sou · H9B342 · 2021-06-01 00:00:00 — Tystnadsplikten i 4 kap. 9 § penningtvättslagen hindrar att uppgifter lämnas om att en bedömning utförs, har utförts eller kommer att utföras avseende en avvikelse eller en misstänkt aktivitet eller trans- aktion som uppmärksammats eller att uppgifter lämnats till Finans- polisen eller Säkerhetspolisen. Från tystnadsplikten föreskrivs i para- grafens andra stycke vissa undantag (se vidare avsnitt 10.3). Som framgår av avsnitt 16.3.2 föreslår utredningen att undantaget från tystnadsplikten i punkten 4 ska utvidgas till att omfatta även upp- gifter som rör olika kunder och verksamhetsutövare som tillhör olika verksamhets- eller yrkeskategorier. En förutsättning ska även fortsättningsvis vara att det rör sig om samma transaktion. är det således möjligt för verksamhetsutövare att under de förutsättningar som föreskrivs till en annan verksamhets- utövare lämna information om de omständigheter som anges i före- gående stycke. Utredningens förslag innebär endast att undantaget kan användas i fler situationer genom att ett par begränsande rekvisit tas bort. Några ändringar i regelverket om behandling av personupp- gifter med anledning av utredningens förslag bör därför inte vara nödvändiga. 18.6Behov av ändringar för vissa tjänsteleverantörers del Förslag: Besked om att vissa tjänsteleverantörer behandlar per- sonuppgifter för att göra underrättelse till (Finanspolisen) eller för att lämna uppgifter till (Finanspolisen) eller Säkerhetspolisen ska inte få lämnas ut till den registrerade. Det ska gälla tystnadsplikt för den som är verk- sam hos en sådan tjänsteleverantör om att personuppgifter behand- las i ovan nämnda avseenden. Bedömning: Den reglering som finns på personuppgiftsområdet utgör i övrigt tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehand- ling som förslaget om en underrättelse- respektive uppgiftsskyl- dighet innebär för aktuella tjänsteleverantörer. Som framgår av kapitel 17 föreslår utredningen att den som har till- stånd enligt 19 kap. lagen om värdepappersmarknaden och som har upptäckt en omständighet som kan antas ha samband med eller ut- göra penningtvätt eller finansiering av terrorism utan dröjsmål ska underrätta (Finanspolisen) om detta. Vidare före- slår utredningen att uppgiftsskyldigheten enligt penningtvättslagen ska utvidgas så att även ovan nämnd aktör, den med tillstånd enligt 3 § kreditupplysningslagen och den som till en verksamhetsutövare tillhandahåller en e-legitimationstjänst eller en tjänst avseende mobil överföring av pengar där överföringen sker , på begäran av (Finanspolisen) eller Säkerhetspolisen utan dröjs- mål ska lämna alla uppgifter som behövs för en utredning om pen- ningtvätt eller finansiering av terrorism. EU:s dataskyddsförordning är tillämplig på den personuppgifts- behandling som sker hos ovan nämnda tjänsteleverantörer. Att full- göra den underrättelse- respektive uppgiftsskyldighet som anges i föregående stycke innebär enligt utredningens bedömning att en rätts- lig förpliktelse fullgörs och även att en uppgift av allmänt intresse utförs. Det finns således stöd i artikel 6.1 i EU:s dataskyddsförord- ning, både i led c och led e, för en tjänsteleverantörs personuppgifts- behandling som är nödvändig för att fullgöra underrättelse- respek- tive uppgiftsskyldigheten. Som framgår av avsnitt 18.3.4 och 18.5.2 är det delvis oklart vilka uppgifter som omfattas av regleringen i artikel 10 i EU:s dataskydds- förordning om personuppgifter om lagöverträdelser. Det kan vara så att den som bedriver clearingverksamhet vid fullgörandet av den före- slagna underrättelseskyldigheten kommer att behandla uppgifter av detta slag. Som framgår av avsnitt 18.4 föreskrivs i 5 § 2 förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning att sådana personuppgifter får behandlas av andra än myndigheter om behandlingen är nödvändig för att en rättslig förpliktelse enligt lag eller förordning ska kunna fullgöras. Underrättelseskyldigheten utgör en sådan rättslig förpliktelse. Det finns således stöd i gällande regelverk för aktuella tjänsteleverantörer att behandla personuppgifter som rör lagöverträdelser i den mån det är nödvändigt för att fullgöra denna skyldighet. När det gäller den föreslagna uppgiftsskyldigheten för aktuella tjänsteleverantörer handlar det om att besvara en eller flera frågor från Finanspolisen eller Säkerhetspolisen. Enligt utredningens bedöm- ning innebär detta inte att det för tjänsteleverantörernas del sker en behandling av uppgifter som omfattas av artikel 10 i EU:s dataskydds- förordning (personuppgifter om lagöverträdelser).13 En verksamhetsutövare har en skyldighet att bevara handlingar och uppgifter om kundkännedomsåtgärder och transaktio- ner (5 kap. 3 och 4 §§ penningtvättslagen). Som framgår av kapitel 17 föreslår utredningen inte att aktuella tjänsteleverantörer ska ha någon skyldighet att övervaka transaktioner eller att annars aktivt vidta någon åtgärd för att uppmärksamma omständigheter som kan antas ha samband med eller utgöra penningtvätt eller finansiering av terrorism. Till skillnad från vad som gäller för verksamhetsutövare bör det därför inte heller föreskrivas någon särskild skyldighet att bevara vissa handlingar eller uppgifter. I stället får de regler om lagring och gallring av personuppgifter som annars gäller för aktuell verksamhet tillämpas. I 5 kap. 7 § penningtvättslagen framgår att besked om att person- uppgifter behandlas enligt 4 kap. 2, 3 eller 6 § och om att sådana upp- gifter lagras inte får lämnas ut till den registrerade. Enligt utredning- ens bedömning bör motsvarande gälla avseende tjänsteleverantörers behandling av personuppgifter vid fullgörandet av underrättelseskyl- digheten eller lämnandet av uppgifter till Finanspolisen eller Säkerhets- polisen. Vidare föreskrivs i 5 kap. 11 § penningtvättslagen en tystnads- plikt för den som är verksam hos en verksamhetsutövare avseende att personuppgifter behandlas i vissa avseenden, däribland att upp- gifter behandlas enligt bestämmelsen om uppgiftsskyldighet. Enligt utredningen bör motsvarande tystnadsplikt i tillämpliga delar gälla för den som är verksam hos en tjänsteleverantör och även avseende behandling enligt underrättelseskyldigheten i den föreslagna 4 kap. 4 a § penningtvättslagen. Av 5 kap. 1 § penningtvättslagen framgår att kapitlet gäller vid en verksamhetsutövares behandling av person- uppgifter enligt penningtvättslagen. 13Det kan nämnas att det för den som bedriver kreditupplysningsverksamhet finns särreglering i kreditupplysningslagen avseende behandling av uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden (6 §). så att det framgår att vissa av kapitlets bestämmelser även gäller för andra än verksamhetsutövare. I kommittédirektiven anförs att det finns anledning att analysera om den befintliga tillsynsstrukturen är ändamålsenlig. Det konstateras att utöver utövar sju myndigheter tillsyn över att verksamhetsutövare fullgör sina skyldigheter enligt penning- tvättslagen. Dessa är Fastighetsmäklarinspektionen, Finansinspektio- nen, , Spelinspektionen och länsstyrelserna i , och län. Bland utredningens uppgifter ingår att göra en genomgripande analys av den befintliga till- synsstrukturen, inbegripet förutsättningarna för ett effektivt samarbete mellan tillsynsmyndigheterna, t.ex. inom ramen för samordnings- funktionen inom . Utifrån den gjorda analysen och med utgångspunkt i den befintliga tillsynsstrukturen ska utredningen även lämna de författningsförslag som krävs för att förbättra penning- tvättslagens funktionssätt och som beaktar kraven på rättssäkerhet, dataskydd och integritet. I detta kapitel redogörs för tillsynen i fråga om regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism i korthet, respektive tillsynsorgans övergripande uppdrag och specifika tillsyns- ansvar samt samarbetet mellan tillsynsorganen. Det görs även en inter- nationell utblick avseende andra länders tillsynsstrukturer på områ- det. I kapitel 20 redogörs för några tänkbara alternativ som finns till den befintliga tillsynsstrukturen. Utredningen presenterar vidare i samma kapitel för- och nackdelarna med den befintliga tillsyns- strukturen. Utifrån dessa underlag bedömer utredningen i kapitel 21 om den befintliga tillsynsstrukturen är ändamålsenlig eller om det finns andra tänkbara alternativ till den befintliga tillsynsstrukturen som är bättre. I kapitel 22 presenteras slutligen vissa författnings- förslag. I artikel 47 och 48 i fjärde penningtvättsdirektivet i lydelsen enligt femte penningtvättsdirektivet finns bestämmelser om tillsyn i fråga om regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Där framgår bl.a. följande. Medlemsstaterna ska kräva att de behöriga myndigheterna effektivt övervakar och vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att direktivet efterlevs. Med- lemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna har tillräckliga befogenheter samt ekonomiska, personella och tekniska resurser för att fullgöra sitt uppdrag. Dessutom ska medlemsstaterna säkerställa att dessa myndigheters personal har stor integritet och rätt kompetens och håller hög yrkesmässig standard. Vidare ska medlemsstaterna se till att de behöriga myndigheterna tillämpar en riskbaserad tillsyns- metod. Bedömningen av ansvariga enheters riskprofil för penning- tvätt och finansiering av terrorism, inklusive riskerna för bristande efterlevnad, ska ses över regelbundet och vid viktiga händelser inom eller förändringar av deras ledning och verksamhet. Exempelvis ska medlemsstaterna se till att de behöriga myndigheterna beaktar den ansvariga enhetens manöverutrymme och på ett lämpligt sätt granskar de riskbedömningar som ligger till grund för detta, samt huruvida denna enhets interna riktlinjer, kontroller och förfaranden är tillräck- liga och genomförs. Medlemsstaterna ska se till så att de behöriga myn- digheterna vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra att brottslingar som dömts inom relevanta områden eller deras medhjälpare har en ledande befattning inom eller är verkliga huvudmän bakom vissa an- svariga enheter. För några kategorier ansvariga enheter, bl.a. advokater och advokatbolag, får medlemsstaterna tillåta att tillsynen utförs av ett självreglerande organ. I är tillsynen i fråga om efterlevnaden av regelverket om åt- gärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism uppdelad på flera organ. Dessa organ är Fastighetsmäklarinspektionen, Finans- inspektionen, länsstyrelserna i , och län, , Spelinspektionen samt Lite förenklat kan sägas att Fastighetsmäklarinspek- tionen, , , och utövar tillsyn över de verksamhets- utövare som även annars omfattas av respektive organs tillsyn utifrån andra regelverk som verksamhetsutövarna har att följa medan läns- styrelserna utövar tillsyn över de verksamhetsutövare som inte om- fattas av någon särskild tillsyn.1 Det innebär att tillsynsansvar omfattar de finansiella verksamhetsutövarna medan Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över fastighetsmäklare,2 Spelinspektionen utövar tillsyn över de som driver spelverksamhet med licens eller registrering enligt spellagen, utövar tillsynen över auktoriserade och godkända revisorer samt revisions- bolag och utövar tillsyn över advokater och advokatbolag (se 7 kap. 1 § penningtvättslagen). En beskrivning av tillsynsorganens roll och ansvar finns i av- snitt 11.2. I fråga om regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism betyder det att tillsynsorganen övervakar så att de verksamhetsutövare som står under respektive organs till- syn efterlever regelverket. Det innebär bl.a. att säkerställa så att verk- samhetsutövarna har bedömt riskerna för penningtvätt och finan- siering av terrorism i sina verksamheter och sina kunders riskprofil. Tillsynsorganen ska även se till så att verksamhetsutövarna har rutiner och riktlinjer för kundkännedom, övervakning och rapportering samt att dessa efterlevs i verksamheten. För att tillsynsorganen ska kunna fullgöra sina uppdrag är verk- samhetsutövarna skyldiga att lämna upplysningar och ge tillgång till handlingar som behövs för tillsynen. Tillsynsorganen har också rätt att göra platsbesök hos verksamhetsutövarna. I tillsynsorganens upp- drag ingår att vandelspröva fysiska personer som har viss anknytning till en verksamhetsutövare som är en juridisk person och ingripa när en verksamhetsutövare åsidosatt sina skyldigheter enligt regelverket. Närmare bestämmelser om tillsynen och tillsynsorganens möjlig- 1Vissa undantag finns dock. Pantbanker står även vid sidan av regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism under länsstyrelsernas tillsyn. utövar tillsyn i fråga om regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terro- rism över verksamhet som kräver ansökan hos enligt lagen om valutaväx- ling och annan finansiell verksamhet trots att sådan verksamhet inte står under inspektionens tillsyn i övrigt. utövar vidare tillsynen över advokatbolag trots att dessa bolag inte står under någon tillsyn vid sidan av regelverket om åtgärder mot penningtvätt eller finansiering av terrorism. 2Regeringen har föreslagit att Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn fr.o.m. även ska omfatta mäklarföretagen (se 4 kap. 1 § fastighetsmäklarlagen enligt prop. 2020/21:119). heter att ingripa finns i penningtvättslagen och respektive rörelselag som reglerar verksamhetsutövarnas tillsyn (se vidare avsnitt 19.3). Tillsynens uppdrag tar alltså inte sikte på att utreda om penning- tvätt eller finansiering av terrorism faktiskt förekommer i den dag- liga verksamheten hos verksamhetsutövarna. Det uppdraget har fram- för allt de brottsbekämpande myndigheterna. Om en tillsynsmyndig- het vid inspektion eller på annat sätt har upptäckt en omständighet som kan antas ha samband med eller utgöra penningtvätt eller finan- siering av terrorism ska myndigheten utan dröjsmål underrätta Polis- myndigheten (i praktiken Finanspolisen) om det (se 4 kap. 4 § pen- ningtvättslagen).3 För att kunna säkerställa att verksamhetsutövarna efterlever regel- verket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ingår det även i tillsynsuppdraget att informera verksamhetsutövarna om de skyldigheter som följer av regelverket. Tillsynsmyndigheterna är skyldiga att ha effektiva och tillförlitliga rutiner för att uppmuntra rapportering av överträdelser av penningtvättslagen samt för att ta emot rapporter om sådana överträdelser (se 17 a § penningtvättsförord- ningen, 1 a § förordningen [2007:1077] med instruktion för Revisors- inspektionen och förordningen [2016:1318] om rutiner för mottagande av anmälningar om regelöverträdelser). Till- synsmyndigheterna har även visst regelgivande uppdrag på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (se 8 kap. 1 § penningtvättslagen och 18–20 §§ penningtvättsförordningen). Tillsyn i fråga om regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism utövas alltså av flera myndigheter och . Nedan följer en beskrivning av dessa organs respek- tive uppdrag och tillsynsverksamhet. 3I Finanspolisens årsrapport presenteras omfattningen av tillsynsmyndigheternas rapportering , se Finanspolisens årsrapport s. 21. Fastighetsmäklarinspektionen är en statlig myndighet för frågor om registrering och tillsyn som rör fastighetsmäklare. Vid myndigheten arbetar 19 personer.4 Fastighetsmäklarinspektionen har ansvar för att bl.a. pröva ansökningar om registrering som fastighetsmäklare samt föra register över registrerade fastighetsmäklare, utöva tillsyn över registrerade fastighetsmäklare och avgöra frågor om disciplinära åtgär- der mot registrerade fastighetsmäklare (1 § förordningen [2009:606] med instruktion för Fastighetsmäklarinspektionen). I Fastighets- mäklarinspektionens uppdrag ingår att informera om frågor som rör registrering av och tillsyn över enskilda fastighetsmäklare, informera konsumenter om innehållet i fastighetsmäklartjänsten och informera såväl fastighetsmäklare som konsumenter om god fastighetsmäklarsed (2 § förordningen med instruktion för Fastighetsmäklarinspektionen). Fastighetsmäklarinspektionen ska vidare främja utvecklingen av god fastighetsmäklarsed (samma paragraf i samma förordning).5 God fastighetsmäklarsed kan omfatta flera olika saker. Det kan bl.a. vara hur mäklaren ska hantera en budgivning, frågan om lockpriser och mäklarens skyldigheter att redovisa spekulanter för säljaren. God fas- tighetsmäklarsed innebär även att mäklaren så långt möjligt ska inta en neutral roll som opartisk mellanman som förmedlar kontakterna mellan köpare och säljare. Skyldigheten att iaktta god fastighets- mäklarsed gäller även i andra sammanhang när mäklaren uppträder i sin yrkesroll, t.ex. vid marknadsföring av sina tjänster och utförandet av olika slags uppdrag inom yrkesverksamheten. Innebörden av be- greppet god fastighetsmäklarsed är avsedd att ytterst formas av rätts- praxis (se prop. 1994/95:14 s. 40 f. och 75 f., jfr även prop. 2010/11:15 s. 45). 5Av 8 § fastighetsmäklarlagen framgår att fastighetsmäklaren ska utföra sitt uppdrag omsorgs- fullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed (jfr 3 kap. 1 § fastighetsmäklarlagen enligt prop. 2020/21:119). Särskilt om Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn Tillsynsområdet är den enskilt största verksamheten vid Fastighets- mäklarinspektionen.6 Tillsynen omfattar tolv årsarbetskrafter, varav två årsarbetskrafter arbetar med tillsynen i fråga om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fastighetsmäklarinspek- tionens tillsyn omfattar 7 195 registrerade fastighetsmäklare.7 Av dessa omfattas fastighetsmäklare med fullständig registrering enligt fastighetsmäklarlagen av penningtvättslagen (se 1 kap. 2 § 13 pen- ningtvättslagen). I en proposition8 har det föreslagits att även fastig- hetsmäklarföretag med fullständig registrering samt verksamhet som fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag med särskild registre- ring för hyresförmedling ska omfattas av penningtvättslagen fr.o.m. den 1 juli 2021.9 I princip samtliga registrerade fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag kommer då att omfattas av lagstiftningen. Tillsynsuppdraget omfattar att säkerställa så att fastighetsmäklare i sin verksamhet uppfyller sina skyldigheter enligt fastighetsmäklar- lagen. Det innebär bl.a. att fastighetsmäklaren ska utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed, att mäklaren tar till vara både säljarens och köparens intressen, att mäklaren inte ägnar sig åt verksamhet som är ägnad att rubba förtroendet för honom eller henne som mäklare, att mäklaren ger tilltänkta köpare och säljare de råd och upplysningar som de kan behöva om fastigheten och andra förhållanden som har samband med överlåtelsen (8, 14 och 16 §§ fastighetsmäklarlagen).10 En överträdelse av penningtvättslagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen har ansetts innebära ett agerande i strid med god fastighetsmäklarsed. Det har dock förtydligats i lag att Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn även omfattar att se till så att fastighetsmäklare med fullständig registre- 6Fastighetsmäklarinspektionens årsredovisning 2020 s. 9. 2020/21:119. När detta betänkande går till tryck har förslagen i propositionen ännu inte antagits. Utredningen har ändå valt att göra hänvisningar både till bestämmelser i den be- fintliga fastighetsmäklarlagen och till motsvarande bestämmelser i den föreslagna nya fastighets- mäklarlagen. 9Registrering av en fastighetsmäklare eller ett fastighetsmäklarföretag ska fr.o.m. ske i kategorierna registrering för hyresförmedling, särskild registrering för hyresförmedling och fullständig registrering, se 2 kap. 5 § fastighetsmäklarlagen enligt prop. 2020/21:119. 10Motsvarande bestämmelser finns i 3 kap. 1, 9 och 12 §§ fastighetsmäklarlagen enligt 2020/21:119. ring uppfyller skyldigheter som följer av de regelverken (28 § första stycket fastighetsmäklarlagen, jfr prop. 2016/17:173 s. 414).11 Tillsynen i fråga om efterlevnaden av regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism utgör alltså endast en del av Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn. Det finns inte någon särskild avdelning inom myndigheten som hanterar denna tillsyn. Tillsynen sker i stället som en integrerad del av myndighetens övriga tillsyn. Samtliga anställda som arbetar med tillsynen behöver därmed ha kunskap om de skyldigheter som följer av regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Två medarbetare vid myndigheten har dock särskilda kunskaper på området och arbetar specifikt med sådan tillsyn. De representerar myndigheten i Samord- ningsfunktionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Den kunskap som hämtas in sprids inom myndigheten och till fastig- hetsmäklare. Eftersom god fastighetsmäklarsed har ansetts innefatta efter- levnad av regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism kan en oegentlighet hos en fastighetsmäklare innebära åsidosättande av flera bestämmelser . I beslut om disciplinära åtgärder prövas dock en överträdelse eller förseelse utifrån respek- tive regelverk separat. Det anges även vilket ingripande den specifika överträdelsen föranleder. Samtliga överträdelser vägs slutligen samman till ett gemensamt ingripande. All tillsyn vid Fasighetsmäklarinspektionen följer samma proces- ser. Tillsyn över fastighetsmäklare kan utövas efter anmälan, genom tematiska granskningar och annan egeninitierad tillsyn. Tillsyn efter anmälan utgör den allra största delen av Fastighetsmäklarinspektio- nens tillsyn. Myndigheten får emellertid begränsat antal anmälningar i fråga om efterlevnaden av regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Egeninitierad tillsyn kan inledas efter att Fastighetsmäklarinspek- tionen uppmärksammats om ett förhållande genom externa aktörer eller omvärldsbevakning. Olika kontroller och granskningar görs för att säkerställa att fastighetsmäklare fortsätter att uppfylla kraven för att vara registrerade. Om myndigheten uppmärksammar något som 11Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 1 § fastighetsmäklarlagen enligt prop. 2020/21:119. Av en justering i penningtvättslagen i samma prop. följer dessutom att tillsynen ska omfatta verk- samhet som fastighetsmäklare med särskild registrering för hyresförmedling och fastighets- mäklarföretag med särskild registrering för hyresförmedling eller fullständig registrering enligt tyder på att en fastighetsmäklare inte uppfyller registreringskraven eller har handlat i strid mot sina skyldigheter enligt fastighetsmäklar- lagen initieras ett tillsynsärende mot mäklaren. Ärenden som kan leda till en disciplinär påföljd prövas av disciplinnämnden, ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten. En tematisk granskning fokuserar på en särskild sakfråga som be- döms vara av intresse för en fördjupad granskning eller studie. Flera sådana granskningar har genomförts på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. har t.ex. en granskning genomförts för att följa upp hur fastighetsmäklare, som tidigare fått disciplinära påföljder p.g.a. överträdelser av regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, efter- lever regelverket. Utgångspunkten är att handläggningen av ett tillsynsärende mot en fastighetsmäklare inriktas enbart på de anmälda förhållandena eller på den frågeställning som är anledningen till egeninitieringen. Det händer dock att Fastighetsmäklarinspektionen utvidgar en tillsyn efter att en utredning påbörjats för att även titta på efterlevnaden av andra aktuella och angelägna frågor.12 Inom tillsynsområdet för åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism har Fastighetsmäklarinspektionen tagit fram nya föreskrifter.13 I samarbete med Samordningsfunktionen mot penning- tvätt och finansiering av terrorism har även vägledningar för fastig- hetsmäklare tagits fram och spridits till branschen.