sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Av dessa hade inkomster medan hade inkomster under 50 000 kro- nor. fanns också ett fåtal utförare som hade en betydande omsättning. Tillväxten i omsättning och antalet aktiva inom platt- formsekonomin är snabb, och dessa uppgifter kan vara för gamla för att ligga till grund för en aktuell uppskattning av omsättningen bland de som är aktiva . I konsekvensanalysen (avsnitt 11.4.1) uppskattas att ungefär 400 000 personer är aktiva utförare inom gigekonomin . Av de aktiva utförarna uppskattas hälften vara aktiva i mycket liten utsträckning och endast utföra ett eller ett fåtal uppdrag , medan den andra hälften bedöms ha en större aktivitet. Nivån på omsättningen per utförare kan därför antas variera kraftigt. I den undersökning av gigekonomin som genomfördes av SOU 2017:26 angav av de som var aktiva att de arbetar mindre än 5 tim- mar med gig, medan arbetade 5–i genomsnitt. angav att de arbetar med gig . Baserat på dessa uppgifter och en uppskattad timlön kan den genomsnittliga omsättningen bland de som är aktiva uppskattas till , medan medianomsättningen uppskattas till . Inkomster från plattformsekonomin kan också deklareras som in- komst av hobby eller annat förvärvsarbete som beskattas med egen- avgifter i inkomstslaget tjänst. De 29 000 personer som deklarerade inkomst av hobby eller annan inkomst av tjänst hade ett genomsnittligt överskott på . FASIT-modellen visar att ungefär hälften av de som har hobbyinkomster har en in- komst medan har en inkomst . Det går dock inte att läsa ut vilka utgifter per- sonerna har haft, och därför inte heller att avgöra storleken på den totala omsättningen. En typisk utförare inom gigekonomin kan utifrån detta underlag antas ha små inkomster från gig, som en minoritet har be- tydande inkomster. En stor del av de som är aktiva kan antas ha en omsättning som uppgår till högst , vilket innebär att Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning de är befriade från mervärdesskatt såvida de inte frivilligt väljer att redovisa och betala mervärdesskatt. För att omfatta personer som är verksamma inom gigekonomin eller har en hobbyverksamhet med låga kostnader och överskott behöver en omsättningsgräns för mikro- företagarkontot således inte vara särskilt hög. Det är dock önskvärt att de som använder sig av kontot också kan använda det för att skala upp en verksamhet, inom gigekonomin eller utanför, och övergå till att bedriva den som ett konventionellt be- skattat företag. Modellen är också tänkt att kunna användas av kom- binatörer som vill testa en affärsidé vid sidan av en anställning. An- talet personer som är aktiva inom gigekonomin och omsättningen bland dessa förefaller också öka snabbt i , vilket skulle kunna tala för att det kommer att vara vanligare att ha större inkomster från gig. Detta talar för att omsättningsgränsen bör sättas högre än . Omsättning för befintliga och nya enskilda näringsidkare Företagsdatabasen visar att ungefär 780 000 personer dekla- rerade för enskild näringsverksamhet (lämnade NE-bilaga till inkomst- deklarationen) . Av dessa hade knappt 300 000 individer inkomst av aktiv enskild näringsverksamhet, varav ungefär tre fjärdedelar även hade andra förvärvsinkomster. Det är således mycket vanligt bland enskilda näringsidkare att kombinera företagande med annan syssel- sättning, s.k. kombinatörer.2 Den genomsnittliga omsättningen 2018 var bland enskilda näringsidkare totalt sett. hade en omsättning på noll kronor. Bland när- ingsidkare med positiv omsättning var medianomsättningen , medan medelvärdet var . Majo- riteten av de enskilda näringsidkarna har dock kostnader i verksam- 2Inkomst av näringsverksamhet utgör i genomsnitt ungefär en fjärdedel av den totala samman- räknade förvärvsinkomsten bland de som har ett överskott av näringsverksamhet. Närings- idkare som är heltidsföretagare utgör en större andel bland de som har lägre sammanräknad förvärvsinkomst. Vid den av sammanräknad förvärvsinkomst utgör inkomst av näringsverksamhet av den totala inkomsten. Även bland enskilda närings- idkare med en sammanräknad förvärvsinkomst kring 7,5 inkomstbasbelopp är andelen heltids- företagare större. I gruppen med inkomster kring 7,5 utgör inkomst av aktiv näringsverksam- het i genomsnitt av den sammanräknade förvärvsinkomsten. De näringsidkare som har inkomster kring 7,5 har en mycket hög omsättning i företaget jämfört med övriga näringsidkare. Dessa näringsidkare driver stora företag och använder räntefördelning, perio- diseringsfond och expansionsfond för att anpassa inkomsten av aktiv näringsverksamhet efter taket för allmän pensionsavgift. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning heten på en sådan nivå att en schablonbeskattning av omsättningen inte kommer att vara förmånlig. Mikroföretagarkontot ska också endast rikta sig till de minsta verksamheterna och endast till verksam- heter med en omsättning under en viss gräns. Det är därför inte rele- vant att jämföra med omsättningen bland samtliga enskilda närings- idkare, även om majoriteten är kombinatörer med låg omsättning. Om verksamheten har låga utgifter och näringsidkaren inte gör avsättningar till de olika konton och fonder som finns inom reglerna för enskild näringsverksamhet ligger omsättningen och överskottet från näringsverksamheten nära varandra. Den genomsnittliga inkoms- ten av aktiv näringsverksamhet var bland samtliga individer som hade en sådan inkomst 2018, och medianinkomsten var 91 500 kronor.3 Dessa värden kan därför vara en bättre utgångspunkt för att bestämma omsättningsgränsen än omsättningen bland samt- liga näringsidkare. Mikroföretagarkontot bör också kunna användas för att förenkla för den som står långt ifrån arbetsmarknaden att ta uppdrag inom exempelvis gigekonomin. Förenklad beskattning av den som utför kortare uppdrag kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden eller ut- göra en brygga in i ett konventionellt beskattat eget företagande. I sådana fall är det inte relevant att jämföra med nivån på omsättning eller inkomst av näringsverksamhet bland befintliga företagare, utan omsättningsgränsen bör i stället kalibreras efter vad som kan sägas vara en ingångslön för en person som står långt ifrån arbetsmarkna- den. Gränsen skulle kunna definieras utifrån de lägsta löner som ges av kollektivavtalen. Företagares eget löneuttag omfattas dock inte av dessa avtal, och det är vanligt att enskilda näringsidkare har inkomst av näringsverksamhet under dessa nivåer. Gränsen kan i stället definieras utifrån vilka inkomster som krävs för att det ska vara möjligt att leva enbart på företagandet. (2019) definierar relativ fattigdom som andelen av befolkningen med en inkomst som är lägre än hälften av den nationella medianlönen. Inom EU används ofta av den disponibla medianinkoms- ten som ett relativt fattigdomsmått. Medianen av disponibel inkomst 3En del av överskottet från näringsverksamheten kan också räntefördelas. Den genomsnittliga inkomsten av aktiv näringsverksamhet och positiv räntefördelning sammantaget var 155 000 kro- nor (median ). av de aktiva enskilda näringsidkarna använder positiv räntefördelning och det räntefördelade beloppet utgör i genomsnitt av den totala ersättningen i form av inkomst av näringsverksamhet och positiv räntefördelning. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning per konsumtionsenhet i var 236 900 kronor.4 Ett gränsbelopp som motsvarar av medianen skulle uppgå till i inkomst 2018. Jag anser dock inte att schablonbeskattningssystemet bör vara tillgängligt för heltidsföretagare. Däremot bör det kunna användas som en brygga för den som avser att bli heltidsföretagare. Jag bedö- mer därför att företagande på upp till högst en halvtid bör kunna omfattas. Ett halvtidsföretagande motsvarar en inkomst efter skatt på 2018. Om företagandet är individens enda syssel- sättning och en schablonskatt ska dras på omsättningen behöver omsättningen uppgå till före skatt. Det gäller under förutsättning att kontoinnehavarens har en omsättning som är före- mål för 25 procents mervärdesskatt.5 Omsättningsgränsen och skatte- satsen är således beroende av varandra. Om den implicita omsättningsgränsen skrivs fram med den pro- gnosticerade utvecklingen av inkomstindex till ikraftträdandeårets priser motsvarar gränsen om mervärdes- skatten är , eller om mervärdesskatten är . Det är dock önskvärt att omsättningsgränsen sätts till ett jämnt belopp som är enkelt att komma ihåg för de som väljer att använda kontot. En gräns på är därför tilltalande ur ett förenklingsperspektiv. Det är dock betydligt lägre än den beräknade gränsen. En omsättningsgräns på ligger nära gränsvärdet vid 6 procents mervärdesskatt och motsvarar , vilket också bör vara enkelt för användarna att komma ihåg. 4Måttet disponibel inkomst per konsumtionsenhet definieras som den individuella inkomsten efter skatt och negativa transfereringar, med hänsyn till hushållets sammansättning. Med in- komster avses samtliga skattepliktiga och skattefria inkomster, inklusive kapitalvinster och kapitalförluster. För att göra jämförelser av disponibel inkomst mellan olika typer av hushåll används ett viktsystem där konsumtionen är relaterad till hushållets sammansättning. Den disponibla inkomsten divideras med den konsumtionsvikt som gäller för hushållet. Skalan fast- ställs av SCB och bygger bl.a. på budgetberäkningar utförda av och underlag för bedömning av en baskonsumtion som kan beräknas för olika hushållstyper. En disponibel inkomst av den nationella medianen brukar definieras som låg ekonomisk standard eller ekonomisk utsatthet. 5Källskatten som motsvarar inkomstskatt och egenavgifter är enligt förslaget . Om omsättningen överstiger kan kontoinnehavaren inte vara befriad från skyldig- heten att redovisa och betala mervärdesskatt. Till källskatten tillkommer därför mervärdes- skatt med 6, . Totalt skatteuttag uppgår således till mellan av omsättningen. Om skatteuttaget är (25 procents mervärdesskatt) måste omsätt- ningen uppgå till (= 71 070 / (1 − 0,5)) för att ge denna disponibla inkomst efter skatt. Om skatteuttaget i stället är (6 procents mervärdesskatt) måste omsätt- ningen uppgå till (= 71 070 / (1 − 0,36)). Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning En omsättningsgräns kring denna nivå bör omfatta en stor del av de som är aktiva inom gigekonomin . Gränsen är också i nivå med medianinkomsten av aktiv enskild näringsverksamhet , vilket kan ses som ett mått på omsättningen givet att verk- samheten har låga kostnader i förhållande till intäkterna. Om verk- samheten har låga kostnader är nivån därmed relevant också för befintliga enskilda näringsidkare med inkomster upp till medianen. Enskilda näringsidkare i allmänhet har dock högre kostnader än det implicita kostnadsavdrag som ligger inbyggt i schablonen (se av- snitt 6.6), och endast en minoritet bedöms därför vara intresserade av att byta till beskattning genom kontot. Jag föreslår därför att schablonbeskattning genom mikroföretagar- konto ska vara möjlig om omsättningen uppgår till högst 120 000 kro- nor per kalenderår. När omsättningen överstiger tas källskatt ut med en förhöjd skattesats, se avsnitt 6.7.4. För ett reso- nemang om kontot bör avslutas när omsättningsgränsen överträds se avsnitt 7.6. Förslaget föranleder införandet av omsättningsgränsen i 7 och 8 §§ i den nya källskattelagen. Förslag: Faktiska utgifter i verksamheten får inte dras av. I stället medges ett schabloniserat avdrag på av omsättningen. Avdraget kommer den skattskyldige tillgodo genom att skatte- satsen kvoteras ned . Ett grundläggande syfte med schablonbeskattningssystemet är att den skattskyldige inte ska behöva hålla ordning på och dra av faktiska utgifter i verksamheten. Detta minskar den administrativa bördan eftersom de faktiska utgifterna inte behöver beräknas om en scha- blonskattesats appliceras direkt på inkomsterna (omsättningen). Det är dock möjligt att konstruera systemet så att ett schablon- mässigt avdrag för uppskattade utgifter medges, och att skatt där- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning efter tas ut på nettoinkomsten med den nominella skattesatsen. En sådan modell kan vara särskilt intressant för det fall systemet ska ta höjd för att den generella nivån på utgifterna varierar mellan verk- samheter i olika branscher. Till exempel tillämpas olika nivåer på avdraget beroende på vilken typ av verksamhet som bedrivs i de schablonbeskattningssystem som finns i och . En modell med ett synligt schabloniserat avdrag bedöms mer lämplig om schablonbeskattningen ska infogas i det befintliga regelverket för inkomstslaget näringsverksamhet. Då kan den skattesats som gäller enligt de konventionella reglerna användas på den schablon- mässigt beräknade nettoinkomsten, vilket underlättar tillämpningen och till viss del också ökar neutraliteten mellan de fysiska personer som väljer schablonbeskattning och de som väljer konventionell be- skattning. Motsvarande effekt kan dock uppnås genom att schablonskatte- satsen beräknas som den nominella skattesatsen efter avdrag för scha- bloniserade utgifter. Om skatt exempelvis ska tas ut på de faktiska inkomsterna efter avdrag för schabloniserade utgifter , uppnås samma effektiva beskattning genom att ta ut schabloniserad skatt av inkomsterna före avdrag. Det senare alternativet förefaller enklare genom att ett beräknings- moment tas bort, och bör förordas om samma utgiftsschablon ska användas av samtliga som omfattas. De verksamheter som kan lämpa sig för schablonbeskattning av omsättningen kännetecknas av att utgifterna är låga i förhållande till inkomsten. Detta förhållande styr målgruppen mot verksamheter som har låga utgifter, såväl initialt som löpande. Ett schabloniserat avdrag bör därför kalibreras med detta i åtanke. Utgifter finns dock över lag i de flesta verksamheter, exempelvis i form av resekostnader, förslitning av verktyg eller fordon, internet- eller telefonabonnemang eller liknande. Ett mycket lågt schabloniserat avdrag riskerar att stänga ute potentiella användare, som då i stället väljer konventionell be- skattning där avdrag för faktiska utgifter får göras. Ett schabloniserat avdrag som är satt för högt medför i stället en lägre effektiv beskattning av schablonbeskattad verksamhet relativt konventionellt beskattad. Detta kan snedvrida valet av beskattnings- modell till förmån för schablonbeskattning, och bygga in en tröskel i systemet genom att beskattningen ökar då omsättningsgränsen passeras. Eftersom inbetalningar till kontot också är förmånsgrun- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning dande för individen kommer socialförsäkringsförmånerna att bli lägre än avsett om ett för stort avdrag medges. Tillgång till pensions- system och socialförsäkringar bör vara starka skäl för exempelvis ut- förare inom gigekonomin att välja kontobeskattning. Dessa aspekter talar för att ett schabloniserat avdrag så långt som möjligt bör mot- svara de faktiska utgifterna. Statistik över nivån på utgifterna bland de som är aktiva inom gig- ekonomin eller har inkomster av hobbyverksamhet finns inte. Verk- samhet inom gigekonomin karaktäriseras dock generellt sett av att den inte kräver omfattande investeringar av utföraren. Insatsvaran består närmast uteslutande av utförarens arbetsinsats, dvs. tid och kunskaper. Utförarna inom gigekonomin kan därför antas ha låga utgifter i verksamheten. Som stöd för bedömningen av en lämplig nivå på schablonavdra- get kalibreras nivån efter förhållandena bland enskilda näringsidkare med en omsättning och låga utgifter i verk- samheten. Bland de näringsidkare som bedöms kunna använda mikro- företagarkontot och som inte försämrar sin skattemässiga situation vid ett sådant byte uppgår utgifterna i genomsnitt till ungefär 4 pro- cent av inkomsterna. Bland dessa näringsidkare saknar ungefär hälften helt utgifter i verksamheten. Gruppen består till stor del av tjänste- företag och näringsidkare i kulturella näringar som saknar tillgångar. I gruppen finns också företag som är verksamma i branscher som normalt sett har tillgångar. Dessa företag förefaller vara mogna verk- samheter där det kan tänkas att de tillgångar som finns är helt av- skrivna och därför inte längre kostnadsförs. Företagen i denna grupp bedöms därför inte ha en kostnadsstruktur som är helt representativ för de företag som kan antas gå in i systemet, vilket kan vara skäl för att välja en högre nivå på schablonavdraget. vänder sig kon- tot till verksamheter där en stor del av avkastningen beror på utföra- rens egen arbetsinsats och ska utgöra underlag för skatt och berättiga till socialförsäkringsförmåner. Ett schabloniserat avdrag på 10 pro- cent bedöms därför vara mer rimligt. Som har nämnts kom- mer avdraget kontoinnehavaren till del genom att skattesatsen kvo- teras ned i motsvarande mån. Förslaget föranleder införandet av 4 § andra stycket i den nya källskattelagen samt de nya 12 kap. 3 a § och 16 kap. 38 § IL. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Bedömning: Faktiska underskott i en schablonbeskattad verksam- het beaktas inte. Jag har övervägt om schablonsbeskattningssystemet bör utformas så att faktiska underskott kan beaktas, trots att utgifterna inte får dras av. Det är inte ovanligt att nystartad näringsverksamhet går med underskott den . I 62 kap. 3 och 4 §§ IL finns också be- stämmelser om att underskott av näringsverksamhet i vissa fall får dras av som allmänt avdrag. Om verksamheten förväntas ha stora initiala utgifter kan denna möjlighet vara ett skäl till att välja konven- tionell beskattning. Med hänsyn till att schablonbeskattningssystemet i grunden inte är avsett för verksamheter med stora utgifter anser jag att det saknas behov av bestämmelser om faktiska underskott. För den som för- väntas ha utgifter som överstiger inkomsterna är det mer förmånligt att låta bli att öppna ett mikroföretagarkonto och att i stället välja att bli beskattad enligt inkomstskattelagen. Möjligheten att dra av initiala underskott av näringsverksamhet mot inkomster i andra in- komstslag förstärker fördelen av att beskatta en verksamhet med be- tydande utgifter i inkomstslaget näringsverksamhet. Faktiska under- skott i verksamheter som beskattas genom mikroföretagarkonto bör därför vara så ovanligt förekommande att det förefaller onödigt med särskilda regler. Regler för att hantera underskott skulle också kunna signalera att även den med stora utgifter i verksamheten kan eller bör öppna ett mikroföretagarkonto. Så är dock inte fallet och reglerna i sig skulle därför riskera att skicka motstridiga signaler till de fysiska personer som står i begrepp att välja beskattningsmodell. Dessutom bör till- kommande särregleringar som gör systemet mer komplicerat und- vikas om reglerna inte är nödvändiga. En fråga som har uppkommit är hur verksamhet som beskattas genom ett mikroföretagarkonto ska behandlas i förhållande till be- stämmelserna om allmänt avdrag för underskott i nystartad verk- samhet i 62 kap. 3 och 4 §§ IL. Anta att en verksamhet har bedrivits och beskattats genom kontot. Om verksamheten där- efter övergår till att beskattas som aktiv enskild näringsverksamhet, Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning ska verksamheten anses som nystartad enligt 62 kap. 3 § IL och all- mänt avdrag därför medges. Jag anser att det avgörande för bedömningen blir när verksam- heten uppfyller näringskriterierna i 13 kap. 1 § IL. Om det skedde direkt när verksamheten började bedrivas kan allmänt avdrag inte er- hållas . Om verksamheten inte kunde klassificeras som näringsverksamhet i inkomstskattelagens mening förrän då den började beskattas konventionellt kan allmänt avdrag för underskott göras. 6.7.1Neutral beskattning av kontot Bedömning: Skattesatsen bör bestämmas till en nivå som medför att inbetalningar till mikroföretagarkonto beskattas neutralt i för- hållande till konventionellt beskattad näringsverksamhet. Skatte- satsen bör vara proportionell och inte progressiv. I avsnitt 6.1 anges som utgångspunkt för schablonskattesystemet att schablonbeskattningen bör medföra samma effektiva beskattning som om verksamheten hade varit konventionellt beskattad. Skälen för detta är att en lägre effektiv beskattning av schablonbeskattad verk- samhet riskerar att snedvrida valet av beskattningsmodell till förmån för schablonbeskattning och därmed leda till en konkurrensfördel för dessa verksamheter relativt de som är konventionellt beskattade. Det kommer också att medföra att en tröskel byggs in i systemet genom att beskattningen ökar då omsättningsgränsen passeras, vilket kan hämma expansion av verksamheten. istället innebär en högre effektiv beskattning finns det risk att nack- delen av en högre beskattning överväger fördelen av ett enklare regel- verk, och att mikroföretagarkontot därför inte kommer att användas iden omfattning som annars hade skett. Om systemet förutom förenkling också ska ha som mål att öka sysselsättningen i grupper långt ifrån arbetsmarknaden kan detta vara ett skäl för att låta kontot vara skattesubventionerat, dvs. lägre be- skattat än annan verksamhet. En lägre effektiv beskattning minskar marginaleffekterna för den som går från bidragsförsörjning till egen försörjning eftersom skatten tar en mindre del av en inkomstökning Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Även personer med högre inkomster har höga margi- naleffekter i form av en hög marginalskatt på inkomst av tjänst eller näringsverksamhet. En möjlighet till lågbeskattade inkomster skulle därför kunna öka antalet arbetade timmar. En lägre effektiv beskattning av inbetalningar till kontot skulle också kunna motiveras utifrån en vilja att stimulera gigekonomins framväxt. Lägre beskattning av utförarna skulle kunna motivera fler att utföra tjänster inom gigekonomin. Eftersom aktivitet inom gig- ekonomin till stor del förefaller utgöra ett komplement till annan sysselsättning (se avsnitt 11.4.1) kan det antas att en stor del av arbets- tiden inom gig ersätter fritid, och att antalet arbetade timmar därför skulle kunna öka om gigekonomin ökar i omfattning. Det förutsät- ter dock också att de uppdrag som erbjuds via gigplattformar inte motsvaras av arbetstillfällen som annars hade funnits inom den tradi- ekonomin. I vilken utsträckning detta är fallet är ännu inte klarlagt i forskningen, och sysselsättningseffekterna av gigekonomins framväxt är därför ännu oklara. En lägre beskattning av en viss typ av verksamhet skulle emel- lertid även kunna leda till att arbetad tid omfördelas mellan konven- tionellt beskattad och schablonbeskattad verksamhet. I den mån så sker skulle antalet arbetade timmar inte öka, som de totala skatteintäkterna skulle minska. Detta motverkas till viss del genom att omsättningsgränsen för mikroföretagarkontot enligt förslaget i avsnitt 6.5 sätts till en nivå där en verksamhet på heltid inte kan be- skattas genom kontot. Detta medför att anställda inte bör ha något intresse av att ersätta en anställning med tjänsteköp via ett konto. En lägre beskattning av kontot skulle dock kunna ge arbetsgivare incita- ment att sänka anställningskostnaderna genom att omvandla anställ- ningar till tjänsteköp. En lägre beskattning av kontot kan också med- föra behov av olika spärregler för att hindra oönskat beteende. Sådana spärregler komplicerar systemet, vilket riskerar att motverka de förenk- lingar som kontot annars skulle kunna medföra. Den forskning som refereras i avsnitt 4.5 visar att både en mins- kad administrativ börda och en sänkt bolagsskattesats kan öka ny- företagandet, och att de skattade effekterna av dessa två är av samma storleksordning. Att minska den administrativa bördan har dock inte lika stora offentligfinansiella kostnader som en lägre beskatt- ning, och är därför ett mer kostnadseffektivt sätt att åstadkomma den avsedda effekten. Den förenkling av beskattningen som mikro- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning