sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS Betänkande av Utredningen om merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att se över reglerna och klargöra rättsläget för boende med särskild service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i syfte att den enskilde inte ska drabbas av merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. förordnades kommunalrådet som särskild utredare. Som sakkunniga att biträda utredningen förordnades ämnesrådet , departementssekreteraren , departementssekreteraren och kanslirådet . Som experter att biträda utredningen förordnades den intressepolitiske chefen , handläggaren , hyresrådet , rättslige experten , förbunds- juristen , ordföranden och juristen . entledigades från uppdraget som expert och förordnades juristen i hans ställe och entledigades och förordnades departementssekreteraren i hennes ställe. Som sekreterare i utredningen har sakkunniga varit förordnad , verksjuristen och departementssekreteraren . har varit förordnad som sekreterare mellan och . Utredningen, som antagit namnet Utredningen om merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS, får härmed överlämna betänkandet Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS (SOU 2021:14). Utredningen är formellt ett uppdrag för som särskild utredare men arbetet har bedrivits i nära samråd med sak- kunniga och experter och betänkandet är därför skrivet i vi-form. har lämnat ett särskilt yttrande. Utredningens uppdrag är därmed avslutat. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken............ 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2018:1614) om merkostnadsersättning och Begrepp och uttryck ............................................................... Betänkandets disposition och läsanvisning ........................... Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)......................................... Reglerna i jordabalken............................................. Kommunalt stöd till hyreskostnader..................................... Lagen om vissa kommunala befogenheter............. Rätten till bostad i en internationell kontext........................ 4.1.2FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och rätten till FN:s Agenda 2030 .................................................. 4.2 Nya nationella perspektiv och ändrat synsätt....................... 4.3Tillkomsten av LSS och insatsen bostad med särskild 4.3.1Merkostnader, avgifter och förbehållsbelopp 4.4Utvecklingen av ett hyresförhållande i bostad med särskild service enligt LSS ...................................................... 4.4.2Frågorna om hyra, avgift och merkostnader Bostad med särskild service enligt LSS ................ Rätten till bostad enligt svensk lagstiftning.......................... Bostad med särskild service enligt LSS.................................. 5.3.3Storleken på en bostad med särskild service 5.3.4Standarden på en bostad med särskild service 5.3.5Personer som bor i en bostad med särskild service enligt LSS ..................................................... 5.4 Utmaningar på bostadsmarknaden ........................................ Bostadsbrist och små valmöjligheter för Enskildas ekonomiska situation .................................. 6.1Den ekonomiska situationen för personer Många har låga inkomster ....................................... Stor del av inkomsten går till att betala hyran ....... 6.2Inkomster för personer med rätt till bostad med särskild service enligt LSS............................................... 6.2.1Huvudsaklig inkomst från sjuk- eller Bidrag och stöd till den enskilde ............................ 6.3Utgifter för personer som bor i bostad med särskild Enskildas levnadskostnader beräknas olika ........... 6.3.2Hyra för en bostad med särskild service enligt 6.3.3Nettokostnad för bostaden efter statligt Hög bostadskostnad i relation till inkomsten ..... Upplåtelse av bostad med särskild service enligt LSS .... 7.1Upplåtelseform för bostad med särskild service enligt Undantag för hyresförhållanden i regler om Vem är upplåtare av en bostad med särskild service? Hyreslagen och bostad med särskild service i praktiken .... Tillämpliga regler i jordabalken ........................................... Annan upplåtelse än hyra ..................................................... Dagens avgifts- och hyressättning.............................. Hyressättningen i praktiken................................. Praxis från hyresnämnderna och .... Regleringen av avgifter i socialtjänstlagen ........... Avgift eller hyra ............................................ 8.3Ekonomiska konsekvenser för den enskilde av avgift Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS... Allmänt om merkostnader ................................................... 9.3Omständigheter kopplade till att hyra en lägenhet med Kostnader utöver hyran med koppling till insatsen ........... Utgångspunkter och allmänna överväganden............... 10.1.1 FN:s konvention om rättigheter för personer 10.1.2 Att leva som andra ................................................ 10.2.1 Bostadsmarknaden – utmaningar ......................... 10.2.2Ekonomiska förutsättningar för den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS .......... 10.2.3 Enskildas behov i generella och allmänna Valet av upplåtelseform – rättsläget ..................... Merkostnader för att bo........................................ 10.2.6Andra merkostnader än hyra för den som bor i en bostad med särskild service ............................ 10.2.7Statligt ansvar för att enskilda inte drabbas av merkostnader för hyra vid beslut om insats Överväganden och förslag ......................................... Behov av åtgärder för att boendet i en bostad med särskild service inte ska innebära merkostnader ............... 11.1.1 Merkostnader men också kompensation ............. 11.1.2 En reglering kan säkerställa att enskilda inte får merkostnader för sitt boende på grund av Olika alternativ för att den enskilde inte ska få merkostnader för sitt boende............................................... Undantag i hyreslagstiftningen ............................ 11.2.2 En reglering av hyressättningen............................ 11.2.3 En reglering för att kommuner inte ska ta Kompensation för merkostnader ......................... Kompensation till den enskilde inom ramen 11.3.1Merkostnadsersättning för boende enligt 11.3.2Merkostnader kopplade till bostaden som kan ersättas genom annat stöd..................................... 11.3.3Merkostnadernas storlek vid boende i bostad med särskild service ............................................... 11.3.4En säkerställd rätt till ersättning för merkostnader för hyran för den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS – två 11.3.5 Boende i bostad med särskild service – en grund för rätt till merkostnadsersättning ............ 11.3.6 Alternativ – nuvarande regler om merkostnadsersättning för boende kan 11.4.2Förordningen om samordning av de sociala 11.4.3 Boendet som grund för rätt till ersättning .......... Höga hyror utan att det är att se som merkostnader ......... Höga hyror och brist på bostäder och valmöjligheter ....... 11.6.1 Satsningar för att öka tillgången till vissa former av bostäder ................................................ 11.6.2 Stöd för att bygga LSS-bostäder med rimliga Framtida förändringar i reglerna om hyra........................... Stödmaterial för en ökad likvärdighet ................................. Ikraftträdande och informationsinsatser ............................ Uppföljning och utvärdering ............................................... Utredningens förslag i korthet ............................................ Övergripande konsekvenser av förslagen ........................... 12.3.1 Omfördelning av ansvar mellan stat, enskilda 12.3.2 Omfördelning av kostnader mellan stat, enskilda och kommun........................................... Ekonomiska konsekvenser av förslaget............................... 12.4.1 Utgångspunkter för beräkningar.......................... 12.4.2 Ekonomiska konsekvenser för staten .................. 12.4.3 Ekonomiska konsekvenser för enskilda............... 12.4.4 Ekonomiska konsekvenser för kommunerna ...... Övriga konsekvenser av förslaget ........................................ Finansiering av förslaget....................................................... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... Bilaga 3 Enkät om kostnader och hyressättning i bostad med särskild service enligt 9 § 9 LSS.......................... Bilaga 4 Resultat från enkät och register ................................... Utredningens uppdrag har varit att se över reglerna och klargöra rättsläget för boende med särskild service för vuxna enligt LSS i syfte att den enskilde inte ska drabbas av merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. De flesta kommuner upplåter dessa bostäder genom ett hyres- förhållande enligt 12 kap. jordabalken (hyreslagen). I uppdraget har ingått att analysera och redogöra för de ekonomiska konsekvenserna av ett hyresförhållande för den enskildes kostnader för sitt boende. Utredningen har även haft i uppdrag att vid behov föreslå en mer kostnadseffektiv reglering som innebär att den enskilde inte ska få merkostnader. De boendes ekonomiska situation och dagens hyror Majoriteten av dem som har insatsen bostad med särskild service enligt LSS har sin huvudsakliga inkomst från antingen sjuk- eller aktivitetsersättningen och de som är får ersättning från pensionssystemet. Den ersättning som utgår är oftast på garantinivå. Av den enkätundersökning som utredningen genomfört, och av tillgängliga registeruppgifter, framgår att hyrorna i bostäder med särskild service enligt LSS varierar kraftigt. Bland dem , för vilka det finns uppgifter om hyra, är det som har en hyra under taket för bostadstillägget, , medan 36,5 pro- cent har en högre hyra. Av dem som är eller äldre är det som har en hyra över taket för bostadstillägget som då uppgår till . Det var som hade en nettoboende- kostnad, bostadskostnaderna efter att det statliga bostadstillägget räk- nats bort, på , hade en kostnad på mellan 2 000–och hade en kostnad på eller mer. Mer än hälften av alla som bor i en bostad med särskild service enligt LSS, bor i kommuner som vid hyressättning inkluderar värde- höjande faktorer i form av tillgång till gemensamhetsutrymmen, personal med mera. I de kommuner som endast utgår från lägenhets- ytan vid hyressättningen är hyran i genomsnitt lägre jämfört med de kommuner där vissa värdehöjande faktorer beaktats. Det förekommer kommunala subventioner riktade mot hyran i form av kommunala bostadstillägg, en högsta hyra för dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS, att hyressättningen sker med hänsyn till den låga inkomsten hos målgruppen generellt eller genom subvention av hyrorna i nyproduktion. Kommunen saknar i stort sett möjlighet att välja upplåtelseform. Den som får tillgång till en bostad med särskild service enligt LSS efter ett beslut om en sådan insats får i princip alltid detta på ett sätt som innebär att det är fråga om ett hyresförhållande. Bruksvärdessystemet ger en högre hyra för en bostad med sär- skild service enligt LSS än för andra jämförbara lägenheter på grund av tillgången till gemensamhetsutrymmen och vård och omsorg. Det innebär att hyran innehåller en merkostnad. Även om hyran inte har beräknats med den utgångspunkten finns det alltid en möjlighet att sätta hyran utifrån bruksvärdet och därmed också en risk för sådana merkostnader. Utgångspunkten bör vara att merkostnader ska betraktas på samma sätt oavsett om den enskilde bor i en bostad med särskild service enligt LSS eller på något annat sätt. Det statliga ansvaret för mer- kostnader på grund av funktionsnedsättning omfattar därför även sådana kostnader vid beslut om en insats enligt LSS. Kompensation till den enskilde inom ramen för merkostnadsersättningen Merkostnader som är kopplade till att bo i en bostad med särskild service enligt LSS bör ersättas inom merkostnadsersättningen. Utredningen ser det inte som något alternativ att göra förändringar i jordabalkens regler om hyresavtal och hyra eller att reglera hyres- nivåerna inom ramen för LSS. Nuvarande utformning av merkostnadsersättningen innebär stora svårigheter för enskilda att få ersättning för merkostnader som är en del av hyran för bostad med särskild service enligt LSS. En schabloni- serad ersättning med utgångspunkt från merkostnaderna för de nyttig- heter som påverkar bruksvärdet vid hyressättningen kan säkerställa att ingen som bor i en bostad med särskild service enligt LSS får mer- kostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. Vi föreslår att den som beviljats insatsen bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS och bor i en sådan bostad ska ha rätt till merkostnadsersättning för boende av prisbas- beloppet . För den som även har andra merkostnader ska, vid beräkningen av merkostnadernas storlek, boendet i en bostad med särskild service enligt LSS anses ge merkostnader om av prisbasbeloppet . Behov av andra åtgärder Den ofta ansträngda ekonomin för dem som bor i bostad med sär- skild service enligt LSS är i många fall inte direkt kopplad till mer- kostnader. Det är i stor utsträckning låga inkomster, höga hyror och bristande valmöjligheter för den som beviljas en bostad med särskild service som ger en sämre ekonomi. Vi ser därför behov av andra åtgärder än de som påverkar direkta merkostnader. En särskild satsning på ett investeringsstöd för att öka byggandet av bostäder med särskild service enligt LSS kan bidra till faktiska valmöjligheter, och till att minska problemen med att personer får flytta mellan kommuner för att få den insats de har beviljats. Många som bor i bostad med särskild service enligt LSS har höga hyror oavsett om hyran har beräknats på ett sätt som innebär att hyresgästen har merkostnader på grund av funktionsnedsättning eller Bostadstilläggets storlek bör därför på ett bättre sätt anpassas till de faktiska hyrorna för dem som bor i en bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS. Konsekvenser av utredningens förslag Sammantaget beräknar utredningen att kostnaden för staten blir totalt 473–för att ersätta enskilda som bor i en bostad med särskild service enligt LSS för deras merkostnader kopp- lade till hyran och övriga befintliga merkostnader. Kostnaden är en ökning med 351–jämfört med dagens kostnader på . Om de som inte haft handikapp- eller merkostnadsersättning har merkostnader vilka tidigare inte nått upp till nivån för ersättning påverkar det kostnaderna. En vuxen person som har en funktionsnedsättning och som bor i en bostad med särskild service enligt LSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) ska inte behöva betala mer för sin bostad än andra människor. Det är i så fall en merkostnad på grund av en funktionsnedsättning. De flesta kommuner hyr ut bostäder med särskild service. Detta var utredningens uppdrag: •Undersöka hur reglerna i hyreslagen används. •Undersöka hur mycket de cirka 28 000 personer som berörs betalar i hyra för sina bostäder. •Eventuellt föreslå ett annat system, så att ingen ska få en merkostnad på grund av sin funktionsnedsättning. Många har låga inkomster De flesta som hyr en bostad med särskild service enligt LSS har en låg inkomst; antingen sjuk- eller aktivitetsersättning som är runt 9 000–, eller den lägsta pensionen, Vi har gjort en undersökning för att ta reda på hyrorna för dessa bostäder. Hyreskostnaderna varierar kraftigt. har en hyra inom gränsen för bostadstillägget (). Då kan de få bidraget bostadstillägg för en hyra . har en högre hyra. Då kan de inte få bostadstillägg för den delen av hyra som är högre än . Bland pensionärerna har en hyra som är högre än , som är deras gräns för bostadstillägg. De flesta () betalade max för sitt boende efter det att bostadstillägget dragits bort. betalade mellan 2 000–. betalade eller mer. En del kommuner ger kommunala bidrag för att minska höga hyreskostnader för hyresgästen. Merkostnader när man hyr en bostad Det handlar i princip alltid om hyreslägenheter för den som får tillgång till en bostad med särskild service enligt LSS. Det finns olika saker som påverkar hyran för en hyreslägenhet: •Är lägenheten ny eller gammal? •Vilken storlek har den? •Vad kostar andra lägenheter på samma ort? •Vilka förmåner finns? Till exempel utrymmen för gemensamma aktiviteter. Hyreslagen säger att den som hyr ut bostäder får sätta en högre hyra för en lägenhet med olika förmåner, som till exempel tillgång till personal eller lokaler för gemensamma aktiviteter. Det kallas för bruksvärdesprincipen. Men det innebär också att hyran innehåller en merkostnad. Staten har ansvar för merkostnader på grund av funktionsnedsättning. Därför bör staten även stå för sådana kostnader vid beslut om en insats enligt LSS. Enklare ersättning för merkostnader Merkostnader som är kopplade till att bo i en bostad med särskild service enligt LSS bör betalas av staten, genom det bidrag som kallar merkostnadsersättning. är det svårt att få ersättning för merkostnader som är en del av hyran för bostad med särskild service enligt LSS. Vi föreslår att det ska bli lättare. Då skulle ingen som bor i en sådan bostad få merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. Vi föreslår samma ersättning till alla. Det kallas för schablon. Då behöver inte göra jättestora utredningar för varje enskilt ärende. Vi föreslår en ersättning till den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS på av prisbasbeloppet . Det blir , nu . För den som även har andra merkostnader än för hyran är merkostnaden för hyran av prisbasbeloppet, vilket blir . Den summan får läggas ihop med de andra merkostnaderna när man ska räkna ut merkostnadsersättningen. Vår utredning föreslår inga förändringar av hyreslagen. Det finns för få bostäder med särskild service enligt LSS. behöver personer flytta till en annan kommun för att få den bostad de behöver. Vi föreslår att staten ska sätta fart på byggandet av sådana bostäder genom ett investeringsstöd. Ett sådant investeringsstöd skulle göra hyrorna billigare. kan staten ge investeringsstöd för att det ska byggas fler studentbostäder och hyresrätter med låg hyra. Vi menar att fler ska kunna använda detta investeringsstöd även för bostäder enligt LSS. Vi tycker också att staten behöver göra om bostadstillägget, så att det bättre passar för personer som har en bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. Utredningens förslag kostar . Den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS får då ersättning för merkostnader kopplade till hyran och även andra merkostnader. Med vårt förslag kan kostnaden bli mellan 473–. 1.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 50 kap. 4 och 12 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 50 kap. 12 a §, av följande lydelse. Rätt till merkostnadsersättning har en försäkrad person för mer- kostnader, i sådan omfattning som anges i 12 §, till följd av att han eller hon har fått sin funktionsförmåga nedsatt, om det kan antas att nedsättningen kommer att bestå under . En försäkrad som är blind eller gravt hörselskadad har dock alltid rätt till merkostnadsersättning, om blindheten eller den grava hörselskadan har inträtt och det kan antas att denna funktionsnedsättning kommer att bestå under . Det som anges i andra stycket gäller dock inte för ett försäkrat barn som har en förälder som är underhållsskyldig enligt 7 kap. för- äldrabalken eller som har en sådan särskilt förordnad vårdnadshavare som avses i 3 § 1. En försäkrad som har beviljats bostad med sär- 1Senaste lydelse 2018:1265. skild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och som bor i en sådan bostad har dock alltid rätt till merkostnads- ersättning. Det som anges i andra och tredje stycket gäller dock inte för ett för- säkrat barn som har en förälder som är underhållsskyldig enligt 7 kap. eller som har en sådan särskilt förordnad vårdnads- havare som avses i 3 § 1. Merkostnadsersättning ska lämnas med ett belopp som för år räknat motsvarar av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till men inte av prisbasbeloppet, av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till men inte av prisbasbeloppet, av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till men inte av prisbasbeloppet, av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet men inte av prisbas- beloppet, eller av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet eller mer. Merkostnadsersättning ska dock för en försäkrad som är blind alltid lämnas med ett belopp som för år räknat motsvarar av prisbasbeloppet. Om han eller hon får hel sjuk- ersättning, hel aktivitetsersättning eller hel ålderspension ska mer- kostnadsersättning, från och med den månad när den andra förmånen lämnas, lämnas av prisbasbeloppet, om inte den försäkrades merkostnader är av sådan omfattning att högre ersätt- ning ska lämnas enligt första stycket. Merkostnadsersättning ska dock för en försäkrad som är gravt hörselskadad alltid lämnas med ett belopp som för år räknat mot- 2Senaste lydelse 2018:1265. svarar av prisbasbeloppet, om inte den försäkrades merkostnader är av sådan omfattning att högre ersättning ska lämnas enligt första stycket. Merkostnadsersättning ska dock för en försäkrad som beviljats bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade, och som bor i en sådan bostad, alltid lämnas för boende med ett belopp som för år räknat motsvarar av prisbas- beloppet, om inte den försäkrades övriga merkostnader är av sådan omfattning att högre ersättning ska lämnas enligt första stycket. Merkostnadernas storlek för boende uppgår vid tillämpning av 12 § första stycket, till 25 pro- cent av prisbasbeloppet för den som beviljats bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade, och som bor i en sådan bostad. Detta gäller dock inte vid tillämpning av 12 § första stycket när den försäkrade är ett barn som har en förälder som är underhålls- skyldig enligt 7 kap. föräldra- balken eller som har en sådan sär- skilt förordnad vårdnadshavare som avses i 3 § 1. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraft- trädandet. 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2018:1614) om merkostnadsersättning och omvårdnadsbidrag Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2018:1614) om merkostnadsersättning och omvårdnadsbidrag att 2 § ska ha följande lydelse. Till ansökan ska bifogas läkarutlåtande om hälsotillståndet hos den person som merkostnadsersättningen eller omvårdnadsbidraget avser. Detta gäller dock inte om särskilda skäl talar emot det. Den som beviljats bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade, och som bor i en sådan bostad, ska bifoga läkarutlåtande om sitt hälsotillstånd i den mån ansökan avser annat än ersättning enligt 50 kap. 12 § tredje stycket socialförsäkringsbalken. Denna förordning träder i kraft .