sou · H9B383 · 2021-10-26 00:00:00 — Vilka utbildningar respektive vilka brott som ska omfattas av 3 a § första stycket, och därmed även av denna bestämmelse, ankommer på regeringen att bestämma med stöd av 3 a § andra stycket. För beslut om avskiljande krävs att studenten förekommer i belastningsregistret avseende något av de brott som omfattas av bestämmelsen. Att en student får avskiljas innebär att den föreskrift som regeringen meddelar ska innehålla ett visst utrymme för den nämnd som prövar frågan om avskiljande att göra en lämplighetsbedömning i det enskilda fallet. Avsikten är dock inte att denna möjlighet att avstå från avskiljande ska tillämpas annat än i sådana undantagsfall då det skulle framstå som orimligt att avskilja en student från utbildningen trots förekomst i belastningsregistret avseende något av de angivna brotten. Ett exempel på ett sådant fall är en student som endast har kvar av utbildningen och som döms för ett mindre allvarligt brott till en villkorlig dom, särskilt om det inte återstår någon verksamhetsförlagd utbildning. Det kan då finnas skäl att överväga att inte avskilja studenten och i stället låta , om det är en hälso- eller sjukvårdsutbildning, eller skolhuvudmannen, om det är en lärarutbildning, avgöra om hen efter fullgjord utbildning ska erhålla yrkeslegitimation respektive få anställning. 7 § En för högskolan gemensam nämnd ska pröva frågor om avskiljande. Nämndens ordförande ska vara jurist och ha erfarenhet som domare. Nämndens beslut i avskiljandefrågor får överklagas till allmän förvaltningsdomstol av studenten och högskolan. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Ett beslut om avskiljande enligt 6 eller 6 a § ska, om den som har avskilts begär det, omprövas . Paragrafen innehåller bestämmelser om prövningen av frågor om avskiljande från högskoleutbildning. Övervägandena finns i avsnitt 13.3.4 och 13.4.2. I fjärde stycket förs det in en hänvisning till 6 och 6 a §§ för att tydliggöra att bestämmelsen enbart rör omprövning av beslut om avskiljande som grundas på någon av dessa bestämmelser. I övrigt görs endast redaktionella ändringar. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 4 kap. 3 a och 6 b §§ och i övrigt . 2.Bestämmelserna i 4 kap. 3 a § första stycket tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter utgången av . Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tas upp i kapitel 15. I första punkten föreskrivs när lagen ska träda i kraft. Andra punkten innebär att bestämmelserna om att sökande till vissa lärarutbildningar och hälso- och sjukvårdsutbildningar inte får förekomma i belastningsregistret för vissa brott samt att en kontroll i registret endast får göras avseende sökande som ska erbjudas plats på en sådan utbildning, tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter utgången av . 17.2Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 10 § Av 10 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) framgår att socialnämnden utan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrar nämndens verksamhet. Av 10 kap. 21–23 §§ samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall inte hindrar att uppgifter som angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyndighet, , Säkerhetspolisen eller annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet. Detsamma gäller enligt 10 kap. 19 § samma lag uppgifter som behövs för att förhindra ett förestående eller avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. Av 10 kap. 18 a § samma lag framgår att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild som inte har fyllt tjugoett år lämnas till eller Säkerhetspolisen i brottsförebyggande syfte under vissa angivna förutsättningar. Av 10 kap. 18 b § samma lag framgår att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild lämnas till eller Säkerhetspolisen i syfte att förebygga terroristbrottslighet under vissa angivna förutsättningar. Av 10 kap. 18 c § samma lag framgår dess- utom att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild eller en närstående till den enskilde lämnas till i syfte att förebygga våld eller andra övergrepp mot en närstående under vissa angivna förutsättningar. Från ska utan hinder av sekretess lämnas 1.uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende, stödboende eller familjehem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en domstol, en åklagarmyndighet, , , eller , 2.uppgifter som behövs i ett ärende hos om skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481), och 3.uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller polisprogrammet. I paragrafen finns dels hänvisningar till bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att myndigheterna inom har möjlighet att lämna ut uppgifter utan hinder av sekretess, dels bestämmelser om uppgiftsskyldighet som innebär att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas ut från till vissa andra myndigheter. Övervägandena finns i avsnitt 14.6. Paragrafen har ändrats så att sekretess inte hindrar att det från lämnas uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från yrkeshögskoleutbildning. 17.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:128) om 19 § En studerande får tills vidare avskiljas från en utbildning som anordnas av staten, en kommun eller en region om han eller hon 1.lider av psykisk störning, 2.missbrukar alkohol eller narkotika, eller 3.har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Som ytterligare förutsättning för ett avskiljande gäller att det, till följd av något sådant förhållande som avses i första stycket, bedöms finnas en påtaglig risk att den studerande kan komma att skada någon annan person eller värdefull egendom under utbildningen. En studerande får tills vidare avskiljas från en utbildning som anordnas av staten, en kommun eller en region om han eller hon genom särskilt klandervärt uppträdande, under eller i anslutning till utbildningen, visat sig uppenbart olämplig att fortsätta sina studier. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om avskiljande. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en studerande under vissa förutsättningar får avskiljas från en utbildning som anordnas av staten, en kommun eller en region. Övervägandena finns i avsnitt 14.4. I paragrafen har ett nytt tredje stycke förts in. Det nya stycket innebär att en studerande får avskiljas från en utbildning som anordnas av staten, en kommun eller en region om hen genom särskilt klandervärt uppträdande, under eller i anslutning till utbildningen, visat sig uppenbart olämplig att fortsätta sina studier. Det är enbart den studerandes uppträdande under eller i anslutning till utbildningen som är relevant vid tillämpningen av bestämmelsen. Det innebär att uppträdandet måste ha ägt rum i sammanhang som har någon koppling till studierna, exempelvis under undervisning, arbetsplatsförlagd del av utbildningen eller examination. Även andra sammanhang med koppling till studielivet omfattas emellertid. Det kan exempelvis röra sig om situationer då den studerande befinner sig i utanför den schemalagda undervisningen eller kontakter per telefon eller e-post med andra studerande eller lärare och annan personal, såväl vid som där arbetsplatsförlagd del av utbildningen genomförs eller har genomförts. Olika typer av uppträdanden kan tala för att en studerande är olämplig att fortsätta sina studier. Att det ska röra sig om särskilt klandervärt uppträdande och att den studerande genom detta ska ha visat sig uppenbart olämplig för studierna innebär emellertid betydande avgränsningar; det måste vara fråga om ett agerande som klart bryter mot allmänt rådande normer och som dessutom leder till den tydliga slutsatsen att den studerande är olämplig för yrkeshögskolestudier. Vad som framför allt avses är handlingar som riktar sig mot personer som den studerande kommer i kontakt med genom utbildningen och annat allvarligt ordningsstörande beteende. Handlingar som kan utgöra brott innebär i regel särskilt klandervärt uppträdande. En studerande som gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet kan, om det också föreligger en påtaglig risk att hen kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbild- ningen, avskiljas redan enligt bestämmelsen i första stycket 3. I andra fall kan handlingar som kan utgöra brott, även om de inte motsvarar allvarlig brottslighet enligt den nämnda bestämmelsen, i stället innebära att den studerande genom särskilt klandervärt uppträdande visat sig uppenbart olämplig att fortsätta sina studier. För att ett sådant beteende ska leda till slutsatsen att en studerande är uppenbart olämplig att fortsätta sina studier bör det röra sig om handlingar riktade mot personer som den studerande kommer i kontakt med genom utbildningen. Det kan vara andra studerande, lärare eller annan personal vid , men även personal, elever eller patienter vid verksamhet där den studerande genomför arbetsplatsförlagd del av utbildningen. Det är företrädesvis sådana handlingar som innebär att våld eller hot riktas mot nämnda personkrets som kan leda till slutsatsen att den studerande genom sitt uppträdande visat sig uppenbart olämplig att fortsätta sina studier. I de flesta fall bör det krävas att det rör sig om upprepade handlingar av detta slag men det kan även förekomma handlingar som är sådana att det redan efter det första tillfället är möjligt att konstatera att den studerande är uppenbart olämplig. Ett exempel på det senare skulle kunna vara en allvarlig hotsituation där hotet förstärkts genom vapen eller annat tillhygge, som ändå inte motsvarar ett sådant straffvärde att bestämmelsen i första stycket 3 aktualiseras. Det är inte heller uteslutet att även handlingar som kan utgöra brottslighet av annat slag, mot samma personkrets, kan vara tillräckligt för ett avskiljande. Som nämnts skulle även annat allvarligt ordningsstörande beteende kunna utgöra sådant särskilt klandervärt uppträdande som innebär att den studerande visat sig uppenbart olämplig att fortsätta sina studier. Det kan handla om studerande som gång på gång allvarligt stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet och som inte låter sig tillrättavisas, som vid ett stort antal tillfällen skickar e-post till medstuderande eller lärare med kränkande eller annars opassande innehåll, eller som på andra sätt utsätter andra studerande eller arbetstagare vid för förföljelser, trakasserier eller sexuella trakasserier. Även här gäller att det i de flesta fall bör krävas att det rör sig om upprepade allvarliga förseelser. Det är inte möjligt att ge någon uttömmande uppräkning av allt tänkbart uppträdande som kan anses särskilt klandervärt och innebära att en studerande visat sig uppenbart olämplig att fortsätta sina studier. Det kan således inte uteslutas att även annat uppträdande än det som nämnts här kan vara sådant att en studerande kan avskiljas med stöd av bestämmelsen. Det måste dock framhållas att bestämmelsen endast tar sikte på den studerandes uppträdande, dvs. dennes faktiska beteende, vilket bl.a. innebär att den studerandes studieförmåga aldrig ska omfattas av bedömningen. Någon möjlighet att med stöd av bestämmelsen avskilja en studerande enbart därför att denne är uppenbart oförmögen att med godkänt resultat genomföra utbildningen finns alltså inte. Eftersom det endast är den studerandes lämplighet att fortsätta sina studier som ska bedömas, kan inte heller den studerandes lämplighet för det yrke som utbildningen förväntas leda till omfattas av bedömningen. Även om det för avskiljande, till skillnad från vad som gäller enligt bestämmelsen i första stycket, inte krävs att det föreligger någon påtaglig risk att den studerande kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen så måste en viss framåtsyftande bedömning alltid göras. För att en studerande ska kunna anses uppenbart olämplig att fortsätta sina studier krävs att det inte framstår som osannolikt att den studerande kommer fortsätta att uppträda på ett olämpligt sätt. Så kan vara fallet om det tidigare agerandet av någon anledning framstår som en ren engångsföreteelse eller om den studerandes förutsättningar förändrats på något avgörande vis. I många fall torde t.ex. förekomsten av viss psykisk problematik kunna förklara den studerandes uppträdande och om denna inte längre föreligger så kan det finnas skäl att tro att den studerande i fortsättningen inte kommer uppträda på ett olämpligt sätt. Införandet av det nya stycket innebär att det tidigare tredje stycket, som säger att regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om avskiljande, har placerats som ett fjärde stycke. Lydelsen är oförändrad, men den ändrade placeringen innebär att eventuella ytterligare föreskrifter som regeringen meddelar även kan avse avskiljanden enligt tredje stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Beslut om avskiljande enligt 19 § tredje stycket får endast grundas på förhållanden som inträffat efter ikraftträdandet. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tas upp i kapitel 15. I första punkten föreskrivs när lagen ska träda i kraft. Andra punkten innebär att beslut om avskiljande av studerande som genom särskilt klandervärt uppträdande under eller i anslutning till utbildningen visat sig uppenbart olämpliga att fortsätta sina studier endast får grundas på förhållanden som inträffat efter . 17.4Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 6 § Sekretess gäller i ärende om avskiljande av studerande från högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller polisprogrammet för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess i ärenden om avskiljande av studerande. Övervägandena finns i avsnitt 14.6. Paragrafen har ändrats på så sätt att sekretessregleringen har utökats till att även omfatta ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning. 17.5Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) 15 § Utöver vad som annars följer av lag eller förordning är hälso- och sjukvårdspersonalen skyldig att lämna ut sådana uppgifter som 1.gäller huruvida någon vistas på en sjukvårdsinrättning om uppgifterna i ett särskilt fall begärs av en domstol, en åklagarmyndighet, , , eller , 2.begärs av Säkerhetspolisen i ett enskilt fall och behövs i myndighetens verksamhet för personskydd för a) statschefen, tronföljaren, en annan medlem av kungahuset, en talman, en riksdagsledamot, statsministern, ett statsråd, en statssekreterare eller kabinettssekreteraren, b) en person vars personskydd Säkerhetspolisen ansvarar för i samband med statsbesök och liknande händelser, eller c) en person som Säkerhetspolisen i ett enskilt fall har beslutat om personskydd för, 3.behövs för en rättsmedicinsk undersökning, 4.Socialstyrelsens råd för vissa rättsliga, sociala och medicinska frågor behöver för sin verksamhet, 5.behövs för prövning av ett ärende om att avskilja en studerande från högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller polisprogrammet, eller 6.behövs för prövning av någons lämplighet att ha körkort, traktorkort eller taxiförarlegitimation enligt taxitrafiklagen (2012:211). Paragrafen innehåller bestämmelser om att personal inom hälso- och sjukvård i vissa fall är skyldiga att lämna ut uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 14.6. Paragrafen har ändrats så att uppgiftsskyldigheten utökats till att även omfatta sådana uppgifter som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja en studerande från yrkeshögskoleutbildning. Avskiljande av studenter och belastningsregisterkontroll inför vissa studier En särskild utredare ska se över regleringen om avskiljande av studenter inom statliga universitet och högskolor och ta ställning till om utökade möjligheter till belastningsregisterkontroll bör införas samt föreslå ökade möjligheter till avskiljande av studenter. •ta ställning till om belastningsregisterkontroll bör ligga till grund för antagning till vissa högskoleutbildningar och om belastningsregisterkontroll bör införas inför verksamhetsförlagd utbildning inom fler utbildningar än lärarutbildningen, •lämna förslag som innebär ökade möjligheter för statliga universitet och högskolor att avskilja en student från högskoleutbildning, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Bestämmelserna om avskiljande respektive belastningsregisterkontroll av studenter behöver ses över En student vid ett statligt universitet eller en statlig högskola får enligt nuvarande regelverk avskiljas från utbildningen om studenten lider av psykisk störning, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Som ytterligare förutsättning för avskiljande gäller att det, till följd av något av nu angivna förhållanden, bedöms finnas en påtaglig risk att studenten kan komma att skada en annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Avskiljande från högskoleutbildning har återkommande debatterats i högskolesektorn och i medierna . Flera uppmärksammade fall har uppdagats, däribland ett fall med en morddömd person som efter avtjänat straff antogs till läkarutbildning vid . Det finns även uppmärksammade fall med studenter vid läkarutbildningar och andra hälso- och sjukvårdsutbildningar som dömts för andra grova brott. Då det inte ansetts finnas en påtaglig risk för att studenten kan komma att skada en annan person eller värdefull egendom under utbildningen har studenten inte kunnat avskiljas från utbildningen. Den morddömde studenten som antogs till läkarutbildningen vid kunde inte slutföra läkarutbildningen eftersom berörda landsting nekade honom praktikplats med hänvisning till den brottslighet han dömts för. Med anledning av detta framförde studenten klagomål mot bl.a. till Justitiekanslern () och begärde skadestånd av staten. avslog JK begäran om ersättning. JK framhöll att omsorgen om patienten, klienten eller eleven alltid måste väga tyngre än den enskilde studentens eller yrkesutövarens krav på att få genomgå en viss utbildning eller utöva ett visst yrke. I beslutet uttalade dock JK även att det nuvarande regelsystemet inte på ett rimligt sätt tillgodoser enskilda studenters krav på rättssäkerhet och förutsebarhet och att reglerna skapar problem för myndigheterna. Inom ramen för sin tillsynsuppgift föreslog JK att bestämmelserna om antagning och avskiljande av studenter borde bli föremål för en mera heltäckande utredning (dnr ). Mot bakgrund av bl.a. ovanstående har flera lärosäten och andra intressenter anfört att bestämmelserna behöver ses över och att möjligheterna för avskiljande behöver breddas så att även uppenbart olämpliga studenter kan avskiljas från högskoleutbildning tills vidare (U2009/06530 och U2016/04244). Det handlar t.ex. om möjligheten att kunna avskilja en student som nekats verksamhetsförlagd utbildning på grund av allvarlig brottslighet. När det gäller vissa högskoleutbildningar lyfts också behovet av att kunna skydda elever, patienter och klienter mot brott och övergrepp av studenter. Det handlar även om att öka tryggheten för studenter och lärare i högskolan i de fall de utsätts för trakasserier och hot av studenter och då disciplinåtgärder inte bedöms kunna vidtas. I grunden är det bra att en student har en stark rätt till sin studieplats. Mot bakgrund av vad som anförts ovan finns det dock behov av att se över nuvarande ordning. Framför allt har tre olika åtgärder lyfts fram som relevanta: nekad antagning efter belastningsregisterkontroll, nekad verksamhetsförlagd utbildning efter belastningsregisterkontroll och ökade möjligheter till avskiljande. Vid översynen är det viktigt att såväl olika skyddsintressen som enskilda studenters krav på rättssäkerhet och förutsebarhet tillgodoses. Uppdraget om belastningsregisterkontroll av studenter I belastningsregistret finns bl.a. uppgift om påföljd för brott, beslut om påföljdseftergift och kontaktförbud. Registret förs av . Det övergripande syftet med belastningsregistret är att olika myndigheter, framför allt de brottsbekämpande och rättsvårdande myndigheterna, på ett enkelt sätt ska få tillgång till de uppgifter som behövs i deras verksamhet. Bestämmelser om bl.a. registrets innehåll och möjligheten för myndigheter och enskilda att ta del av uppgifterna i det finns framför allt i lagen (1998:620) om belastningsregister och förordningen (1999:1134) om belastningsregister. För uppgifter i registret gäller absolut sekretess enligt 35 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Enskilda har dock rätt till insyn i registret, genom att avgiftsfritt på begäran skriftligen få ta del av samtliga uppgifter om sig själva (9 § lagen om belastningsregister). De enskildas insynsrätt har sin grund i principen om att enskilda har rätt att få ta del av registeruppgifter som rör dem själva. måste registerutdrag uppvisas vid anställning av lärare och inför praktik på lärarutbildningar I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om belastningsregisterkontroll av personal. Där anges att den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom annan pedagogisk verksamhet till den som erbjuder anställningen ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Utdraget ska vara högst gammalt. Den som inte har lämnat registerutdrag får inte anställas (2 kap. 31 § första stycket). Vidare anges att registerutdrag även ska lämnas av bl.a. den som under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen inom någon av de skolformer som nämns ovan (2 kap. 31 § andra stycket). Registerutdraget ska lämnas till den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller ta emot någon på ett sådant sätt som avses där. Syftet är att stärka barns och ungas skydd mot främst sexuella övergrepp. Den som inte har lämnat ett sådant registerutdrag får inte anlitas eller tas emot i verksamheten (2 kap. 31 § tredje stycket). Det innebär att studenten inte kan få ett godkänt betyg på den delen av utbildningen och således inte kan uppfylla kursfordringarna för en lärarexamen. I görs motsvarande belastningsregisterkontroll (politiattest) vid antagning till utbildningar där studenter kommer i kontakt med patienter, klienter, förskolebarn, elever eller andra som studenter har att göra med som ett led i klinisk undervisning eller praktik. Detta gäller således främst lärarutbildningar och vårdutbildningar. Vilka brott som ska framgå av politiattesten varierar beroende på utbildning. Vidare ska studenterna på de aktuella utbildningarna visa upp en ny politiattest efter utbildningsstarten om det återstår att genomgå klinisk undervisning eller praktik i utbildningen. Belastningsregisterkontroll vid antagning bör övervägas för vissa högskoleutbildningar Ett flertal högskoleutbildningar innebär att studenterna under utbildningen kommer i kontakt med personer i beroendeställning. För vissa av dessa utbildningar är det av särskild vikt att skydda barn, ungdomar och vissa patientgrupper. kontroll vid utfärdande av legitimation för vissa hälso- och sjukvårdsyrken (4 kap. 1 § och 8 kap. 3 § patientsäkerhetslagen [2010:659]). Vidare måste registerutdrag uppvisas vid anställning av lärare och inför verksamhetsförlagda delar i lärarutbildningen (2 kap. 31 § skollagen). Däremot har ett lärosäte ingen möjlighet att få kännedom om huruvida en sökande till sådana utbildningar har en brottslig bakgrund. Oegentligheter uppdagas i stället godtyckligt genom media eller tillfälligheter.