sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — Utvidgningen av stödet innebär att arbetsmaskiner som drivs av bio- etanol, fordonsgas eller en kombination av någon av dessa och elek- trisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa. Ut- vidgningen innebär att arbetsmaskiner som drivs av motsvarande drivmedel eller källa som miljölastbilar kan få stöd. Av denna anled- ning behöver paragrafen ändras till att det är miljöarbetsmaskiner som kan få stöd. Ändras till följd av utvidgningen av stödet samt ändringen i 2 §. Ändras till följd av utvidgningen av stödet samt ändringen i 2 §. 16.3Förslaget till ny förordning (2021:xx) om statligt stöd till vissa biodrivmedel inom jord-, skogs- och vattenbruk Genom bestämmelsen beskrivs syftet med stödet, vilken myndighet som är administrativt ansvarig. Genom bestämmelsen preciseras begreppet biodrivmedel. Ibestämmelsen preciseras vilka företag som kan ges stöd (SNI-kod 01, SNI-kod 02 och SNI-kod 05.02) och för vad. Bestämmelsen preciserar att det genom förord- ningar om de minimisstöd som stödet kan ges. I bestämmelsen preciseras vilken stödnivå som är aktuell. Enligt stats- stödsreglerna är det inte möjligt att ge stöd som överkompenserar vilket innebär att en uppföljning av nivån behöver göras kontinuerligt. I bestämmelsen preciseras vilken information som måste bifogas an- sökan om stöd. Avsikten med stödutformningen är att stödet ska vara så enkelt som möjligt rent administrativt och motsvara den admini- strationsnivå som förnärvarande finns för den återbetalning av diesel- skatten som jord-, skogs- och vattenbruket har. Innehåller en beskrivning av att stödmottagaren måste rapportera samtliga stöd av mindre betydelse enligt förord- ningar för de-minimisstöd. Bestämmelsen preciserar Statens energimyndighets ansvar. I bestämmelsen preciseras inom vilken tidsfrist som ansökan om stödet måste ha inkommit till ansvarig myndighet. Preciserar när stöd inte får betalas ut. Preciserar när stöd inte får betalas ut. I bestämmelsen preciseras Statens energimyndighets ansvar. Bestämmelsen preciserar när återbetalning är aktuell. I bestämmelsen preciseras hur återkrav ska ske. Statens energimyndig- hets möjligheter att besluta om återkrav preciseras vidare. I bestämmelsen återfinns det bemyndigande som Statens energi- myndighet har i fråga om stödet. Bestämmelsen preciserar myndighetens ansvar i frågan om uppfölj- ning och utvärdering. I bestämmelsen återges vilka rapporteringskrav som följer av stats- stödsregelverket. I bestämmelsen återges förutsättningarna för överklagan. Särskilt yttrande av expert har som nation valt att ha höga miljö och klimatambitioner och att gå före den övriga världen med målet att bli världens första fossilfria välfärdsland. Jag ser detta som något positivt. Alla måste dock vara medvetna om att dessa höga ambitioner, och viljan att gå före andra länder, kostar mycket pengar. Svenskt jord-, skogs- och vattenbruk agerar på en konkurrensutsatt marknad och konkurrerar med företag verksamma i andra länder som tyvärr inte har lika höga miljö och klimatambitioner som . Detta leder till stora kon- kurrensnackdelar för svenska producenter eftersom kostnadsmassan är betydligt högre i än i andra länder. Utredningen redogör för detta på ett mycket bra sätt. Enligt min uppfattning är utredningens viktigaste fråga därför att hantera den försämrade konkurrenskraft som höga miljö och klimatambitioner leder till. Jag ställer mig i huvudsak bakom de förslag som utredaren pre- senterar i utredningen. Dock anser jag att metoden för att beräkna den så kallade biopremien ska kopplas till prisutvecklingen på rena biodrivmedel i jämfört med prisutvecklingen på fossilt driv- medel som nyttjas i våra främsta konkurrentländer. Biopremiens syfte bör, enligt mig, vara att göra det möjligt för svenska jord-, skogs- och vattenbrukare att ställa om till rena biodrivmedel utan att kon- kurrenskraften försämras jämfört med konkurrenter som är verk- samma i länder med lägre miljö- och klimatambitioner än . Det bör därför finnas en tydlig koppling mellan biopremiens storlek och kostnadsutvecklingen mellan rena biodrivmedel i samt de fossila drivmedel som våra främsta konkurrenter i andra länder använder. På så sätt kan gå före övriga världen utan att kon- kurrenskraften försämras. Jag delar inte utredningens åsikt att bio- premien kommer att rymmas inom de så kallade de minimistöd som tillåter. För framför allt jordbruk och vatten- bruk är taknivåerna väldigt låga varför jag tror att många företag kom- mer att slå i taket när övriga stöd adderas. Jag anser därför att bio- premien ska frikopplas från de minimistöd som EU tillåter och att i stället ska ansöka om ett undantag från EU:s statsstöds- regelverk. får enligt utredningens förslag ett viktigt upp- drag i att bevaka branschens konkurrenskraft och lönsamhet. Detta nya uppdrag är väldigt viktigt för svenskt jord-, skogs- och vatten- bruk varför det i än högre grad behöver förtydligas i utredningen vad ska göra. Enligt min uppfattning bör fokus fram- för allt vara att analysera och granska storleken på jordbruksavdraget och biopremien utifrån hur konkurrenssituationen i föränd- ras jämfört med våra närmsta konkurrentländer. Dessa två kompo- nenter är de absolut viktigaste för att bevara konkurrenskraften för svenska jord-, skogs- och vattenbrukare när ställer om till fossilfria alternativ och går före resten av världen. Propositioner, skrivelser och betänkanden Proposition 2020/21:196. Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel . Proposition 2020/21:180. Reduktionsplikt för bensin och diesel –kontrollstation 2019. Proposition 2020/21:97. Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer. Proposition 2020/21:37. Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt. Proposition 2020/21:30. Totalförsvaret 2021–2025. Proposition 2020/21:14. Bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda görs permanenta. Proposition 2020/21:1. Proposition 2019/20:65. En samlad politik för klimatet, klimatpolitisk handlingsplan. Proposition 2019/20:175. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduktion. Proposition 2019/20:1. Proposition 2017/18:1. Proposition 2016/17:146. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Proposition 2016/17:104. En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Proposition 2014/15:109. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Proposition 2013/14:151. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Proposition 2013/14:14. Förstärkt nedsättning av egenavgifter. Proposition 2013/14:1. Proposition 2009/10:178. Nedsättning av egenavgifter. Proposition 2009/10:155. Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete. Proposition 2004/05:1. Proposition 1999/00:105. Proposition 1994/95:122. Finansiering av medlemskap i . Proposition 1993/94:234. Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m. Proposition 1993/94:50. Fortsatt reformering av företags- beskattningen. Proposition 1989/90:146. Proposition 1989/90:110. Reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Ny inriktning av jordbrukspolitiken. Anslag för anordnande av spannmålslagerhus och . Skattereduktion för investeringar i inventarier anskaffade . Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen: slutbetänkande. I en värld som ställer om –utan fossila drivmedel 2040. Utredningen om Civilt försvar. Struktur för ökad motståndskraft. Havet och människan: delbetänkande. Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande. Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare: delbetänkande. Utredningen om grönt sparande. Utredningen om en giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam. För ett hållbart . Utredningen om hållbara plastmaterial. Det går om vi vill Förslag till en hållbar plastanvändning. En klimat- och luftvårds- strategi för : delbetänkande. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring: slutbetänkande. Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Tillväxt och värde- skapande – Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårds- näring: delbetänkande. Utredningen om fossilfri fordonstrafik. Fossilfrihet på väg. Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? Utredningen om vissa frågor av särskild betydelse för livsmedelssektorns omställning och expansion. En livs- medelsstrategi för . Utredningen om inflationskorrigerad inkomstbeskattning. Utredningen om reformerad företagsbeskattning. Utredningen om reformerad inkomstbeskattning. Betänkande med förslag rörande den ekonomiska försvars- beredskapens framtida organisation. Dnr M2021/00125. –Handlingsplan för omställning av (). COM (2020) 474 final. Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet. COM (2019) 640 final. Den gröna given. COM (2016) 32 final. Otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan. COM(2013) 37 final. Om otillbörliga affärsmetoder i B2B-leveranskedjan för livsmedel och icke-livsmedel. COM (2009) 591 final. En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i . , Parliamentary questions, 5 February 2020. Subject: Emissions from non-road mobile machinery (NRMM). Rapporter, artiklar och publikationer Agrifood, 2018. Stallgödsel i en cirkulär ekonomi (Fokus 2018:1). , , , F. Hulteberg, 2015. Produktion av kvävegödsel baserad på förnybar energi - En översikt av teknik, miljöeffekter och ekonomi för några alternativ. , och teknik. , K., Nadeau, E., , L., Schnürer, A., 2017. Production efficency of Swedish farm scale biogas plants. Baky, A., 2016. Kartläggning av förnybara drivmedel för jordbruket. JTI på uppdrag av . Barky, A. , A., , B., m.fl., 2013. primärproduktion och försörjning av livsmedel – möjliga konsekvenser vid en brist på tillgänglig fossil energi. Baky, A., , M., , N. Kartläggning av jordbrukets energianvändning – Ett projekt utfört på uppdrag av . , M., , M. Utsläpp av växthusgaser i växt- odling – underlag till klimatcertifiering. M., , , , L. och Hörndahl, T., 2005. EIP , 2021. Reducing the plastic footprint of agriculture. , M., 2000. Kvalitetssäkrad mjölkproduktion, Ensilering av vallfoder. Drivmedel 2019 Redovisning av rapporterade uppgifter enligt drivmedelslagen (ER 2020:26). Produktion och användning av biogas och rötrester (ER 2020:25). Energiläget 2020 (ET 2020:1). Omvärldsbevakning - biodrivmedelsmarknaden Promemoria rörande biodrivmedelsmarknaden i och i världen. , J., , C., Baky, A. m.fl., 2015. Energi- effektivisering av jordbrukets logistik– pilotprojekt för att undersöka potentialer. : / , nr 441. , C. och , ., 2019. Bergkunskap i total- försvarets tjänst – om skifferoljans och bergrumslagringens betydelse för beredskap. , C., 2018. Livsmedelsproduktion ur ett beredskapsperspektiv Sårbarheter och lösningar för ökad resiliens. på uppdrag av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Expertgruppen för hållbar och cirkulär VA inom Delegationen för cirkulär ekonomi, 2020. Rapport och cirkulär VA – från avlopp till resurs. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2020. Vårt framtida skattesystem – en med förslag på en genomgripande skattereform (2020:7). f3, 2016. Dagens och framtidens hållbara biodrivmedel – Under- lagsrapport från f3 till utredningen om FossilFri Fordonstrafik (Rapport 2016:03). Food and , 2012. culture, FAO Statistical Pocketbook. , F., Baky, A., , , , H., 2007. Energibesparing 2020 – Ett projekt utfört på uppdrag av . Fossilfritt , 2020. Lantbruksbranschen: Färdplan för fossilfri konkurrenskraft. Hoxha, A. och , B., 2019. The Carbon Footprint of fertiliser production: Regional reference values (Proceedings 805). IPCC, 2006. , T. och Kongshaug, G., 2003. Energy Consumption and Greenhouse Gas Emissions in (). rekommendationer för gödsling och kalkning 2021 (Jordbruksinformation 12–2020). Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin – årsrapport (2020:3). Försäljning av mineralgödsel 2018/19, (Statistikrapport 2020:04). EAA – Ekonomisk kalkyl för jordbruks- sektorn 2008–2019 (JO0205). Utvärdering och uppföljning av livsmedels- strategin – årsrapport (Rapport 2019:9). Utvärdering av investeringsstöd för energi och klimat. Landsbygdsprogrammets stöd för en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi (Rapport 2019:10). Hur kan den svenska jordbrukssektorn bidra till att nå det nationella klimatmålet? (Rapport 2018:1) Sparsam körning – Ett enkelt sätt att spara pengar! & Transportstyrelsen, 2015. Biogasdrift i arbets- maskiner – Slutrapport av regeringsuppdrag (Rapport 2015:23). Omställningspremie för jord- och skogs- brukets arbetsmaskiner (Rapport 2011:11). Gröngödsling i ekologisk grönsaksodling. Energikartläggning av de areella näringarna (Rapport 2010:16). Jordbrukets kostnader för produktionsmedel i EU (Rapport 2006:26). Merkostnader och mervärden i svenskt jordbruk (Rapport 2005:3). , H., SLU, 2019. Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och återvinning från avlopp. , och teknik. –en samhällsekonomisk analys (Rapport 2021:12). Svenska skatter i internationell jämförelse. Konkurrensen i livsmedelskedja (Rapport 2018:4). Miljö, ekonomi och politik 2017. Mat och marknad från bonde till bord (Rapport 2011:3). Mat och marknad – offentlig upphandling (Rapport 2011:4). KSLA, 2013. Nedlagd jordbruksmark – en resurs i klimatarbetet? , G. och , P., 2020. Hur kan alkoholer bidra till en fossiloberoende arbetsfordonsflotta? Ett sam- verkansprogram mellan och f3 Svenskt för förnybara drivmedel. (2007). A methodology for estimating annual fuel consumption and emissions from non-road mobile machinery –Annual emissions from the non-road mobile machinery sector in for year 2006 (Rapport 2007:01). för biometri och teknik. , och medicinska anstalt, 2020. Livskraft – mätt och frisk. Öppen sammanfattning av , och Statens veterinärmedicinska anstalts redovisning gällande underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret (Ju2019/02477/SSK) och , 2021. En robust livs- medelsförsörjning vid kriser och höjd beredskap – Åtgärder och arbetsformer som stärker förutsättningarna. Nadeau, E., och , A., 2018. Vit eller svart plansiloplast? SLU Broschyr nr 22 utskriven . och , 2019. Minskade utsläpp av växthusgaser från jordbruket med ökad produktion? Scenarier till 2045 för utsläpp och upptag av växthusgaser inom jordbrukssektorn. Underlag till regeringens klimatpolitiska handlingsplan. Redovisning av regerings- uppdrag (Rapport 6879). Arbetsmaskiners klimat- och luftutsläpp. Redovisning av regeringsuppdrag om kartläggning och förslag för minskade utsläpp (Rapport 6826). Miljöpåverkan från svensk konsumtion –nya indikatorer för uppföljning (Rapport 6842). Slutrapport för forskningsprojektet . Betodlaren nr 3 2018. , M., 2014. Staten och skifferoljan: Om Svenska skiffer- oljeaktiebolaget 1941 till 1961 – ett beredskapsföretag i fredstid. Uppsats i ekonomisk historia, , och ekonomisk historia. Revenue statistics 2020. Taxation in agriculture. , O., 2015. Energiförbrukning för batteridriven kompaktlastmaskin: en jämförelse mellan Weidemannn eHoftrac och motsvarande dieselmaskin. Prade, T., , L., , M. & , 2017. Can domestic production of iLUC-free feedstock from arable land supply ’s future demand for biofuels? Rabinowicz, E., , C. Utvärderingsrapport 2021:1 Möjliga klimatåtgärder och styrmedel i ett framtida landsbygdsprogram. miljö- och jordbruksutskott, 2021. Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning (2020/21:RFR7). , J., Lagnelöv. O., 2017. Batteridriven autonom jord- bruksmaskin: Simulering av maskinaktiviteter på en svensk gård (SP Rapport 2017:27). och material, Jordbruk och livsmedel. , U., 2003. Inkomst av näringsfastighet i enskild närings- verksamhet – arbetsinkomst eller kapitalinkomst? SCB, 2020. Gödselmedel i jordbruket 2018/19 Mineral- och stall- gödsel till olika grödor samt hantering och lagring av stallgödsel (MI 30 ). SCB, 2020. Försäljning av mineralgödsel för jord- och trädgårdsbruk /19 (MI 30 ). SLU, 2017. Skogsdata 2017, Aktuella uppgifter om de svenska skogarna från Riksskogstaxeringen. Tema: Skogsmarkens kolförråd. Plastflöden i (rapport nr 01 2019). Spörndly, R. och , P., 2016. Ensilering av grovfoder Del I –Minskade förluster. SLF Projekt nr V1230024 Slutrapport. Strid, I., och Flygsjö, A., 2007. Livscykelanalys (LCA) av ensilage –jämförelse av tornsilo, plansilo och rundbal. USGS.1996–2018. WSP, 2017. Fossilfrihet för arbetsmaskiner. Rapport på uppdrag av . En särskild utredare ska föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Syftet med utred- ningen är att ta fram förslag som bidrar till både målet om en kon- kurrenskraftig livsmedelskedja och klimatmålen och som förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen. Utredaren ska utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja •övergången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jord- bruksproduktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jord- bruket, •jordbrukets övergång till mindre fossil- och resursintensiva insats- medel utöver drivmedel, •övergången till fossiloberoende och mindre fossilintensiva alter- nativ för arbetsmaskiner, •innovations- och konkurrenskraften i den inhemska produktio- nen av biodrivmedel. Utredaren ska även överväga hur de föreslagna åtgärderna och styr- medlen kan utvärderas och hur utvärdering kan gynnas exempelvis genom stegvis införande. Vid utformningen av förslagen måste EU:s statsstödsregler särskilt beaktas. Utredaren ska även utreda vilka kon- sekvenser förslagen kan få i förhållande till i övrigt. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att främja övergången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jordbruksproduktion Jordbrukets klimatpåverkan och roll i klimatarbetet har goda förutsättningar för en konkurrenskraftig och fossil- oberoende jordbruksproduktion. Jordbruket är även viktigt för kli- matet genom bidraget av bioenergi och fossilfria material samt upp- tag av koldioxid. Sektorns växthusgasutsläpp kommer till stor del från biologiska processer och är därför ofta svåra att minska med bibe- hållen produktion. Förutom koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner, uppvärmning och spannmålshantering samt utsläpp av lustgas från mineralgödsel, härrör utsläpp av växthusgaser i jordbruket från natur- liga processer i mark och från djurhållning. Det sker även utsläpp och upptag av växthusgaser från jordbrukets markanvändning. Utsläpp och upptag av växthusgaser från jordbruksmark har utretts i Klimat- politiska vägvalsutredningen (M 2018:07). Utredningen presenterade sitt betänkande (SOU 2020:4). Enligt har utsläppen av växthusgaser från jord- bruket minskat till följd av ett minskat djurantal och mins- kade utsläpp från jordbrukets arbetsmaskiner (2019, rapport 6879). Utvecklingen har delvis skett parallellt med att livsmedelsproduktionen i sjunkit. Svenskt jordbruk har vid- tagit omfattande åtgärder för att minska sina utsläpp och har därför globalt sett och jämfört med EU kommit långt när det gäller att begränsa jordbrukssektorns klimatpåverkan, men arbetet med att ytterligare minska negativ påverkan måste fortsätta, med beaktande av andra samhällsmål. Enligt Miljömålsberedningens klimat- och luftvårdsstrategi ger en ökad inhemsk konsumtion och produktion, på bekostnad av det importerade, förutsättningar för en produktion med globalt sett lägre utsläpp (SOU 2016:47). jordbruk har ett försprång vad gäller låga växthusgasutsläpp per kilo producerad vara och skapar stora mervärden i form av god djurvälfärd, rik biologisk mångfald och en attraktiv landskapsbild. Enligt är svensk livsmedelsproduktion vid en internationell jämförelse resurseffektiv samt miljö- och klimat- vänlig (, rapport 2019:9). Svensk mjölk-, nötkötts- och äggproduktion har bland de lägsta klimatutsläppen inom EU. En rapport från visar att den importerade maten ut- gör en stor del av den svenska matkonsumtionens miljö- och klimat- avtryck (2018, rapport 6842). Av de växthusgas- utsläpp som orsakas av svensk livsmedelskonsumtion sker utomlands. Ökad svensk livsmedelsproduktion kan därmed bidra till lägre global klimatpåverkan i de fall den ersätter importerade livs- medel med större klimatpåverkan. Jordbruket har också stor poten- tial att bidra med ökad inlagring av kol. antog ett klimatpolitiskt ramverk som inne- håller klimatmål, en klimatlag (2017:720) och ett klimatpolitiskt råd (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17: MJU24, rskr. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfä- ren, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Att minska utsläppen av koldioxid från jordbrukssektorn är viktigt för att klara det av riks- dagen beslutade klimatmålet. Regeringen bedömer att det inte finns tillgängliga lösningar för hur alla utsläpp från jordbruket helt ska kunna tas bort och att det även efter 2045 kommer att återstå växthusgasutsläpp i form av metan och lustgas från jordbrukssektorn. Dessa utsläpp kommer att behöva täckas av kompletterande åtgärder. Enligt klimatlagen ska regeringens klimatpolitiska arbete utgå från det långsiktiga, tidsatta utsläppsmål som har fastställt. Regeringen ska också sätta de övriga utsläppsminskningsmål som behövs för att nå det långsiktiga målet. Det klimatpolitiska ram- verket ger i enlighet med målen i En livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17: MJU23, rskr. 2016/17:338), som antogs av , utrymme för att ska kunna ha en konkurrenskraftig och växande jordbruksproduktion av såväl vegetabilier som animalier och ändå nå klimatmålen, tillsammans med det övergripande miljömålet samt andra angränsande samhällsmål. En övergång från fossilberoende till fossiloberoende är avgörande för att nå klimatmålet. Ökad svensk livsmedelsproduktion kan syssel- sättning, särskilt på landsbygd, och minskad sårbarhet. En övergång till minskat fossilberoende bör därför ske med hänsyn till konkur- renssituationen för jordbruket, och kompensationsåtgärder behöver vid behov utredas och övervägas. •utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja över- gången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jordbruks- produktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. Jordbrukets fossiloberoende och minskad sårbarhet i livsmedelskedjan Livsmedelsstrategin tar sikte mot 2030 och har som målsättning en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduk- tionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekolo- gisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsök- ning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel och därmed minska sårbarheten i livsmedelskedjan. I den nationella risk- och förmågebedömningen menar för samhällsskydd och beredskap att det finns flera exempel på att befintliga resurser inte är tillräckliga vid samhällsstör- ningar. Det gäller exempelvis livsmedel, olja och gas samt flertalet insatsvaror till industrin. Av regeringens nationella säkerhetsstrategi framgår att en del av målen för säkerhet är att värna samhällets funktionalitet och att bland annat en diversifierad energimix, minskat beroende av fossila bränslen samt minskat en- sidigt beroende av tredjeland förbättrar försörjningstryggheten. Det är av vikt att beroendet och sårbarheten minskar vad gäller import av fossilbaserade insatsmedel, såsom diesel och eldningsolja, och att mindre resursintensiva insatsmedel främjas. De senare kan nås genom till exempel resurseffektiva kretslopp av växtnäring från stad till land, vilket leder till minskat beroende av importerade gödselmedel.