sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — I det fall fiskeföretag deltar i åtgärdsarbetet kan det finnas ersättningsmöjlig- heter, dvs. en intäkt för företaget. EU:s havs- och fiskerifond (EHFF) kan, med nuvarande utformning, finansiera ett antal miljöåtgärder inom fiske. Konsekvenser för yrkesfisket vid ändring av trålgräns eller försiktighetsåtgärder i det pelagiska fisket Förslaget om att Havs- och vattenmyndigheten får i uppdrag att be- döma behov av ändringar av s.k. inflyttningsområden för trålgränsen och även ta fram förslag till utflyttningsområden samt påbörja infö- rande av regleringar (försiktighetsåtgärder), i ett första steg mellan till med fokus på , kan medföra konsekvenser för delar av fiskeföretagen. En utflyttning av det pelagiska sill och strömmingsfisket längre från kusten kan medföra att fångstansträngningen78 ökar. Antagligen kommer konsekvenserna bli mest påtagliga för det småskaliga kust- nära trålfisket genom en eventuell ökad kostnad för bränsle och ar- betstid. I det fall regleringar av trålningen genomförs t.ex. utanför , är det enligt SCB:s statistik fyra kustnära trå- 78Fiskeansträngning används här generellt för att beskriva de resurser som läggs ner på fiske. Begreppet definieras ofta som tonnage*fisketid eller maskinstyrka*fisketid. lare som direkt berörs; ett fartyg i län samt tre i Söderman- lands län. Inom samma tre län finns det dock 57 registrerade fiske- fartyg som använder passiva redskap och där en utflyttning av delar av trålgränsen kan ge positiva konsekvenser genom bättre tillgång till långsiktigt hållbara fiskresurser i kustnära områden. Det går inte att beräkna kostnaderna eller framtida intäkter för företag av en ändring i trålgränsen innan Havs- och vattenmyndigheten har lagt fram förslag. Konsekvenserna beror t.ex. på om all trålning omfattas av en reglering eller om det införs begränsningar så att visst mer små- skaligt trålfiske kan fortsätta. Det är även svårt att bedöma hur det kan ta innan nya regleringar ger positiva effekter på fiskbe- stånden och därmed en ökad intäkt för företagen. Förslagen innebär inte ändringar i fiskekvoterna som baseras på ICES vetenskapliga rådgivning. Konsekvenser för yrkesfisket av ett nytt etappmål om marint områdesskydd Förslaget om ett nytt etappmål för marint områdesskydd kan ge konsekvenser för samtliga segment inom fisket beroende på var skydd inrättas och vilka föreskrifter eller andra regleringar som införs. In- skränkningar av fisket i skyddade områden medför normalt ingen rätt till intrångsersättning. Detta innebär att en inskränkning i möj- ligheten att utöva fiske inom ett område kan medföra ett intäkts- bortfall om det inte finns alternativa fiskeområden inom motsvarande avstånd från hemmahamnen. Ett viktigt syfte med områdesskyddet är dock att skydda viktiga lek- och uppväxtområden för fisk och därmed bidra till en långsiktig och god tillgång på resurser för yrkessfisket. Det är inte möjligt att räkna på konsekvenser av ett utökad marint områdesskydd innan länsstyrelserna har presenterat förslag på skyd- dade områden och behov av regleringar i dessa. Effekterna på fiske- näringen behöver utredas inför varje beslut om ett områdesskydd samt även samlat för hela nätverket av skyddade områden inom en havsregion. Det är viktigt med en nära dialog med fiskenäringen i arbetet med områdesskydd. Zonering inom de skyddade områdena kan ses som en möjlighet att minska de ekonomiska konsekvenserna för yrkesfisket. Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader Inget förslag bedöms medföra en ökad administrativ börda för yrkes- fisket. En utflyttning av delar av trålgränsen eller regleringar i skyd- dade områden kan medföra en längre fiskeresa och därmed ytter- ligare arbetstid. Den utökade arbetstiden går inte att beräkna innan förslag till konkreta regleringar finns utarbetade av Havs-och vatten- myndigheten eller länsstyrelserna. Vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen En längre fiskeresa p.g.a. av nya regleringar, kan innebära en ökad kostnad för bränsle. Regleringar av vissa redskapstyper i skyddade områden kan medföra att fiskeföretag behöver ändra plats för sitt fiske alternativt ställa om till andra fiskeredskap eller modifiera be- fintliga redskap. Det går inte att beräkna kostnaderna innan förslag till konkreta regleringar finns utarbetade. I det fall ett företag behöver investera i nya eller ändra befintliga redskap, kan företaget ansöka om bidrag från EU:s havs- och fiskefond. I vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen Det svenska yrkesfisket består av olika segment med tilldelade fiske- kvoter. Konkurrensförhållandena är beroende av inom vilket segment ett företag är aktivt, geografisk placering längs kusten samt tillgången till en fiskbar resurs av god kvalitet. Var, och med vilken utformning, en reglering införs påverkar därför fisket olika och kan därmed på- verka konkurrensförhållandena mellan företag. En utflyttning av delar av trålgränsen eller särskilda regleringar för trålning (aktiva redskap) kan bidra till en försämrad konkurrens- situation för lokala kusttrålare gentemot det storskaliga utsjöfisket. Konsekvenserna beror dock på om all trålning omfattas av en regle- ring eller om det införs tonnage eller redskapsbegränsningar så att ett småskaligt trålfiske kan fortsätta. kan en sådan reglering av trålning stärka konkurrensför- hållandena för det kustnära fisket med passiva redskap, genom att kustnära fiskbestånd stärks. Det behövs dock en kombination av många åtgärder för att stärka de kustnära fiskbestånden varför det inte är möjligt att räkna på eller prognostisera en ändring i konkur- rensförhållandena. Regleringar som begränsar trålning kan även påverka det pela- giska och demersala trålfisket olika. Det storskaliga pelagiska trålfis- ket har en hög mobilitet och är inte så känslig för trålgränsens ut- formning eller var skyddade områden placeras så länge tillgången till att fånga den tilldelade kvoten är god med ungefär samma fångstans- trängning. Det demersala fisket (fiske på botten, oftast bottentrål- ning) är mer känsligt för var regleringar införs då det är beroende av lämpligt bottensubstrat för att dra en trål. Bottentrålning är även bränslekrävande vilket medför att i det fall fisket behöver flytta till områden som medför en högre fångstansträngning så ökar även bränsleförbrukningen och kostnaden för denna. Det pågår arbete med att utveckla bottentrålar som ger mindre motstånd och därmed mindre bränsleförbrukning. Det kustnära fisket som fiskar genom dagsturer är mer känsligt för placering av skyddade områden och kan slå direkt mot enskilda företag eller en mindre grupp av företags konkurrensförhållanden. Det är därför mycket viktigt att inkludera det lokala fisket i utform- ningen av skydd och regleringar så att deras konkurrensförhållanden inte försämras mer än nödvändigt. Hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen Om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervägan- den och förslag som berör turistnäringen redovisas här. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Omkring 16 000 personer beräknades förvärvsarbeta i den maritima besöksnäringen . Sammantaget omsätter näringen cirka 27 mil- jarder kronor, vilket motsvarar en ökning med sett över en femårsperiod.79 Antalet maritima gästnätter i besöksanläggningar i kustområdet, gästhamnar och kryssningspassagerare var 16 miljoner 2019. Turistbranschen i kustnära områden omfattar näringsverksam- heter som inkluderar allt från små enskilda firmor med t.ex. guide- eller friluftsverksamhet till stora internationella hotellkoncerner. Det är därför svårt att bedöma förslagens konsekvenser samlat för denna diversifierade grupp. är det viktigt att belysa konsekven- serna för turistnäringen och även visa förutsättningar för framtida företagande inom kustnära turism. Företag inom den kustnära turistnäringen är t.ex. hotell, vandrar- hem, campingplatser, gästhamnar, restauranger, butiker, organiserade båtturer, kryssningar, uthyrare av båtar och vattenskotrar, guidning, safari till sjöss, fiske, jakt, dykning samt vattensportverksamhet som surfing och segling. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram fler miljökvalitetsnormer för undervattensbuller. Det kommer att påverka tillståndsgivande myndigheter, t.ex. länssty- relserna och även de som har sökt tillstånd, däribland turistnär- ingsverksamheter. 79Havs- och vattenmyndigheten , Redovisning av uppdrag att vidareutveckla den strategins indikatorer och redovisa en uppföljning av den maritima strategin (I2019/02252/TM, I2019/00648/TM), s. 90. Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen –Miljömålsberedningen föreslår åtgärder för att stärka bestånden av fisk vid kusten och för att återfå stor fisk. Miljömålsberedningen föreslår även att Havs- och vattenmyndigheten ska få lämna före- skrifter om rapporteringskrav vid fritidsfiske samt att en fiske- vårdsavgift utreds. Samtliga dessa förslag kan få betydelse för den kustnära turistnäringen. Turistnäringen kommer påver- kas positivt av åtgärderna då mer och större fisk gör det mer attrak- tivt att besöka kusten och bedriva fritidsfiske. Åtgärderna kan även bidra till att locka fler utländska turister till Sveriges kuster. Förslagen om rapportering och en eventuell fiskevårdsavgift med- för en administrativ uppgift respektive en kostnad. Syftet med dessa förslag är dock att säkerställa en fiskbar resurs för bl.a. turist- näringen. –Miljömålsberedningen föreslår att fiskelagen (1993:787) ändras så att andra ostronarter än det europeiska (Ostrea edulis) inte ska omfattas av begränsningar i fiskerätten. Regeländringen kommer att medföra att den privata fiskerätten på invasiva ostronarter tas bort. Regeländringen medför ingen ändring i vattenrättsinneha- varens rätt till det inhemska europeiska ostronet. Regeländringen medför att flera företag inom turistnäringen och livsmedelsindustrin kan få en ökad intjäning genom nyttjande av invasiva ostronarter. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten får ett utökat ansvar när det gäller samordning av frågor om un- dervattensbuller. Förslaget kan väntas leda till att fler aktörer blir medvetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. Förhoppningsvis leder det till bättre informerade beslut när det gäller mänsklig verksamhet som orsakar undervattensbuller. Det kan komma att påverka bl.a. uthyrare av båtar och vattenskotrar. Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår ett etappmål för marint områdes- skydd. Förslaget kommer bidra till fler skyddade områden vid kus- ten. Naturreservat kan genom föreskrifter reglera och därmed be- gränsa vissa aktiviteter som berör turismnäringen. Normalt bedöms dock skyddade områden och en ökad tillgänglighet till skyddad natur bidra till ökad rekreation och friluftsliv och även bidra till utvecklingen av naturturism som längs stora delar av är viktiga för sysselsättning och lokalbefolkningens inkomster. Kapitel 21 där alla vill vara –Miljömålsberedningen föreslår att kommunernas planeringsansvar för kustvattenområden specificeras i , så att kommunerna kan arbeta med ett helhetsperspektiv från utsjö till land i den fysiska planeringen. Förslaget medför inga direkta kon- sekvenser för enskilda eller privata verksamheter men kan bidra till bättre planeringsförutsättningar för näringslivet, särskilt för planering av ny verksamhet. Förslaget kan även innebära bättre förutsättningar för friluftsliv och båtliv genom framförhållning i planering av hamnar, båtuppställningsplatser och båtramper. Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska få meddela föreskrifter om rapporteringskrav vid fritidsfiske samt att en fiskevårdsavgift utreds. Förslaget om rapportering medför en administrativ uppgift för företag inom fisketurism. Sådan rapportering beräknas ta upp till en minut per fisk beroende på utformningen av digital tjänst eller appli- kation för ändamålet. Beroende på hur rapporteringskravet utformas behöver bördan inte nödvändigtvis falla på företaget utan kan kopp- las till den enskilde privatpersonen som fiskar. En eventuell fiskevårdsavgift kan innebära en kostnad för fiske- turismföretagen men den kan också i slutändan falla på privatperso- nen som fiskar. Innan avgiftsfrågan är slutligt utredd går det inte att bedöma konsekvenserna exakt. Miljömålsberedningens förslag som ska leda till att fler aktörer blir medvetna om undervattensbullers effekter på ekosystem samt förslagen om fler skyddade områden vid kusten kan medföra konsekvenser för uthyrare och försäljare av båtar och vattenskotrar. Inom naturreservat kan vissa aktiviteter begränsas och det kan komma att falla på uthyrare och försäljare av båtar och vattenskotrar att in- formera sina kunder om gällande regler. Informationsinsatser eller att ta fram informationsmaterial kan beräknas ta extra per kund men bedöms avta när reglerna har gällt en säsong. Vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen Miljömålsberedningens förslag som ska leda till att fler aktörer blir medvetna om undervattensbullers effekter på ekosystem samt förslagen om fler skyddade områden vid kusten kan medföra konse- kvenser för uthyrare och försäljare av båtar och vattenskotrar. Inom naturreservat kan vissa aktiviteter begränsas och det kan komma att falla på uthyrare och försäljare av båtar och vattenskotrar att förlägga sina verksamheter på tillräckligt avstånd från sådana områden. Miljömålsberedningen föreslår också att Havs- och vattenmyn- digheten ska ta fram fler miljökvalitetsnormer för undervattensbuller. Det kommer att påverka de som har sökt tillstånd, däribland turist- näringsverksamheter. Verksamheter som planerar att bygga och påla så att det bildas undervattensbuller kan få avslag på ansökningar om tillstånd med hänsyn till nya miljökvalitetsnormer. kom- mer miljökvalitetsnormerna gälla lika för alla som ansöker om till- stånd och därmed ge ett förutsägbart och rättssäkert system. I vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen En reglering genom t.ex. miljökvalitetsnormer för undervattensbul- ler, eller andra miljökvalitetsnormer för kustvattenområden, tar ut- gångspunkt i miljötillståndet och utgår inte från specifika verksam- Därmed omfattas alla verksamhetsutövare inom det aktuella området av samma villkor. Miljömålsberedningen bedömer därför inte att konkurrensförhållandena för företagen kommer att snedvridas. Hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen Miljömålsberedningens förslag om att andra ostronarter än det euro- peiska (Ostrea edulis) inte ska omfattas av begränsningar i fiskerätten kommer att medföra att den privata fiskerätten på invasiva ostron- arter tas bort. Regeländringen medför ingen ändring i vattenrättsinne- havarens rätt till det inhemska europeiska ostronet. Regeländringen medför däremot att flera företag inom turismnäringen och livsmedels- industrin kan börja nyttja invasiva ostronarter i sin verksamhet. Det kan leda till expansion av företag som arbetar med ostron och möj- lighet att hitta nya kunder och marknader. Miljömålsberedningens förslag att kommunernas planeringsan- svar för kustvattenområden specificeras i väntas bidra till bättre planeringsförutsättningar för näringslivet, särskilt för planering av ny verksamhet. Förslaget kan även innebära bättre förutsättningar för friluftsliv och båtliv genom framförhållning i pla- nering av hamnar, båtuppställningsplatser och båtramper. Om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning Eventuellt skulle en konsekvens av ett inrättande av naturreservat med begränsningar att vistas där (t.ex. för guidning och fiske) kunna drabba de små företag som har en verksamhet som är beroende av just det specifika området. Konsekvensen är dock mindre sannolik och i processen som föregår ett beslut om nytt naturreservat är det vik- tigt att de lokala småföretagens situation beaktas. 26.7.5Konsekvenser för havsbaserad vindkraft Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervä- ganden och förslag som berör havsbaserad vindkraft redovisas här. Antalet företag som berörs Havsbaserad vindkraft uppgick enligt till 203 MW , motsvarande av den installerade vindkrafteffekten, och producerade el.80 Antal havs- baserade vindkraftverk är 82 jämfört med 3 894 landbaserade verk. har den havsbaserade vindkraften, enligt Energimyn- digheten, legat på ungefär samma nivå, och består den nytillkomna effekten vindkraft i huvudsak av storskalig landbaserad vindkraft eftersom den är mest lönsam.81 –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram fler miljökvalitetsnormer för undervattensbuller. Det kommer att påverka tillståndsgivande myndigheter, t.ex. länssty- relserna och mark- och miljödomstolarna samt även de som har sökt tillstånd, däribland vindkraft. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten får ett utökat ansvar när det gäller samordning av frågor om under- vattensbuller. Förslaget kan väntas leda till att fler aktörer blir medvetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. Förhoppningsvis leder det till bättre informerade beslut när det gäller mänsklig verksamhet som orsakar undervattensbuller. Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader Miljömålsberedningens förslag att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram fler miljökvalitetsnormer för undervattensbuller bedöms medföra en tydlighet om vilka krav som kommer att ställas under 80Energimyndighetens statistikdatabas, verk, installerad effekt och vindkraftsproduktion fördelad på landbaserad och havsbaserad vindkraft, hela landet, 2003–2019, . 81Energimyndigheten , Vindkraftsstatistik , ER 2019:10. uppförande och drift för havsbaserad vindkraft vilket bör minska den administrativa kostnaden. Vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen Fastställda miljökvalitetsnormer för undervattensbuller kan med- föra ytterligare krav på t.ex. bullerdämpande åtgärder vid anläggande och drift eller villkor för tider för när en verksamhet som t.ex. pålning, kan utföras. Konsekvenserna bedöms som små jämfört med då det redan nu ställs krav för att minska påverkan på arter från undervattensbuller. Fastställda normer bör underlätta företagens pla- nering och därmed även bidra till minskade kostnader. I vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen Miljökvalitetsnormerna är lika för alla företag och kommer inte på- verka konkurrensförhållandena. Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår ett etappmål för marint områdes- skydd. Förslaget kommer att bidra till fler skyddade områden både vid kust och i utsjö. Naturreservat kan genom föreskrifter reglera och därmed begränsa vissa aktiviteter som t.ex. havsbaserad vind- kraft eller dragning av elkablar. Vilken tidsåtgång, administrativa och andra kostnader etappmålet kan föra med sig för företagen Förslaget om etappmål för marint områdesskydd bedöms inte gene- rellt medföra ökade administrativa kostnader eller övriga kostnader. I det fall ett företag önskar ansöka om tillstånd för vindkraftsutbygg- nad i ett skyddat område, där det inte tydligt framgår att vindkraft inte strider mot skyddets syfte, kan ansökningsprocessen bli mer om- fattande och innebära större osäkerhet om tillstånd kan ges. Hur etappmålet i andra avseenden kan komma att påverka företagen Etappmålet kan medföra att tillstånd för utbyggnad inte ges i ett skyddat område beroende på områdets syfte och föreskrifter. I för- slaget till havsplaner som lämnades till regeringen , har Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med bl.a. Energi- myndigheten, lagt fram förslag på områden som kan vara lämpliga för havsbaserad vindkraft också med hänsyn till skyddsvärda natur- områden. Regeringen ska besluta om havsplanerna 2021. Havspla- nerna förväntas få en styrande effekt. 26.8Konsekvenser för andra enskilda Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Konsekvenser för andra enskilda Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervägan- den och förslag som berör andra enskilda redovisas här. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram fler miljökvalitetsnormer för undervattensbuller. Det kommer att påverka tillståndsgivande myndigheter, t.ex. länsstyrel- serna och även de som har sökt tillstånd, både näringsverksam- heter och enskilda. De som har sökt tillstånd för att få framföra motordrivna fordon i vattnet eller bygga och påla så att det bildas undervattensbuller kan få avslag på ansökningar om tillstånd med hänsyn till nya miljökvalitetsnormer. kommer miljökvali- tetsnormerna gälla lika för alla som ansöker om tillstånd och där- med ge ett förutsägbart och rättssäkert system. Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ger Havs- och vatten- myndigheten möjlighet att meddela föreskrifter om anmälnings- och rapporteringsskyldighet för den som bedriver fritidsfiske eller fisketurismverksamhet. Förslaget påverkar de fritidsfiskare som fiskar på rapporteringsskyldiga arter. Detta medför ett extra krav på allmänheten och på turistfiskeföretag. Sportfiskarna har tagit fram en applikation som kan underlätta både information om rapporteringsplikt och där rapportering kan genomföras. –Miljömålsberedningen föreslår att en särskild utredare ska få i upp- drag att bedöma förutsättningarna för en fiskevårdsavgift för fiske vid kusten. Avgiften ska bidra till finansiering av fiskevårds- åtgärder med syfte att återställa bestånden av fisk i kustområden. Avgiften kommer vara betungande för fritidsfisket men avgiften föreslås vara en specialdestinerad avgift där motprestationen är fiskevårdsåtgärder som ska förbättra tillgången på en fiskbar resurs. Konsekvenser för andra enskilda ägnade sig ungefär 1,6 miljoner personer åt fritidsfiske minst en gång i svenska vatten. Detta gäller personer som är folkbok- förda i , i åldern 16–. Antalet fiskedagar uppgick till omkring 12,7 miljoner. Med fritidsfiske menas allt fiske utan fiske- licens eller personlig fiskelicens, dvs. Fritids- fisket utförs företrädesvis för fångst till det egna hushållet, rekreation, turism eller tävling, men ett visst fiske kan i sötvattensområden vara för försäljning.82 Miljömålsberedningen har föreslagit att Havs- och vattenmyn- digheten ska få meddela föreskrifter om rapporteringskrav vid fri- tidsfiske samt att en fiskevårdsavgift utreds. Förslaget om rapportering medför en administrativ uppgift. Så- dan rapportering beräknas ta upp till en minut per fisk beroende på utformningen av digital tjänst eller applikation för ändamålet. Rap- porteringskravet kan utformas så att det kopplas till enskilda privat- personer som fiskar och som då själva får rapportera via sin mobil- telefon eller liknande. 82SCB, 2020, Fritidsfiske i , JO 57 . En eventuell fiskevårdsavgift kan innebära en kostnad för privat- personer som fiskar. Innan avgiftsfrågan är slutligt utredd går det inte att bedöma konsekvenserna närmare.