sou · H9B397 · 2021-12-15 00:00:00 — Utredaren ska också bedöma vilket tjänsteutbud som är mest prioriterat att tillhandahålla och beakta att samordnad it-drift ska vara säker, konkurrenskraftig och kostnads- effektiv. Vidare ska utredaren analysera och ta ställning till vilka myndig- heters it-drift som lämpar sig för samordning, och om vissa myndig- heters it-drift på grund av säkerhetsmässiga förutsättningar eller sär- skilda myndighetsspecifika behov inte lämpar sig för sådan samordning. Utredaren ska vidare lämna förslag på hur samordnad it-drift för den statliga förvaltningen kan organiseras och finansieras på ett kost- nadseffektivt sätt. Här ingår att analysera om it-drift bör tillhanda- hållas av en ny eller befintlig myndighet eller om tjänsterna kan till- handahållas av flera olika myndigheter, t.ex. utifrån sektorsspecifika behov. En utgångspunkt är att den kapacitet och de förmågor och erfarenheter som har byggts upp inom ramen för pågående uppdrag att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift ska tas till vara. Utredaren ska lämna alternativa och rangordnade förslag på organisationsmodeller, och med utgångspunkt i dessa även lämna förslag på en eller flera alternativa införandeplaner. Eventuella förslag som har övervägts men avfärdats ska redovisas och motiveras. Utredaren ska också överväga om det bör vara obligatoriskt för delar av den statliga förvaltningen att ansluta sig till samordnad it- drift eller om anslutning ska grunda sig på frivillighet. Utredaren ska i denna del särskilt analysera konsekvenserna av obligatorium respek- tive frivillighet på inledande och avbrytande av it-driftssamverkan mellan myndigheterna samt rättsliga överväganden kopplat till detta. Vidare ska risker och konsekvenser för anslutande myndigheters specifika behov eller verksamhet vid införande av en obligatorisk anslutning särskilt analyseras, bl.a. risken att myndighetens kärn- verksamhet blir lidande om myndighetens behov inte kan tillgodose eller prioriteras av den myndighet som sköter it-driften. Det behöver även analyseras om det finns behov av särskilda prioriteringsmodel- ler eller funktioner för anslutning med anledning av specifika eller brådskande behov hos vissa myndigheter. Utredaren ska vid utformningen av förslagen beakta möjligheterna att använda privata leverantörer vid tillhandahållandet av samordnad it-drift för att dra nytta av fördelar i termer av säkerhet, teknikut- veckling, innovationskraft och kostnadseffektivitet. Utredaren bör särskilt överväga om och hur kommersiella it-driftstjänster kan ingå i den samordnade it-driften. Det kan exempelvis vara i form av hybridlösningar där kommersiella it-driftstjänster används för att han- tera hög belastning eller uppgifter som är mindre känsliga. Det kan också handla om lösningar där den aktör som tillhandahåller sam- ordnad it-drift även upphandlar och samordnar användningen av kommersiella it-driftstjänster vid sidan av den samordnade statliga it-driften. Utredarens förslag ska i samtliga delar grunda sig på en analys av säkerhetsmässiga, samhällsekonomiska och budgetära konsekvenser av att inrätta samordnad it-drift. I analysen ska det även ingå konse- kvensbeskrivningar för det alternativet att it-driften inte samordnas, dvs. att varje myndighet fortsätter att ha it-drift i egen regi. När det gäller de säkerhetsmässiga konsekvenserna ska analysen beakta krav på säkerhetsskydd och informationssäkerhet samt sekretess och skyd- det för den personliga integriteten såväl ur ett samhällsövergripande perspektiv som ur ett enskilt myndighetsperspektiv. Analysen ska även beakta de krav som ställs mot bakgrund av att planeringen för total- försvaret har återupptagits (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöUl 1, rskr. 2014/15:251). Utredaren ska också ta hänsyn till eventuella risker med centralisering av statsförvaltningens it-drift, geografisk placer- ing och fysiskt skydd av datorhallar, potentiell exponering av myn- digheters information mot andra länders rättsordningar samt risken för att informationen görs åtkomlig för obehöriga. •analysera och lämna alternativa och rangordnade förslag på ut- formning och organisering av samordnad it-drift utifrån myndig- heternas generella och specifika behov, tillsammans med införande- planer, •föreslå vilket tjänsteutbud som ska tillhandahållas inom ramen för samordnad it-drift, utifrån myndigheternas prioriterade behov, •föreslå hur generella och myndighetsspecifika krav på informations- säkerhet och säkerhetsskydd kan tillgodoses, •redogöra för om det finns vissa myndigheter eller typer av myn- digheter, utöver försvarsmyndigheterna och Säkerhetspolisen, eller viss särskilt känslig information som inte bör hanteras inom ramen för samordnad it-drift, •analysera om och föreslå hur privata leverantörer kan användas vid tillhandahållande av samordnad it-drift, och •analysera och redogöra för budgetära, samhällsekonomiska och säkerhetsmässiga konsekvenser av de förslag som redovisas samt lämna förslag till finansiering. Utredaren kan vid behov behandla sådana närliggande frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas, under förut- sättning att uppdraget ändå bedöms kunna redovisas samt att de eventuella förslag som läggs fram är finansierade. Uppdraget att utreda rättsliga förutsättningar för utkontraktering till privata leverantörer Utgångspunkten inom EU är att data ska kunna flöda fritt, vilket bl.a. kommer till uttryck i och rådets förord- ning (EU) 2018/1807 av om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (dataflödesförordningen). En statlig myndighet, en kommun eller ett landsting som avser att utkontraktera it-drift till en privat leve- rantör, oavsett var denne är lokaliserad, måste dock beakta en mängd olika regelverk. Det gäller t.ex. sådana som rör offentlighet och sekre- tess, behandling av personuppgifter, arkivhantering, upphandling, informationssäkerhet och säkerhetsskydd samt upphovs- och avtals- rättsliga frågor. Behovet av säkerhetsskydd och informationssäkerhet är centralt. Vid utkontraktering kan de rättsliga bedömningarna försvåras som en följd av t.ex. leverantörers komplexa affärsmodeller och en allt mer globaliserad marknad. Det gäller inte minst i fråga om kraven på hanteringen av sekretesskyddade uppgifter och bedömningen av när en uppgift ska anses röjd i offentlighets- och sekretesslagens mening. Samma sak gäller för hur det kan säkerställas att regelverket om dataskydd följs. I syfte att klargöra statliga myndigheters, kom- muners och landstings möjligheter att anlita privata leverantörer be- höver de rättsliga förutsättningarna för sådan utkontraktering kart- läggas och analyseras. Analysen ska bl.a. innehålla fördjupade resonemang kring kraven på hantering av sekretesskyddade uppgifter och risk för röjande av sekretessbelagda uppgifter. Här bör särskild vikt läggas vid frågan om huruvida avtalsreglerad tystnadsplikt och tekniska säkerhetsåt- gärder, t.ex. kryptering eller pseudonymisering, kan påverka möjlig- heten att lämna ut uppgifter. Utredaren ska också särskilt analysera eventuella konsekvenser av att uppgifter som lämnas ut till en privat leverantör kan komma att exponeras för andra staters rättsordningar. Särskilt fokus ska ligga på betydelsen av rättsakter från tredjeland, t.ex. amerikanska CLOUD Act. I uppdraget ingår också att analysera hur regelverket kring data- skydd kan uppfyllas, i synnerhet vid behandling av känsliga person- uppgifter. I denna del ska särskild uppmärksamhet ägnas åt frågor som rör det organisatoriska och avtalsmässiga förhållandet mellan per- sonuppgiftsansvarig och personuppgiftsbiträde, överföring av person- uppgifter till tredjeland och skydd för den registrerades rättigheter. Om utredaren finner att det finns lagstiftning som hindrar eller försvårar för statliga myndigheter, kommuner och landsting att ut- kontraktera it-drift till privata leverantörer, trots att säkerhetsmäs- siga, ekonomiska eller andra skäl talar för utkontraktering, ska detta Det kan också gälla omotiverade datalokaliserings- krav som ska upphävas enligt dataflödesförordningen. •kartlägga i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som hindrar eller försvårar för statliga myndigheter, kommuner och landsting att, med bibehållen säkerhet, utkontraktera it-drift till privata leverantörer, •analysera de rättsliga förutsättningarna för utkontraktering, och •vid behov lämna författningsförslag som tydliggör förutsättningarna för sådan utkontraktering. Eventuella författningsförslag ska utformas med hänsyn tagen till kraven på säkerhetsskydd, informationssäkerhet, offentlighet och sekretess samt skyddet för den personliga integriteten. Om änd- ringar i offentlighets- och sekretesslagen föreslås ska de inte inne- bära någon förändring av lagens struktur och begreppsapparat. Inte heller ska sådana förslag innefatta ändring av, eller tillägg till, lagens bestämmelser om beslutsordning eller sekretessprövningens meto- dik. I uppdraget ingår inte heller att föreslå ändringar i grundlag eller i säkerhetsskyddslagstiftningen. Utredaren ska analysera de samhällsekonomiska effekterna i utred- ningsarbetets alla delar, från problembeskrivning och syfte till analys av alternativ och motiv till förslag. I den samhällsekonomiska analy- sen ska det även redogöras för konsekvenserna av status quo, dvs. att inte samordna myndigheternas it-drift. Utredaren ska vidare bedöma förslagens konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning (2007:1244). I detta ingår att redogöra för ekonomiska kon- sekvenser för de enskilda myndigheter som direkt berörs av utredarens förslag. Om förslag lämnas som innebär en verksamhetsövergång eller avveckling av verksamhet, t.ex. för myndigheter som är direkt berörda av etableringen och tillhandahållandet av samordnad it-drift, ska de budgetära och verksamhetsmässiga konsekvenserna för detta särskilt analyseras. Vidare ska utredaren särskilt redogöra för even- tuella marknadseffekter och konkurrenspåverkan för det privata när- ingslivet i förhållande till de potentiella samordningsvinster som kan uppnås av samordnad it-drift för hela eller delar av den statliga för- valtningen. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla (Infrastrukturdepartementet) informerat om det löpande arbetet. Uppdraget ska utföras i nära dialog med och Myndigheten för digital förvaltning. Utredaren ska samråda med Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap, Försvarsmakten/MUST, och Säkerhetspolisen när det gäller informa- tionssäkerhetsfrågor och med Säkerhetspolisen, Försvarsmakten och beträffande säkerhetsskydd och andra säkerhets- aspekter som t.ex. kan följa av centralisering av statliga myndigheters it-drift. I frågor som rör dataskydd ska utredaren samråda med Data- inspektionen. Vidare ska utredaren samråda med de statliga myndig- heter som är direkt berörda av utredningens förslag, t.ex. om för- slagen omfattar verksamhetsövergång eller på annat sätt mer specifikt berör en enskild myndighet. I relevanta delar ska utredaren inhämta synpunkter från privata it-driftsleverantörer, it-branschen och Kommuner och Landsting. Utredaren ska under arbetets gång ta hänsyn och förhålla sig till det fortsatta arbetet med betänkandena Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen (SOU 2018:82) och Juridik som stöd för för- valtningens digitalisering (SOU 2018:25). Vidare ska utredaren särskilt beakta det arbete som bedrivs inom Utredningen om näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvars- materiel (dir. 2018:64) och inom Utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen (dir. 2018:50). Uppdragen att kartlägga och analysera statliga myndigheters behov av it-drift och den offentliga fö1valtningens rättsliga förutsättningar för utkontraktering ska redovisas . I del- redovisningen ska utredaren redogöra för förslag till inriktning för det fortsatta utredningsarbetet när det gäller samordnad statlig it- drift. Uppdraget att förslå mer varaktiga former för samordnad stat- lig it-drift ska redovisas . (I 2019:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för den offentliga förvaltningen att få tillgång till säker och kostnads- effektiv it-drift (dir. 2019:64). Enligt de ursprungliga direktiven skulle uppdragen att kartlägga och analysera statliga myndigheters it-drift och den offentliga förvaltningens rättsliga förutsättningar för utkon- traktering med bibehållen säkerhet, inklusive eventuella författnings- förslag, redovisas . Uppdraget att föreslå mer varaktiga former för samordnad statlig it-drift skulle redovisas . Uppdragen att kartlägga och analysera statliga myndigheters it-drift och den offentliga förvaltningens rätts- liga förutsättningar för utkontraktering med bibehållen säkerhet, in- klusive eventuella författningsförslag, ska i stället redovisas senast den Uppdraget att föreslå mer varaktiga former för sam- ordnad statlig it-drift ska i stället redovisas . (I 2019:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för den offentliga förvaltningen att få tillgång till säker och kostnadseffek- tiv it-drift (dir. 2019:64). Enligt de ursprungliga direktiven skulle upp- draget att föreslå mer varaktiga former för samordnad statlig it-drift ha redovisats . Utredningstiden förlängdes till (dir. 2020:73). Uppdraget att föreslå mer varaktiga for- mer för samordnad statlig it-drift ska i stället redovisas . Utredningen om säker och kostnadseffektiv it-drift för den offentliga förvaltningen Enkät om säker och kostnadseffektiv it-drift – behov av samordnad it-drift tog er myndighet emot en enkät om säker och kostnadseffektiv it-drift som ni också besvarade. I enkäten ställdes frågan om myndigheten har behov eller intresse av att ansluta sig till en samordnad it-drift. Er myndighet har angett att ni har eller eventuellt har ett sådant intresse. För att bättre förstå vilka tjänster och tekniker som kan vara aktuella vill vi be er att svara på sex kompletterande frågor. Mer om utredningens uppdrag Syftet med utredningen är att skapa bättre förutsättningar för den offentliga förvaltningen att få tillgång till säker och kostnadseffektiv it-drift genom samordnad statlig it-drift eller genom tydligare rätts- liga förutsättningar för att kunna anlita privata leverantörer av it- drift. lämnade vi ett delbetänkande som avhandlar de rättsliga förutsättningarna för statliga myndigheter, kommuner och regioner att med bibehållen säkerhet utkontraktera it-drift till pri- vata leverantörer. Vi ska lämna ett slutbetänkande till regeringen . Länk till vårt direktiv: /rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2019/09/ dir.-201964/ samt tilläggsdirektiv /rattsliga- dokument/kommittedirektiv/2020/07/dir.-202073. Vi önskar få era svar . Vid frågor om enkäten Ni är välkomna att kontakta sekretariatet vid eventuella frågor. Är myndigheten intresserad av att utkontraktera hela eller delar av it-driften till en samordnad statlig it-drift? Med ”hela it-driften” avses all produktion av it-tjänster (t.ex. support/ servicedesk, på-platsen-support, klienter, telefoni, intranet, extranet, applikationsdrift, serverdrift, lagring, nätverk, datahallstjänster och livs- cykelhantering av detta). Med ”delar av driften” avses någon del eller kombinationer av delar av ovanstående. Med samordnad statlig it-drift avser vi att en eller flera myndigheter får i uppdrag att helt eller delvis hantera it-drift åt en annan myndighet. Ett exempel på samordnad it-drift är tidsbegränsade uppdrag att tillhandahålla samordnad och säker it-drift för vissa statliga myndigheter. /regeringsuppdrag/2017/08/uppdrag- att-erbjuda-samordnad-och-saker-statlig-it-drift. ☐Hela it-driften (dvs. ett helhetsåtagande), gå vidare till fråga 3 ☐Delar av it-driften, gå vidare till fråga 2 Om ”delar av it-driften”, Fråga 2. Vilka delar av it-driften kan myn- digheten tänka sig att utkontraktera till en samordnad statlig it-drift? För att bättre förstå vilka tjänster som kan vara aktuella att erbjuda inom en samordnad statlig it-drift så vill vi be er kryssa för de tjänster eller delar av tjänster som ni kan tänka er att ansluta er till i en samordnad statlig it-drift. Alternativen nedan är sammanställda med utgångspunkt i (). ☐Yta i datacenter (för egen it-utrustning eller it-utrustning som tillhandahålls av leverantör) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Nätverk (t.ex. lastbalansering, VPN/, DNS, Internet- tjänst) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Fysisk maskintjänst (utan operativsystem) ☐Virtuell maskintjänst (utan operativsystem) ☐Servertjänst (en managerad server med operativsystem) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Lagringskapacitet/datasäkring (t.ex. blocklagring, datasäkring, objektsbaserad lagring, fillagring, e-arkiv) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Virtuellt datacenter (en egen virtuell miljö för att bygga egna infrastrukturtjänster som exempelvis server, nät, brandvägg etc.) Vid behov av förtydligande, ange här: (t.ex. relationsdatabas, dataanalyser, visualisering, maskin- inlärning) Vid behov av förtydligande, ange här: (t.ex. webbapplikationsservertjänst (Sitevision, Wordpress m.fl.) och andra applikationsservertjänster (JBoss, Weblogic m.fl.), certifikathantering) Vid behov av förtydligande, ange här: Vid behov av förtydligande, ange här: (t.ex. system för källkodshantering, testmiljö, systeminteg- ration) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Övervakning (t.ex. övervakning av mätvärdestjänst, logg- hantering, eventhantering, infrastrukturövervakning, applika- tionsövervakning) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Support (t.ex. servicedesk, på-platsen-support, utbildning) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Säkerhet och compliance (t.ex. identitetshantering, federer- ingstjänst, katalogtjänst inkl. behörighetsadministration, klient och serverskydd, brandvägg) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Kontorsstödstjänster (t.ex. konferensrums teknik, e-post- tjänst, utskriftstjänst, samarbetsplattform, digitala möten) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Klienttjänster (t.ex. fjärrskrivbord, portal, dator, läsplatta, mobiltelefon) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Anslutningstjänster (t.ex. WiFi, VPN, mobilt bredband) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Annat; ange vad Är myndigheten intresserad av att utkontraktera ett applika- tionsåtagande, ange i så fall hur stort åtagande ni avser? ☐Applikationsdrift (drift enligt instruktioner från kundmyn- dighet eller tredje part) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Applikationsförvaltning (t.ex. enklare mindre utveckling, anpassning eller inställning av applikationen, installationer, användarsupport för applikationen, samverkan med applika- tionsleverantören, deltagande i acceptanstest) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Applikation som tjänst (t.ex. kontorsprogram, program för personlig produktivitet, program för e-post, program för hemsidor och intranät, grupprogram för meddelanden och kommunikation) Vid behov av förtydligande, ange här: ☐Annat; ange vad Använder myndigheten någon IaaS-tjänst? Kan beskrivas som tjänster där användaren får tillgång till processor- kapacitet, lagring, nätverk, servrar och andra fundamentala resurser och som möjliggör för användaren att köra godtycklig mjukvara inklu- sive operativsystem och applikationer. Ange vilken eller vilka plattformar ni använder och om de finns etablerade inom myndighetens eget datacenter) eller levereras som tjänst i molnet av en extern aktör, alternativt får den levererad av annan myndighet inom ramen för statlig samverkan: Använder myndigheten någon PaaS-tjänst? Kan beskrivas som tjänster där användaren får tillgång till utvecklings- miljöer, bibliotek och verktyg som möjliggör driftsättning av applika- tioner. Användaren kontrollerar inte underliggande nätverk, servrar, operativsystem eller lagring med applikationer som driftas i miljön. Ange vilken eller vilka plattformar ni använder och om de finns etablerade inom myndighetens eget datacenter) eller levereras som tjänst i molnet av en extern aktör, alternativt får den levererad av annan myndighet inom ramen för statlig samverkan: Finns det något ni skulle vilja tillägga eller förtydliga när det gäller era svar? Tack för er medverkan! 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen.