sou · H9B350 · 2021-06-04 00:00:00 — Kan parterna inte förlikas efter förslag av någondera parten, ska nämnden lägga fram förslag till förlikning, om det inte är uppenbart att förutsättningar för förlikning saknas. Om det inte träffas någon förlikning, ska tvisten avgöras av nämnden, om tvisten rör en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 2 c, 2 d eller 3. I annat fall ska ärendet avskrivas. I paragrafen behandlas bl.a. nämndens förlikningsverksamhet. En följdändring görs med anledning av att det i 4 § läggs till en punkt 2 d. 15 § Har parterna avtalat att en tvist ska avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att angripa skiljedomen i sak och har, vid arrendetvist, arrendenämnden eller, vid hyres- eller bostadsrätts- tvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, ska nämnden på ansök- an avgöra tvisten genom skiljedom. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller 8 §. Har tvisten redan hänskjutits till nämnden, kan skiljedom dock alltid begäras muntligen inför nämnden. I ett ärende som nämnden ska avgöra genom skiljedom gäller lagen (1999:116) om skiljeförfarande, i den mån annat inte följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden, 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614), 4 § lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad eller 11 § lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion. I paragrafen behandlas skiljemannaförfaranden där hyresnämnden fungerar som skiljenämnd. I andra stycket görs en ändring så att bestämmelsen om rätte- gångskostnader gäller även för tvister enligt 11 § lagen om fri hyres- sättning vid nyproduktion. 16 § Ansökan i en fråga som avses i 4 § första stycket 6 ska vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet samt, när det gäller ansökan enligt 12 kap. 18 e eller 18 h § jordabalken eller 4 § lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion, uppgift om berörda hyresgästers namn. En ansökan enligt 12 kap. 18 a–c, 18 e eller 18 h § jordabalken eller 4 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion ska dessutom vara åtföljd av den utredning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, ska nämn- den förelägga sökanden att avhjälpa bristen . Om före- läggandet inte följs, får ansökningen avvisas. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § fjärde–sjätte styckena. I fråga om sammanträde gäller 9 § första stycket första meningen och tredje stycket. Om fastighetsägaren har kallats till ett samman- träde i ett ärende enligt 12 kap. 18 e § jordabalken eller 4 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion men uteblir, ska ärendet avskrivas. Om en hyresgäst uteblir i ett sådant ärende, hindrar det inte att ären- det prövas. I övriga ärenden får nämnden förelägga fastighetsägaren vid vite att inställa sig. Om fastighetsägaren uteblir i ett sådant ären- de, hindrar det dock inte att ärendet prövas. beslutar om tvångsförvaltning, ska nämnden ge kommun, där fastigheten är belägen, tillfälle att lämna förslag på förvaltare. Kommunen ska också ges tillfälle att yttra sig innan nämnden be- slutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) ska betalas av fastighetsägaren personligen. Paragrafen innehåller bestämmelser om förfarandet i vissa tvister. Iförsta stycket behandlas bl.a. innehållet i en ansökan enligt jorda- balken om tillstånd till förbättrings- och ändringsåtgärd (12 kap. 18 e §), om förbud mot att utföra en sådan åtgärd och om hävande av sådant förbud (12 kap. 18 h §). I 3 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion finns bestämmelser om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten som i stora delar motsvarar jorda- balkens bestämmelser i 12 kap. 18 d §. Enligt 4 § i den nya lagen ska, vid tillämpning av den lagen, hänvisningarna i 12 kap. 18 e–h §§ JB till 18 d § i stället för 18 d § avse 3 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. Följdändringar görs för att förtydliga att samma krav på ansökan ska gälla vid ansökan om tillstånd, om förbud och om hävande av förbud att utföra en åtgärd i ett ärende enligt lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. Enligt femte stycket första meningen ska ärendet avskrivas, om fastighetsägaren som har kallats till sammanträde i ett ärende enligt 12 kap. 18 e § JB uteblir från sammanträdet. En följdändring görs för att förtydliga att samma regel gäller vid fastighetsägarens utevaro i ett ärende om tillstånd till sådana förbättrings- och förändrings- åtgärder som avses i 3 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. I första, andra och femte-sjunde styckena görs språkliga ändringar. 22 § Nämndens beslut har rättskraft när tiden för överklagande har gått ut, om beslutet innebär att en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 2 c, 2 d, 3, 5 a, 6 eller 7 har avgjorts. Detta gäller dock inte beslut som innebär att nämnden har avslagit en ansökan om 1.åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken, 2.upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a–18 c §§ jordabal- 3.tillstånd enligt 12 kap. 18 d–18 f §§, 23 § andra stycket, 34–37 eller 40 § jordabalken, 4.tillstånd enligt 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614), 5.uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken, 6.förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jorda- balken, 7.rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304), eller 8.tillstånd enligt 4 eller 7 § lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion. Bestämmelserna i 37–39 §§ förvaltningslagen (2017:900) om änd- ring av beslut tillämpas inte i nämndernas verksamhet. I paragrafen anges vilka beslut av hyresnämnden som får rättskraft. En följdändring görs i första stycket första meningen med anledning av att det i 4 § läggs till en punkt 2 d. I första stycket punkt 8 görs ett tillägg som innebär att bestämmelsen i första stycket första mening- en inte gäller beslut där nämnden har avslagit en ansökan om till- stånd till sådana förbättrings- och ändringsåtgärder som avses i 3 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion eller tillstånd till andra- handsupplåtelse enligt 7 § samma lag. 23 § Det finns bestämmelser om överklagande av hyresnämndens beslut i –12 kap. 70 § jordabalken, –6 § lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad, –31 § hyresförhandlingslagen (1978:304), –6 kap. 4 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, –11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614), –34 § bostadsförvaltningslagen (1977:792), –15 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombild- ning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt, och –34 § lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion. yttrande enligt 12 a § första stycket får inte över- beslut får överklagas i , om nämnden 1.avvisat en ansökan som avses i 8, 11, 14, 15, 15 a, 16 eller 16 e §, eller avvisat ett överklagande, 2.avskrivit ett ärende enligt 8, 9, 10, 15 a, 16 eller 16 e §, dock inte när ärendet kan återupptas, 3.ogillat en invändning om jäv mot ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning, 4.avvisat ett ombud eller ett biträde, 5.beslutat om ersättning för någons medverkan i ärendet, 6.utdömt vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet, 7.beslutat i annat fall än som avses i 5 i fråga som gäller rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619), eller 8.stadfäst en förlikning. Ett överklagande som avses i tredje stycket ska ges in till hyres- nämnden från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen vid hyresnämnden av ett överklag- ande som avses i första eller tredje stycket tillämpas 52 kap. 2 och 4 §§ . I paragrafen anges i vilka fall hyresnämndens beslut får överklagas. I paragrafen görs språkliga ändringar och en följdändring så att den hänvisar även till 34 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. 32 § Om en nämnds beslut enligt följande bestämmelser inte över- klagas, får beslutet verkställas som en dom som har fått laga kraft: –9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a §, 55 e § åttonde stycket eller 55 f § jordabalken, –5, 24, 26 eller 27 § lagen (2022:000) om fri hyressättning vid ny- produktion, –22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1978:304), –13 a § första stycket denna lag, eller –13 eller 15 § eller 25 § första stycket bostadsförvaltningslagen (1977:792). Beslut av hyresnämnden enligt 13 a § andra stycket denna lag om verkställighet av ett enligt första stycket i samma paragraf meddelat beslut får verkställas som en dom som har fått laga kraft, om hovrätten inte bestämmer något annat. Detsamma gäller om hyres- nämnden med stöd av 31 § första stycket bostadsförvaltningslagen har bestämt att beslut enligt 13 eller 15 § eller 25 § första stycket i den lagen ska gälla genast. Förlikning som är stadfäst av nämnden enligt 21 b § får verk- ställas som en dom som har fått laga kraft, om hovrätten inte be- stämmer något annat. Paragrafen behandlar vilka beslut som får verkställas som en dom som har fått laga kraft. I första stycket görs en följdändring så att den hänvisar även till 5, 24, 26 eller 27 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. Bestämmelserna i den nya lagen rör ersättning när hyresgästen genom egna reparationsarbeten har minskat lägenhetens attraktionskraft, åläggande av hyresvärdens återbetalning av det överskjutande beloppet jämte ränta samt återbetalning av hyra vid upplåtelse av bostadslägenhet i vissa fall. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . Handläggningen av mål som pågår vid hyresnämnden när lagen träder i kraft påverkas inte av lagändringarna. Övervägandena finns i avsnitt 15. 19.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 24 § Avser kollektivavtal arbetstagares hyresförhållande, har av- talet i den delen verkan som kollektivavtal endast i den mån det är fråga om partsställning och innehåll är sådant som anges i 12 kap. 67 § jordabalken eller i 33 § lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion. Paragrafen behandlar kollektivavtal som avser arbetstagares hyres- förhållande. En följdändring har gjorts med anledning av den nya lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. Övervägandena finns i avsnitt 11.18. 19.5Förslag till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) 1 § Förhandling om hyresförhållanden i fråga om bostadslägen- heter får enligt denna lag föras mellan å ena sidan hyresvärd eller hyresvärd och organisation av fastighetsägare, i vilken hyresvärden är medlem, och å andra sidan organisation av hyresgäster. Förhand- ling förs på grundval av förhandlingsordning, som kommer till stånd genom avtal mellan de förhandlande parterna eller genom beslut av hyresnämnd. Som hyresvärd anses i lagen den som för annat ändamål än fritids- ändamål regelmässigt hyr ut mer än två bostadslägenheter, vilka ej utgör del av upplåtarens bostad. Vad som i lagen sägs om avtal om förhandlingsordning och om verkan av att sådant avtal har slutits gäller i tillämpliga delar även i fråga om förhandlingsordning som har beslutats av hyresnämnd. Lagen är inte tillämplig vid upplåtelse med kooperativ hyresrätt eller vid upplåtelse enligt lagen (2022:000) om fri hyressättning vid ny- produktion. I paragrafen anges i fjärde stycket att hyresförhandlingslagen inte är tillämplig i förhållandet mellan en kooperativ hyresrättsförening och en kooperativ hyresgäst. I stycket läggs till att den inte heller är tillämplig vid en upplåtelse enligt lagen om fri hyressättning vid ny- produktion. Övervägandena finns i avsnitt 14.2. 3 § En förhandlingsordning omfattar samtliga bostadslägenheter i ett eller flera planerade, påbörjade eller befintliga hus, om inte något annat följer av andra–fjärde styckena. En förhandlingsordning gäller inte för en lägenhet, om hyresvär- den och hyresgästen skriftligen har kommit överens om att hyres- avtalet inte ska innehålla en förhandlingsklausul. En sådan överens- kommelse kan träffas tidigast sedan hyresförhållandet har varat i följd. Överenskommelsen ska undertecknas av hyres- värden och hyresgästen. En överenskommelse som inte uppfyller dessa föreskrifter är ogiltig. En förhandlingsordning gäller inte heller för en lägenhet, om hyresavtalet enligt beslut av hyresnämnden inte ska innehålla en för- handlingsklausul. Ett sådant beslut får börja gälla tidigast när hyres- förhållandet har varat i följd. En förhandlingsordning gäller inte heller för en lägenhet som har bildats vid ombyggnad av hus eller tillbyggnad av hus, om lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion är tillämplig på hyresavtalet. Paragrafen innehåller bestämmelser om förhandlingsordningens omfattning. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Ett nytt fjärde stycke läggs till som innebär att en hyresvärd kan bestämma att en lägenhet som bildats vid om- eller tillbyggnad av hus, inte ska omfattas av en förhandlingsordning. Det är under förutsätt- ning att lagen om fri hyressättning vid nyproduktion är tillämplig, dvs. att de krav som ställs upp i 1 § i den lagen är uppfyllda. Enligt 1 § den lagen ska hyresavtalet innehålla ett villkor om att lagen ska tillämpas, lägenheten ska ha färdigställts eller senare och den får inte ha bildats av utrymme som före färdig- ställandet till någon del använts som bostadslägenhet. I paragrafen ska begreppen ombyggnad och tillbyggnad ha samma innebörd som enligt 12 kap. 55 c § andra stycket JB. Den lagstadgade primära förhandlingsskyldigheten omfattar inte förstagångshyran. I likhet med bestämmelserna i andra stycket gäller förhandlingsordningen för lägenheten när den är outhyrd. När ett nytt hyresavtal ingås kan lägenheten på nytt undantas. het som bildats vid ombyggnad av hus eller tillbyggnad av hus och där lagen om fri hyressättning vid nyproduktion är tillämplig, be- höver således inte tremånadersfristen och skriftlighetskravet enligt andra stycket iakttas. Eftersom lägenheten undantas från förhand- lingsordningen kan inte ett avtal som hyresvärden träffar med hyres- gästen vara ogiltigt enligt 23 §. Inte heller har hyresgästorganisa- tionen rätt till skadestånd enligt 26 eller 27 §. 19.6Förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i 8 § Beslut av har rättskraft, om beslutet innebär att en fråga som avses i 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 2 c, 2 d, 3, 5 a, 6 eller 7 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder har av- gjorts. Detta gäller dock inte beslut som innebär avslag på ansökan om 1.åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken, 2.upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a-18 c §§ jorda- balken, 3.tillstånd enligt 12 kap. 18 d-18 f §§, 23 § andra stycket, 34, 36 eller 37 § jordabalken, 4.förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jorda- balken, 5.rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304), eller 6.tillstånd enligt 3 och 4 §§ lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion. Paragrafen behandlar vilka beslut som har rättskraft. I första meningen läggs till en hänvisning till de beslut enligt lagen om fri hyressättning vid nyproduktion som har rättskraft. I andra meningen görs tillägg till de beslut om tillstånd som inte får rättskraft om besluten innebär avslag på ansökan. Det gäller tillstånd till sådana förbättrings- och ändringsåtgärder som avses i 3 § lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. Övervägandena finns i avsnitt 14.3. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . Handläggningen av mål som pågår i när lagen träder i kraft påverkas inte av lagändringarna. Övervägandena finns i avsnitt 15. 19.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:116) om skiljeförfarande 6 § Rör en tvist mellan en näringsidkare och en konsument en vara, en tjänst eller någon annan nyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk, får ett skiljeavtal inte göras gällande, om det träffats innan tvisten uppstod. Dock gäller sådana avtal i hyres- eller arrendeförhållanden, om genom dem en hyres- eller arrende- nämnd utsetts till skiljenämnd och något annat inte följer av bestäm- melserna i 8 kap. 28 § eller 12 kap. 66 § jordabalken eller 32 § lagen (2022:000) om fri hyressättning vid nyproduktion. Första stycket gäller inte om tvisten rör avtal mellan försäkrings- givare och försäkringstagare om försäkring som grundas på kollek- tivavtal eller som grundas på gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen. Första stycket gäller inte heller om annat följer av internationella förpliktelser. Paragrafen behandlar förbud mot skiljeavtal avseende framtida tvister mellan näringsidkare och konsument. I paragrafens första stycke har en följdändring gjorts med anledning av den nya lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. Andra stycket är oförändrat. Övervägandena finns i avsnitt 11.18. 19.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:378) om lägenhetsregister 5 § I fråga om personuppgifter ska lägenhetsregistret ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för 1.verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning, eller för tillhandahållande av tjänster som har samband med sådan verksamhet, 2.fastighetsförvaltning, byggande eller annan liknande åtgärd, 3.framställning av statistik, och 4.uttag av urval av personuppgifter för direkt marknadsföring, dock med den begränsning som följer av artikel 21.2 och 21.3 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upp- hävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Uttag av personuppgifter enligt första stycket 4 får göras endast av sådana uppgifter som har samlats in efter . Bestämmelserna i paragrafen innebär att det införs anpassade och delvis nya ändamål för behandlingen av de personuppgifter som finns i lägenhetsregistret. En grundläggande förutsättning för att personuppgifter ska få behandlas är att behandlingen är nödvändig för ett eller flera av de i paragrafen angivna ändamålen. Detta följer redan av kraven i dataskyddsförordningen och upprepas därför inte i paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 12.4.1. Första punkten innebär att personuppgifter får tillhandahållas för statlig och författningsreglerad verksamhet, samt för tillhandahållandet av tjänster som har samband med sådan verk- samhet. Som exempel kan nämnas SCB och som båda har behov av uppgifterna i lägenhetsregistret för sina författnings- reglerade verksamheter, såsom statistik, folkbokföring och fastig- hetstaxering. Som exempel kan vidare nämnas , som har behov av tillgång till uppgifter ur lägenhetsregistret bl.a. för stati- stikinsamling, analys och uppföljning av utvecklingen på bostads- marknaden. Även på den kommunala sidan finns ett utbrett behov av uppgifter från lägenhetsregistret. Kommunens rätt till uppgifter ur lägenhetsregistret kommer även fortsättningsvis att endast gälla de uppgifter som rör bostadslägenheter i den egna kommunen. Kommunens skyldighet att löpande hantera registrering av uppgifter i lägenhetsregistret enligt 13 § lagen om lägenhetsregister är författ- ningsreglerad och omfattas därför av ändamålet. När det gäller tillhandahållande av tjänster som har samband med statlig och författningsreglerad verksamhet kan flera tänkbara tjänster nämnas. En sådan tänkbar tjänst är om t.ex. Lant- mäteriet skapar en tjänst för hyresinformation riktad till allmän- heten. Detta skulle vara möjligt då tjänsten har samband med för- andet av lägenhetsregistret, som är en del av Lantmäteriets författ- ningsreglerade verksamhet. Uppgifterna om bl.a. hyra för bostadslägenheter som omfattas av lagen om fri hyressättning vid nyproduktion föreslås ingå bland de uppgifter som presenteras i lägenhetsregistret och omfattas således av ändamålet. Genom att information om de hyresnivåer och nyttig- heter som ingår i hyran blir tillgängliga genom en tjänst till allmän- heten kommer detta att medföra en ökad transparens kring de hyres- nivåer som gäller. Allmänheten kommer även att ha möjlighet att ta del av information om aktuella hyresnivåer genom att hyresstatistik framställs, baserad på de uppgifter som rapporteras in till lägenhets- registret. Framställning av statistik behandlas närmare vid genom- gång av tredje punkten nedan. Andra punkten gäller tillhandahållande av uppgifter för fastighets- förvaltning, byggande eller annan liknande åtgärd. Ändamålet är avsett att vara en precisering av det nuvarande ändamålet att behand- la uppgifter för planering, uppföljning och utvärdering av bostads- bestånd och byggande. Ändamålet överensstämmer med det i 2 § 4 lagen (2000:224) om fastighetsregister. ska ses i vid bemärkelse. I begreppet innefattas såväl administrativ för- valtning som faktisk förvaltning såsom planering av driftsstopp, underhåll eller liknande. Även begreppet byggande ska ses i vid bemärkelse och innefattar samtliga stadier av byggprocessen, från projektering till uppförande av hus, anläggningar m.m. Tredje punkten medger att uppgifter i lägenhetsregistret får till- handahållas för framställning av statistik och överensstämmer med det nu gällande ändamålet i 5 § 2 lagen om lägenhetsregister. I och med att uppgifter om hyra föreslås ingå bland de uppgifter som redovisas i lägenhetsregistret kommer även dessa uppgifter att om- fattas av ändamålet. Statistik om hyresuppgifter kan dels göra det möjligt för potentiella hyresgäster att få en tillräcklig överblick över hyresnivån bland lägenheter som liknar den som hyresgästen efter- frågar, dels vara av intresse för övriga allmänheten. Uppgifterna är också till gagn för den hyresvärd som ska hyra ut en lägenhet när denne ska överväga vilken hyra som ska begäras för den aktuella lägenheten. Statistiken kommer även att bidra till en ökad transparens kring de hyresnivåer som gäller för nyproducerade bostadslägenheter som omfattas av lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. I fjärde punkten regleras ändamålet att tillhandahålla uppgifter som behövs för uttag av urval av personuppgifter för direkt mark- nadsföring, som framför allt blir aktuellt vid direktreklam. Ända- målet begränsas genom en uttrycklig hänvisning till den registre- rades rätt att motsätta sig behandling för direkt marknadsföring enligt artikel 21.2 och 21.3 dataskyddsförordningen. Om den regi- strerade har motsatt sig sådan behandling får personuppgifterna således inte längre behandlas för sådana ändamål. För att förhindra att urval och bearbetningar görs på ett icke förutsebart sätt är möjligheterna att behandla uppgifterna från regi- stret begränsade. Lantmäteriet och den som har direktåtkomst till lägenhetsregistret får samköra uppgifter i registret med uppgifter om namn och personnummer endast om det är särskilt föreskrivet (19 § lagen om lägenhetsregister). Ändamålet att tillhandahålla uppgifter för uttag av urval av per- sonuppgifter för direkt marknadsföring är nytt och kan inte sägas vara förenligt med de ändamål för vilka personuppgifterna i registret ursprungligen samlades in. Ändamålet bör därför endast omfatta be- handling av de nya uppgifter som samlas in till lägenhetsregistret. Detta regleras i andra stycket. När det gäller övrig behandling av insamlade personuppgifter, för andra ändamål än de som anges i lagen, ska finalitetsprincipen tilläm- pas. Finalitetsprincipen gäller enligt artikel 5.1 b dataskyddsförord- ningen och upprepas därför inte i paragrafen. 6 § får innehålla 1.för bostadslägenhet uppgifter om f. hyra, vilka nyttigheter som ingår i hyresbeloppet och när hyres- förhållandet inleddes, 2.för entré uppgifter om b.postnummer och postort, 3.för byggnad uppgifter om