sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — SOU 2004:97 Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. SOU 2006:19 Att återta mitt språk – åtgärder för att stärka det samiska språket. SOU 2009:64 Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? SOU 2010:99 Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jäm- ställdhet för kunskap och utveckling i skolan. SOU 2013:20 vuxenutbildning på grundläggande nivå –en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. SOU 2014:6 Män och jämställdhet. SOU 2017:1 För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. SOU 2017:35 Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. SOU 2017:54 Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. SOU 2018:41 Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. SOU 2018:47 Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. SOU 2018:71 En andra och en annan chans – ett komvux i tiden. SOU 2019:18 För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering –modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. SOU 2019:65, bilaga 7 , Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan. SOU 2020:28 En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. SOU 2020:46 En gemensam angelägenhet. Betänkande av Jämlik- hetskommissionen. SOU 2020:66 Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. SOU 2021:11 Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven –aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. SOU 2021:33 En tioårig grundskola – Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. , och : Lov om folkeskolen, Inatsisartutlov om folkeskolen & loven om undervisnings- materiale. : Lag om grundläggande utbildning. : lagen om Skoldirektoratet. : Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa. Aamotsbakken, B. (2010). Pictures of Greenlanders and Samis in Norwegian and Danish textbooks. I T. (Red.) Opening the Mind or drawing Boundaries? History texts in Nordic schools, band 122, s. 61–80. Aamotsbakken, B. (2015). Sammenheng i tekster – avkall på ”den røde tråden”? I E. Maagerø & E. SeipTønnessen (Red.) Å lese i alle fag. , L., Hoelgaard, L., & Koljonen, T. (2013). Lärarhandledning för inspiration och kompetensutveckling. 4, s. 43–47. Alatalo, T. (2011). Skicklig läs- och skrivundervisning i åk 1–3 om lärares möjligheter och hinder. Allmänna arvsfonden (2020). Teckenspråk för döva 1–2. /projekt/alla-projekt/projektsidor/ teckensprak-for-dova-1-2#, hämtad . Ammert, N. (2013). Historia som kunskap: Innehåll, mening och värden i möten med historia. : Nordic Academic Press. Arbetsförmedlingen (2020). Arbetsförmedlingens återrapportering: Årsrapport aktiviteter i etableringsuppdraget 2019. Arena skolinfo (2021). Förbered inför arbetslivet. /material/forbered-infor-arbetslivet/, hämtad . Arshad-Ayaz, A. (2016). Representations of First Nations in History and Citizenship Textbooks. I M. Ayaz , A. Arshad-Ayaz, J. Rodríguez Rodríguez (Red.) Representation of minorities in textbooks: International comparative perspectives. (2007). Vägar till ett akademiskt skriftspråk. (2005). Læreplanens differens: Formidling av læreplanen til skolepraksis. (1990). Politics and Policy Making in Education: explorations in policy sociology. , I., & McKeown, M. (2006). Improving Comprehension with Questioning the Author: A fresh and Expanded View of a Powerful Approach. & , A. (1997). P. (Red.) Datorn i Utbildningen. (2021). /for-larare/vara-program/, hämtad . Blikstad-Balas, M. & , R. (2013). Students’ digital strategies and shortcuts: searching for answers on as a core literacy practice in upper secondary school. I , s. 32–48. Blikstad-Balas, M. (2014). Lærebokas hegemoni – et avsluttet kapittel. I R. och A. (Red.) Alle tiders norskdidaktiker. til Frøydis på 70-årsdagen den 18. . Blikstad-Balas, M. (2016). ”You Get What You ”: A Study of Students’ . I , vol. & Fraurud, K. (2008). Det romska språket och romsk språkvård i . Bueie, A. (2002). Lærebokvalg – en formalisert og systematisk prosess? En undersøkelse av valg av lærebøker for norskfaget i den videregående skolen. Børne- og (2020). Puljen til digitale læremidler. /puljer-udbud-og-prisuddelinger/ puljer/puljeoversigt/tidligere-udmeldte-puljer/grundskole/ pulje-til-digitale-laeremidler, hämtad . Børne- og (2021a). Spørgsmål og svar om gymnasiale uddannelser. /gymnasiale-uddannelser/ love-og-regler/spoergsmaal-og-svar-om-gymnasiale- uddannelser, hämtad . Børne- og (2021b). (2021). /læremidler, hämtad . Crehan, L. (2016). The Secrets Behind the Success of the World’s . (2015). Analys av skrift och bild i fem läromedel i litteratur för gymnasieskolan. (2021). ”Åsikter presenteras som fakta” i parternas skolmaterial om arbetslivet. I /2020/10/19/ asikter-presenteras-som-fakta-i-parternas-skolmaterial-om- arbetslivet/, hämtad . & , S. (2014). Multimodala texter i ämnesdidaktiskt arbete. Departementet for uddannelse (2019). Redegørelse om kvalitetssikring af undervisningsmaterialer til den gymnasiale uddannelse (GUX). Departementet for uddannelse (2021a). Støtte til udvikling. iserasuaat.gl/emner/gux/materialer/stotte-til- udvikling?sc_lang=kl-gl, hämtad . Departementet for uddannelse (2021b). Folkeskole generel information om folkeskolen og læs om de initiativer, der skal løfte fagligheden og trivslen blandt eleverne. iserasuaat.gl/ emner/folkeskole?sc_lang=da, hämtad . Departementet for uddannelse (2021c). iserasuaat.gl/emner/gux/materialer/udgivelser?sc_lang=da, hämtad . Dysthe, O. (1996). Det flerstämmiga klassrummet: att skriva och samtala för att lära. (2006). Vad har vi lärt oss om läromedel? [Elektronisk resurs] en översikt över nyare forskning: underlagsrapport till . (2017). framlagd inför i enlighet med artikel 16 i stadgan den sjätte granskningsrapporten. Europeiska unionen (2011). Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande. Europeiska unionen (2013). Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools. Europeiska unionen (2016). Rådets rekommendation av den om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna. Evolution of Reading in the of Digitisation, E-READ (2019). The the Future of Reading. Fan, L., , Y., & Miao, Z. (2013). Textbook research in mathematics education: development status and directions. I ZDM – The international Journal on mathematics education, 45(5), s. 1–14. Fairtrade (2021). Nedladdning av ”Fairtrade för skolan”-material. /utbildningsmaterial-for-skolan/, hämtad . (2021). /sv/fa-kunskap-om-film/filmpedagogik/ filmhandledningar/, hämtad . Forum för levande historia (2021). /klassrummet, hämtad . Funka (2021). /design-for-alla/statistik/, hämtad . (2007). Deklaration om ursprungsfolkens rättigheter. (2015). Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. Gilje, Ø., Ingulfsen, L., Dolonen, J., , A., , I., Kluge, A., Knain, E., Mørch, A., Naalsund, M. och Granum Skarpaas, K. Bruk av læremidler og ressurser for læring på tvers av arbeidsformer. (2018). GDPR – vad innebär det för din skola? /pa-gang/aktuellt/gdpr-vad-innebar-det- for-din-skola-b105933, hämtad . (2020). Årsredovisning för räkenskapsår –, fastställd . Graeske (2021). Läromedelsbruk i skolan. En kunskapsöversikt – perspektiv och forskning. Komm2021/00295/U2019:04-26. (2014). Kartläggning av behovet av läromedel samt dokumenterat specialpedagogiskt stöd för elever i grundsärskolan med inriktning träningsskola – slutredovisning. , Å., , M. & Böö, R. (2018). No name, no game: Challenges to use of collaborative digital textbooks. I Education and . Hajer, M. (2016). Språkutvecklande arbetssätt främjar lärande. Framtagen i samband med kompetensutveckling Läslyftet, , hämtad . (2006). Mellem design og didaktik: Om digitale læremidler i skolen. (2009). En undersökning av avnämares tillfredsställelse med producerade läromedel 7–10. (2017). Forskaren: är vägen till jämlik skola. I Skolvärlden /artiklar/forskaren- laromedel-ar-vagen-till-jamlik-skola, hämtad . Heikka, L. (2015). Matematiklärares målkommunikation: En jämförelse av elevernas uppfattningar, lärarens beskrivningar och den realiserade undervisningen. , K., Koljonen, T., Hoelgaard, L. , L. & Ryve, A. (2013). Analyzing matemathics curriculum materials in and in , Developing an analytical tool. I of the for Research in Mathematics Education. , , , J., Ryve, A. & , M. (2014). Mathematics textbooks’ impact on classroom instruction: examining the views of 278 Swedish teachers. I S. Silfverberg, T. Kärki & M Hannula (Red.) Studies in Subject Didactics 10. Hoelgaard, L. (2015). Lärarhandledning som resurs – en studie av svenska lärarhandledningar för matematikundervisning i 1–3. (2006). Den politiska läroboken: bilden av och i norska, svenska och finländska läroböcker under = Political textbooks: the depiction of the and the Soviet Union in Norwegian, Swedish, and Finnish schoolbooks during the cold war. Håll rent (2021). Material för skola. skola-kommun.hsr.se/ material-och-inspiration/skola, hämtad . Inläsningstjänst (2021). Lustfyllt lärande från förskola till vuxen- utbildning. (2021). För personuppgiftsansvariga inom skola och förskola. /vagledningar/skolor-och- forskolor/for-personuppgiftsansvariga-inom-skola-och- forskola/, hämtad . (2021). Identitets- och behörighetsfederationer. /kunskap/for-samhallet/identitets-och- behorighetsfederationer/, hämtad . utvärdering (2019). Hur påverkas studieprestationer i skolan av en dator per elev? och folkminnen (2019). Språkcentrum för nationella minoritetsspråk. och folkminnen (2020). Handlingsprogram för bevarande av de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och romska. och folkminnen (2021). Läromedel nationella minoritetsspråk och svenskt teckenspråk. /om-oss/for- dig-i-skolan/laromedel-nationella-minoritetssprak.html, hämtad . (2017). Vad, hur och varför i slöjdämnet. Textillärares uppfattningar om innehåll och undervisning i relation till kurs- planen. , S., Klapp, A. och , M. (2019). Läsförståelse i 2018: om relationen mellan läsförståelseuppgifterna i och den svenska kursplanen. (red.) (1998). Kunskapens texter: jakten på den goda läroboken. (2009). Staten och läromedlen: En studie av den svenska statliga förhandsgranskningen av läromedel 1938–1991. (2000). Nya redskap för lärande. Studier av lärarens val och användning av läromedel i gymnasieskolan. Justvik, N. (2014). Lærebokas dominerende posisjon i historieundervisningen – bare for elevenes skyld? I Acta Didactica , 8(1). Juuhl, G. K., Hontvedt, M., & Skjelbred, D. (2010). Læremiddelforsking etter LK06 – Eit kunnskapsoversyn (Skriftserien rapport 1/2010). (2019). En läromedelsanalys av digitala läromedel utifrån en läsförståelse-kontext. Koljonen, T, Ryve, A. & , K. (2018). Analysing the nature of potentially constructed mathematics classrooms in Finnish teacher guides–the case of . Research in Mathematics Education. 20, s. 295–311. Koljonen, T. (2020). Finnish mathematics curriculum materials and teachers’ interaction with them in two cultural-educational contexts. (2008). Väl fungerande marknader för ett konkurrenskraftigt – om regelreformeringar och offentlig näringsverksamhet. (2021). / konkurrens/, hämtad . (2021). / for-larare/skolmaterial/, hämtad . (2007). Läromedel: det fria valet? Om lärares användning av läromedel. Kronofogden (2021). /skola.html, hämtad . (2018). Redovisning av regeringsuppdrag om läsfrämjande insatser i förskolan. (2020). riktlinjer för statsbidrag till litteratur. (2007). Recension av : Orbis Sensualium Pictus. Den synliga världen. Första upplagan på svenska och latin 1682 i faksimil med nyöversättning, inledning, tre efterord och bibliografi. I L. (Red.) LexicoNordica, vol. 14, s. 209–223. (2015). Incorporating the practice of arguing in et al. 's model for helping teachers plan and conduct productive whole-class discussions. I O. , A. , T. Meaney, P. , E. , J. Sayers, & M. (Red. ), Development of Mathematics Teaching: Design, Scale, Effects: Proceedings from MADIF9: Seminar, s. 97–106. (2020a). (2020b). Årsredovisning för räkenskapsår – , fastställd . (2016). ”Äger du en skruvmejsel?” Litteraturstudiets roll i läromedel för gymnasiets yrkesinriktade program under Lpf 94 och Gy 2011. & , S (2007). OrdiL: en korpusbaserad kartläggning av ordförrådet i läromedel . Lindensjö, B. & , U.P. (2000). Utbildningsreformer och politisk styrning. (1989). Svensk lärdomshistoria Frihetstiden. (2010). Läsningens psykologi och pedagogik. & , M. (2009). Vad är lättläst? (1997). Författarröst och lärobokstradition: en historiedidaktisk studie. (2021). Yttrande över En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46). (2012). Makten över läromedlen – Lärarnas möjlighet att styra över läromedlen i undervisningen. (2014). Lärarna om läromedlen En undersökning om läromedlens kvalitet och lärarnas tillgång på läromedel. (2021). Synpunkter på remissen En gemensam angelägenhet – betänkande av . Läromedelsföretagen (2020). Läromedelsföretagens kvalitetspolicy för tryckta och digitala läromedel. Läromedelsföretagen (2021a). /statistik/, hämtad . Läromedelsföretagen (2021b). /om-laromedelsforetagen/, hämtad . Läromedelsförfattarna (2020). Rätten till kunskap. En rapport omläromedelssituationen i . Läromedelsförfattarna (2021a). Ungas syn på läromedel. Läromedelsförfattarna (2021b). Vårdnadshavares syn på läromedel. Läromedia bokhandel (2021). Om LäroMedia Bokhandel. /om_laromedia, hämtad . , A., Walgermo, B. R., & Brønnick, K. (2013). Reading linear texts on paper versus computer screen: Effects on reading comprehension. I , 58, s. 61–68. Marsden, W.E. (2001). : geography, history and social studies. (2021). /mik-sveriges-kunskapsbank, hämtad . , , ., , L. & Ruud, E. (2016). A systematic mapping of the effects of ICT on learning outcomes. Myndigheten för delaktighet (2020a). /resultat-och-uppfoljning/kunskapsunderlag/ utbildning/, hämtad . Myndigheten för delaktighet (2020b) Begränsade livsval – Situationen för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Myndigheten för tillgängliga medier & Specialpedagogiska skolmyndigheten (2018). Översyn av tillgången till tillgängliga läromedel från förskola till högskola. Redovisning av uppdraget att göra en översyn av tillgången till läromedel som är anpassade för personer med funktionsnedsättning från förskola till högskola. Nasjonal digital læringsarena (2021). Nasjonal digital læringsarena. ndla.no/, hämtad . Nationalt videncenter for læremidler (2021). laeremiddel.dk/om-laeremiddel-dk/, hämtad . (2020). Årsredovisning för räkenskapsår –, fastställd . (2021). /skola, hämtad . (2021). Informationsmaterial om allemansrätten för dig som vill veta mer och för dig som undervisar. /Var-natur/Allemansratten/ informationsmaterial/, hämtad . NE (2021). /info/skolor/, hämtad . Nordenfors, M. (2017). Nordicom (2021). (2021a). /sv/information/fakta-om-gronland, hämtad . (2021b). /sv/information/fakta-om-faroarna, hämtad . (2009). Evaluering av nasjonal digital læringsarena. NTA Skolutveckling (2021). (2011). Biologiämnets texter: text, språk och lärande i en språkligt heterogen gymnasieklass. Oates, T. (2014). Why textbooks count. (2021). Developing Literacy Skills in a Digital World. Olvegård, C. (2017). Läsa och tolka läromedelstext. Framtagen i samband med kompetensutveckling Läslyftet, , hämtad . & , A. (2015) Læringsressurser og lærerrollen – et partnerskap i endring? Acta Didactica 9/1, vol. Regeringen (1998). Skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg –nationellt program för IT i skolan. Regeringen (2001). Arbetsgrupp inom , slutrapport om att stimulera e-lärande i utbildningssektorn. Regeringen (2011a). Uppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolan. Regeringen (2011b). Uppdrag att genomföra insatser för jämställdhet inom skolväsendet. Regeringen (2013). Uppdrag att stödja utveckling och produktion av läromedel i och på de nationella minoritetsspråken. Regeringen (2015a). Uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. Regeringen (2015b). Uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram. Regeringen (2015c). Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. Regeringen (2015d). Mål för rättsväsendet. /regeringens-politik/rattsvasendet/mal-for- rattsvasendet/, hämtad . Regeringen (2016a). Dir. 2016:116 Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. Regeringen (2016b). Mål för jämställdhet. /regeringens-politik/jamstalldhet/mal-for- jamstalldhet/, hämtad . Regeringen (2017a). Nationell digitaliseringsstrategin för skolväsendet 2017–2022. Regeringen (2017b). Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska. Regeringen (2017c). Mål för nyanländas etablering. /regeringens-politik/nyanlandas-etablering/ mal-for-nyanlandas-etablering/, hämtad . Regeringen (2018a). Strategi för standardisering. Regeringen (2018b). Regleringsbrev för avseende . Regeringen (2018c). Uppdrag till om läsfrämjande insatser i förskolan. Regeringen (2018d) Uppdrag att svara för genomförandet av fort- bildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan. Regeringen (2018e). Skrivelse 2017/18:217 om riktade statsbidrag till skolan. Regeringen (2019a). Tillstånd för att sända ljudradio, tv och sökbar text-tv. Regeringen (2019b). Dir. 2019:91 Kommittédirektiv Stärkta skol- bibliotek och läromedel. Regeringen (2019c). Uppdrag till om samverkan för bästa skola. Regeringen (2020a). Dir. 2020:109 Tilläggsdirektiv till Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel (U 2019:04). Regeringen (2020b). En mer likvärdig och effektiv skoltillsyn. Regeringen (2020c). Regleringsbrev för avseende . Regeringen (2020d). Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Regeringen (2020e). Sfi-peng till utbildnings- anordnare. Regeringen (2020f). Uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Regeringen (2020f). Dir. 2020:140 Förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för skolan. Regeringen (). Mål för regional utveckling. /regeringens-politik/regional-utveckling/ mal-for-regional-utveckling/, hämtad . Regeringen (2020h). Mål för miljö och klimat. /regeringens-politik/miljo-och-klimat/mal- for-miljo/, hämtad . Regeringen (2021a). Dir. 2021:21 Tilläggsdirektiv till Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel (U 2019:04.) Regeringen (2021b). Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Regeringen (2021c). Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan. (2008). Vägar till läsförståelse: texten, läsaren och samtalet. (2010). Forskning om läromedel. (2014). Vägar till läsförståelse. Texten, läsaren och samtalet. (2016). Explaining Teachers’ Use of Textbooks. I , Memory, and Society 8/2. (2019). Att välja läromedel för en inkluderande språk-, läs- och skrivundervisning. Framtagen i samband med kompetensutveckling Läslyftet, , hämtad . & , R. (2019). Norwegian and Swedish teachers’ choice of textbooks in a deregulated system. I J. Rodríguez Rodríguez, T. , E. Bruillard (Red.) Iartem 1991–2016: 25 years developling textbook and educational media research s. 117–130. Remillard, J. (2016). How to Partner with Your Curriculum. (2021). RFSU-material för pedagoger och yrkesverksamma. /sex-och- relationer/for-pedagoger-och-yrkesverksamma/rfsu-material/, hämtad . (2017). Samisk utbildning – dags för en omstart. (2020). Årsredovisning för räkenskapsår –, fastställd . Sameskolstyrelsen (2020). Sameskolstyrelsen (2021). /myndigheten/laromedel/, hämtad . Sameskolstyrelsen (2021b). (2020). Förslag till handlingsprogram för bevarande av de samiska språken. , och , A. (1995). I L. Ajagán- et al (Red.) Läromedel i den decentraliserade gymnasie- skolan – slutrapport från projektet och läro- medelsstöd. (2003). Skolans blick – världen som text. I S. (Red.) Kobran, nallen och majjen: Tradition och förnyelse i svensk skola och skolforskning, s. 92–94. Senter for IKT i utdanningen (2012). Kvalitetskriterier for digitale læringsressurser. Sikorová, Z. (2004). Výber ucebnic na základnich s strednich skolách (The Textbook Selection in Primary and Secondary Schools, English summary). Sikorová, Z. (2011). I IARTEM e-Journal 4/2. SKL Kommentus (2018). Upphandlingsdokument Läromedel 2017. Krav på produkter och utförandevillkor. SKL Kommentus (2019). Skogen i skolan (2021). Läromedel från Skogen i Skolan. /laromedel, hämtad . (2021). /om/saker-identitetshantering/, hämtad . (2019a). –med fokus på digitala verktyg. (2019b). Att genom lek stödja och stimulera barns sociala förmågor. (2021). /forskningsfinansiering/, hämtad . Skolinspektionen (2009). Undervisningen i matematik – utbild- ningens innehåll och ändamålsenlighet. Skolinspektionen (2011). Innehåll i och användning av läromedel En kvalitetsgranskning med exemplet kemi i årskurs 4 och 5. Skolinspektionen (2012). Skolinspektionen (2016). Läs- och skrivundervisningen inom ämnena svenska/svenska som andraspråk i årskurserna 4–6. Skolinspektionen (2017). Arbetsformer och lärarstöd i . Skolinspektionen (2018). Utmanande undervisning för högpresterande elever. Kvalitetsgranskning på gymnasieskolans naturvetenskapliga program. Skolinspektionen (2019a). Uppföljning av beslut om statliga åtgärder för rättelse i Storvretskolan belägen i . Skolinspektionen (2019b). Undervisningen i grundsärskolan – med särskilt fokus på årskurserna 6–9. Skolinspektionen (2020a). Matematikundervisningen i årskurserna 4–6 Interaktion i klassrummet. Skolinspektionen (2020b). Resultatskillnader inom skolor Rektorers arbete med att analysera klassresultat och främja goda studieresultat för alla elever. Skolinspektionen (2021a). Yttrande över En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46). Skolinspektionen (2021b). Kvalitetssäkring och val av läromedel. Fokus på samhällsorienterande ämnen i årskurs 7–9. Skolinspektionen (2021c). Fjärr- och distansundervisning vid vuxenutbildning. Iakttagelser baserade på intervjuer med rektorer och elever från 54 verksamheter under covid-19- pandemin. Skolinspektionen (2021d). Så bedöms skolor, hämtad . (2003). Yttrande över betänkandet Läromedel-specifikt (SOU 2003:15). (2006a). I enlighet med skolans värdegrund? En granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett urval av läroböcker. (2006b). Läromedlens roll i undervisningen. Grundskollärares val, användning och bedömning av läromedel i bild, engelska och samhällskunskap. (2011). Redovisning av uppdrag om att främja jämställdhet i skolväsendet. (2013). Attityder till vuxenutbildningen . Elevernas och lärarnas attityder till vuxenutbildningen. (2014). –kunskap, skolmiljö och attityder till lärande. (2015). Bild, musik och slöjd i . En samman- fattande analys av de nationella ämnesutvärderingarna. (2016a). Att läsa och förstå. (2016b). Förslag på ny it-strategi för skola och förskola. (2016c). Grundläggande litteracitet Att undervisa vuxna med svenska som andraspråk. (2016d). Slutredovisning av Uppdrag att svara för utbildning. (2016e). Redovisning av genomförandeplan för uppdrag om samverkan för bästa skola samt redovisning av hur arbetet genomförts . (2016f). Attityder till skolan 2015. (2017). Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt perspektiv. (2018a). Redovisning av regeringsuppdrag – Lärares användning av kurs- och ämnesplaner. (2018b). Yttrande över genomförande av webbtillgänglig- hetsdirektivet. (2018c). Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. En kvantitativ studie av utvecklingen i slutet av . (2018d).