte mot- svarar lärarnas tolkningar av betygskriterierna. Figur 17.1 Ämnesbetyg årskurs 9 Anm.: Resultat från separata regressioner för olika ämnen. 95 -procentigt konfidensintervall indikerat. Källa: och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. Det finns inga indikationer på att elevgrupper med olika familje- bakgrund gynnats eller missgynnats av den förändrade betygssätt- ningen.