sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Förslaget bedöms inte medföra någon ökad kostnad för vattenmyndighet- erna eftersom uppdraget bedöms omfattas av den ordinarie verk- samheten och inte medföra behov av särskild finansiering. 26.6Konsekvenser för kommuner och regioner Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för kommuner eller regioner ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. När det gäller kostnadsökningar och in- täktsminskningar för staten, kommuner eller regioner, ska kommit- tén föreslå en finansiering. Bedömningar, överväganden och förslag som berör kommunerna finns i kapitel 12 Miljökvalitetsnormer, kapitel 14 Ingen gödning till havet, kapitel 15 Farliga ämnen, kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen, kapitel 19 Undervattensbuller, kapitel 20 Marint områdesskydd och kapitel 21 där alla vill vara. De samlade konsekvenserna för kommunerna av dessa bedöm- ningar, överväganden och förslag redovisas här. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram fler miljökvalitetsnormer för undervattensbuller. Det kommer att påverka tillståndsgivande myndigheter, t.ex. kom- muner, som får tydligare riktlinjer att förhålla sig till. Förslaget bedöms inte medföra några merkostnader för kommunerna. Kapitel 14 Ingen gödning till havet –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen beslutar om ett etappmål om ökad återföring av fosfor och kväve till livsmedels- produktionen från stallgödsel, avlopp och matavfall. Etappmålet riktas mot statliga myndigheter, men åtgärder för att nå målet kan få konsekvenser för verksamhet inom VA och avfall. Konsekvenserna vad gäller återföring av fosfor från slam har re- dovisats utförligt av Utredningen om en giftfri och cirkulär åter- föring av fosfor från avloppsslam.47 Utredningen har bedömt 47SOU 2020:3, Hållbar slamhantering, betänkande av Utredningen om en giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam. konsekvenserna av att ett förbud mot slamspridning skulle infö- ras med tillkommande återvinningskrav. Merkostnader för åter- av fosfor belastar huvudsakligen VA-kollektiven och hushållen. Samhälls- och miljönyttan bygger på att återvunnen fosfor verkligen återförs till kretsloppet, vilket är en kvarstående osäkerhet i valet av framtida hanteringsmetod. Ökade krav ställs på kommunerna vad gäller information, prövning, tillståndsgivning, tillsyn och uppföljning. Det innebär ökade kostnader. Kostnaderna blir mindre med fortsatt möjlighet att sprida slam på jord- bruksmark. Ett betydande antal företag berörs av den framtida slamhanteringen, såväl större som ett betydande antal mindre företag. Här avses inte enbart ett 70-tal kommunala VA-verksam- heter som bedrivs i bolagsform. Det gäller i stor utsträckning en rad ytterligare aktörer verksamma som jordbruksföretag (cirka tusen företag berörs ) eller tillverkare och leverantörer av utrust- ning, varor och tjänster (ytterligare flera hundra företag). Förslaget bedöms leda till alternativa hanteringsvägar och ny tek- niktillämpning. Det kan komma att innebära avveckling av verk- samheter men även utveckling av nya verksamheter och tjänster. Utredningen om hållbar slamhantering bedömde vidare att miljö- nyttan kan komma att bli större vid återvinning av fosfor med tekniska metoder, jämfört med traditionell spridning av slam inom jordbruket. Hälsoeffekter har också värderats när det gäller transportrelaterade skador och kadmiumbelastning. Enligt Ut- redningen om hållbar slamhantering får de hälsorelaterade kost- naderna från farliga ämnen i slam, främst kadmium och PFAS, litet genomslag. Detta till följd av antaganden om de stora miljö- kostnader som olika typer av utsläpp till luft, mark och vatten förväntas resultera i. Utredningen baserade sina antaganden bl.a. på livscykelanalys och ekonomiska beräkningar för fosforåtervin- ning genomförda av IVL.48 IVL räknade på ekonomiska värden avseende resursförbrukning, försurning, övergödning, global upp- värmning och hälsoeffekter av kadmium.49 påpekas att slutsatser ska dras med stor försiktighet. Bakomliggande osäker- heter gör det dock vanskligt att uttala sig om verkliga kostnader, särskilt om dessa sätts i relation till reningsanläggningarnas 48IVL 2019, Konsekvensbeskrivning för framtida slamhantering och Fosforåtervinning, Livscykelanalys och ekonomiska beräkningar av två utvalda teknikkedjor för fosforåtervinning, Rapport . 49SOU 2020:3, Hållbar slamhantering, tabell 14.2, s. 671. betydligt mer omfattande totala miljö- och klimateffekter. Jäm- förelser bör vidare göras, enligt Utredningen om hållbar slamhan- tering, med de miljökostnader det innebär att fullt ut nyttja mi- neralfosforgödning som komplement till utebliven slamgödsling. Miljönyttor tillfaller hela samhället men miljörelaterade kostnader drabbar aktörer på olika sätt. Förslaget berör även kommunernas avfallssektor. Kommunerna har redan ett krav om utsortering av matavfall genom EU-direktiv. Etappmålet bedöms inte medföra ytterligare uppgifter inom kommunernas avfallshan- tering. Kommunerna behöver dock vid investeringar inom VA och biogas även inkludera teknik för att möjliggöra återvinning och återföring av näringsämnen, vilket kan medföra en kostnad, men även en långsiktig intäkt. –Miljömålsberedningen föreslår att länsstyrelserna får en instruk- tionsenlig uppgift att stödja den regionala åtgärdssamordningen för lokala havs- och vattenvårdsåtgärder. Förslaget innebär att kommunerna kan få praktiskt stöd i form av kunskap, rådgivning, att identifiera finansiering m.m. för ett långsiktigt genomförande av ett lokalt åtgärdsarbete med bättre planeringsförutsättningar än . Förslaget bedöms inte medföra några merkostnader för kommunerna. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen genomför en nog- grann analys av potentiella och långsiktiga negativa effekter på miljötillståndet i vatten och hav av icke-försämringskravet i 5 kap. 4 § , som är ett resultat av den s.k. Weserdomen. Förslaget kan på betydelse för tillståndsgivning till kom- munalt VA. Kapitel 15 Farliga ämnen –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen förlänger satsningen på reningsteknik i kommunala avloppsreningsverk för att rena av- loppsvatten och dagvatten från läkemedelsrester till 2030. Försla- get innebär en kostnad för staten motsvarande och motsvarande intäkt för de kommuner som ansöker om bidrag för ny reningsteknik. Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen –Miljömålsberedningen föreslår att kustlänsstyrelserna, med stöd av Havs- och vattenmyndigheten, får i uppdrag att ta fram länsvisa, alternativt samordnade inom vattendistrikten, åt- gärdsplaner för fiskevården. Förslaget innebär bättre förutsätt- ningar för kommuner och frivilliga organisationer som önskar bi- dra i det lokala fiskevårdsarbetet. Stärkta fiskebestånd kan även främja turistnäringen i kustkommuner. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska få ett utökat ansvar när det gäller samordning av frågor om undervattensbuller vilket kan väntas leda till att fler aktörer blir medvetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. Det kan komma att påverka bl.a. kommuner när de ska fatta be- slut om var hamnar och annan marin verksamhet ska lokaliseras. Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen beslutar om ett nytt etappmål för marint områdesskydd. Ett etappmål kan enbart rik- tas mot statliga myndigheter, men åtgärder för att nå målet, dvs. de enskilda besluten om skyddade områden, kan påverka kom- muner, privata verksamhetsutövare och enskilda mark- och vat- tenrättsägare. Kommunerna har mandat att besluta om skyddade områden och kan bidra på frivillig basis till etappmålet. Statligt inrättade naturreservat medför inga kostnader för kommunerna, men i det fall en kommun väljer att inrätta ett kommunalt natur- reservat kan skötselbehov uppstå som kommunen behöver be- kosta. Förslaget medför inga inskränkningar i det kommunala självstyret men kan påverka en kommuns möjligheter att peka ut områden för ny exploatering i den fysiska planeringen eller med- dela bygglov t.ex. för hamnar samt ge strandskyddsdispenser t.ex. för bryggor. Kapitel 21 där alla vill vara –Miljömålsberedningen föreslår att länsstyrelserna får en uppgift i sin instruktion att ha ett tydligare ansvar för att samordna arbetet i länets kustvattenområden när det gäller underlag för fysisk pla- nering och stöd till kommunerna, skydd av områden med andra områdesbaserade bevarandeåtgärder samt åtgärdsplanering och genomförande av åtgärder. Förslaget ska stödja och under- lätta 87 kustkommuners arbete med fysisk planering, områ- desskydd, åtgärdsarbete m.m. Förslaget bedöms därför stärka kommunernas kapacitet och effektivitet i det kommunala vatten- och havsmiljöarbetet. –Miljömålsberedningen föreslår att länsstyrelserna ska få till uppgift i sin instruktion att ta fram och tillhandahålla kunskapsunderlag för länets kustvattenområde. Kunskapsunderlaget ska vara sam- manställt och lättillgängligt för länets kommuner och vara utformat så att det kan användas som underlag för bl.a. fysisk planering, skydd, tillsyn, tillståndsprövning och åtgärdsplanering. Förslaget kommer minska kommunernas administrativa arbete med att få fram och sammanställa underlag för fysisk planering, åtgärds- arbete m.m. Förslaget innebär även att underlaget ska tillhanda- hållas kostnadsfritt. Detta förutsätter dock att förslaget om att djupdata ska bekostas med anslagsmedel genomförs. –Miljömålsberedningen föreslår att kommunernas planeringsansvar för kustvattenområden specificeras i 3 kap. 5 § plan- och bygg- lagen, så att kommunerna, också med hjälp av kunskapsunderla- get och samordningsstödet från länsstyrelserna, kan arbeta med ett helhetsperspektiv från utsjö till land i den fysiska planeringen. Regeländringen ska bidra till att lösa problemet med att få kust- kommuner att göra en ändamålsenlig översiktsplanering i kust- vattenområdena. Kommunerna har dock haft ansvar för fysisk planering av kustvatten så förslaget innebär ett för- tydligande av det befintliga ansvaret samt att regeln blir en signal att det är viktigt att kommunerna prioriterar den fysiska plane- ringen i kustvattenområdet ut till en nautisk mil utanför baslin- jen, dvs. där havsplanerna tar vid. Regeländringen i sig medför inte någon merkostnad eller behov av finansiellt stöd till kommu- nerna. Miljömålsberedningen bedömer ändå att det kan vara lämpligt med riktade satsningar för att förstärka kommunernas kapacitet att genomföra översiktsplanering eller fördjupade över- siktsplaner för kustvattenområdena och de aktiviteter som påver- kar kustvattnets miljöstatus, så att denna betydelsefulla planering faktiskt kommer till stånd. Förslagen om att länsstyrelserna ska få en tydlig samordnande roll för kusthavet och tillhandahålla kunskapsunderlag bidrar till kommunernas genomförande av för- slaget. Förslaget medför inga direkta konsekvenser för enskilda eller privata verksamheter men kan bidra till bättre planeringsför- utsättningar för näringslivet, särskilt för planering av ny verksam- het. Förslaget kan även innebära bättre förutsättningar för fri- luftsliv och båtliv genom framförhållning i planering av hamnar, båtuppställningsplatser och båtramper. Den fysiska planeringen kan även ge indikationer till enskilda om olika kustområdens na- turvärden och ekologiska känslighet och därmed indikera var det kan vara rimligt att ansöka om strandskyddsdispenser för bryg- gor och andra anläggningar i vatten. –Miljömålsberedningen föreslår att kommunernas möjlighet att be- stämma skyddsåtgärder i detaljplanen utöver markförorening ska omfatta förorening av hav och vatten. Kommunen ska även få be- stämma skyddsåtgärder för att motverka negativ påverkan på havs- och vattenmiljön. Kommunen får också bestämma att lov eller startbesked för en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av markens användning endast får ges under förutsättning att markens lämplighet för bebyggande har säkerställts genom att en mark-, havs-, eller vattenförorening har avhjälpts eller en skydds- eller säkerhetsåtgärd har vidtagits på tomten. Förslaget föran- leder ändringar i 4 kap. 12 och 14 §§ . Försla- get ger kommunerna samma möjligheter som de har när det gäller mark att även bestämma skyddsåtgärder för att motverka förorening i havs- och vattenmiljön samt vänta med lov eller startbesked för en åtgärd tills en förorening i hav eller vatten har avhjälpts. Dessutom får kommunen bestämma skyddsåtgärder för att motverka negativ påverkan på havs- och vattenmiljön. Det innebär att kommunernas bestämmanderätt ökar i förhållande till fastighetsägarna. Förslaget om regeländring bedöms inte medföra några merkostnader eller ekonomiska konsekvenser i sig även om fler skydds- eller säkerhetsåtgärder i sin tur kan innebära ökade kostnader för kommunerna. –Miljömålsberedningen föreslår att strandskyddets syfte om beva- rande av goda livsvillkor för djur och växtlivet i vatten förtydligas så att det framgår att det också innebär att nå god miljöstatus en- ligt havsmiljöförordningen och god ekologisk och kemisk status enligt vattenförvaltningsförordningen. Regeländringen ska bidra till att minska problemet med exploatering i särskilt känsliga grunda kustområden. Förslaget påverkar kommunerna som har huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet. För kommunernas del kan förslaget därför innebära att de tvingas tillåta färre strandskyddsdispenser. För- slaget ska även underlätta kommunernas bedömning och säker- ställa en likartad bedömning av betydelsen av syftet att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet i kustvattenområdet i hela landet, och därmed bidra till en större rättssäkerhet för fastig- hetsägare. För att förslaget ska få genomslag är det viktigt att länsstyrelserna tillhandahåller det kunskapsunderlag som beskrivs ovan samt stöd till kommunerna att tolka miljökvalitetsnormerna för de olika vattenförekomsterna så att kommunernas handlägg- ning av strandskyddsdispenser underlättas. Miljömålsberedningens förslag påverkar inte regionernas verksamhet. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för företag ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervä- ganden och förslag som berör lantbrukare redovisas här. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Den svenska lantbruksnäringen består av cirka 63 000 jordbruks- företag. Omkring 23 000 av dessa klassas som småbruk,50 medan 13 500 jordbruk är och 2 400 är större före- tag med över 200 hektar.51 Drygt 170 000 personer hade 2016 någon form av sysselsättning inom jordbruket motsvarande cirka 55 000 års- arbetskrafter.52 Kapitel 14 Ingen gödning till havet –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen beslutar om ett etappmål om ökad återföring av fosfor och kväve till livsmedels- produktionen från stallgödsel, avlopp och matavfall. Ett etappmål riktas mot statliga myndigheter, men åtgärder för att nå målet kan medföra konsekvenser för främst jordbruksföretag och kommu- nal verksamhet inom VA och avfall. Etappmålets del om minskad ammoniakavgång kan medföra behov av investeringar på gårds- nivå. Landsbygdsprogrammets investeringsstöd kan användas för detta. Etappmålet innebär inga krav på jordbruksföretag att köpa in en viss mängd gödsel från återförda näringsämnen, förutom att jordbruksföretag som producerar stallgödsel behöver nyttja denna effektivt. Etappmålet i sig medför därför inga eller enbart små konsekvenser för jordbruksföretagen. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Åtgärder för att nå det föreslagna etappmålet om ökad återföring av fosfor och kväve till livsmedelsproduktionen från stallgödsel, avlopp och matavfall kan medföra små konsekvenser för cirka 28 000 jord- bruk med djurproduktion53 samt 15 000 lantbruksföretag med hästar54, 50Småbruk är ett jordbruksföretag med ett arbetsbehov . 51Jordbruksverket 2020, Jordbruksstatistisk sammanställning 2020, tabell 2.2 och 2.5. 52Jordbruksverket 2020, Jordbruksstatistisk sammanställning 2020, tabell 7.3. 53Jordbruksverket 2020, Jordbruksstatistisk sammanställning 2020, tabell 2.4. 54Jordbruksverket 2020, Jordbruksstatistisk sammanställning 2020, tabell 6.2. de lantbruksföretag som har en produktion av stallgödsel. Det finns även cirka 250 000 hästar på anläggningar som inte klassas som jordbruksföretag.55 Cirka en tredjedel av jordbruksarealen gödslas med stallgödsel.56 Etappmålet innebär att stallgödsel tas tillvara på jordbruksmark så att tillförseln av växtnäringsämnen balanserar bortförsel samt att kväveavgången från stallgödsel genom ammoniak ska reduceras med . Majoriteten av jordbruk med djurhållning har en god gödselplanering och effektiv användning av stallgödsel och etappmålet medför inga konsekvenser för dessa. Några jordbruk kan behöva ytterligare stöd med rådgivning t.ex. genom Greppa Näringen för att nå en bättre gödselbalans. Företag med en över- produktion av stallgödsel behöver säkerställa avsättning för denna. Förslaget om regeringsuppdrag för vidare utveckling av innovation och teknik kan bidra till att underlätta avsättningen av stallgödsel, t.ex. till biogasproduktion och sedan produktion av biogödsel. Detta kan underlätta för lantbruk i djurtäta områden med svårigheter att få full avsättning för gödseln. Vilken tidsåtgång etappmålet kan föra med sig för företagen och vad etappmålet innebär för företagens administrativa kostnader Förslaget om etappmålet bedöms inte medföra ökade administrativa kostnader för merparten av företagen. Etappmålets strecksats om återvinning från stallgödsel kan innebära att rådgivningen inom Greppa Näringen kan behöva utvidgas till att även omfatta rådgiv- ning hos mindre jordbruksföretag samt hästägare. Vilka andra kostnader det föreslagna etappmålet medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av förslaget Etappmålets strecksats om minskad ammoniakavgång från stallgöd- sel kan medföra behov av investeringar på gårdsnivå. Landsbygds- programmets investeringsstöd kan användas för detta. 55Jordbruksverket 2020, Jordbruksstatistisk sammanställning 2020, tabell 6.21. 56SCB 2020, Gödselmedel i jordbruket 2018/19 - och stallgödsel till olika grödor samt hantering och lagring av stallgödsel, MI 30 . linje med befintliga och pågående satsningar för minskad ammoniak- avgång inom lantbruket. I vilken utsträckning etappmålet kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen Etappmålet bedöms inte medföra några direkta konsekvenser för konkurrensförhållandena nationellt eftersom etappmålet berör samt- liga lantbruk med djurproduktion. Hur etappmålet i andra avseenden kan komma att påverka företagen Etappmålet medför inga krav på jordbruksföretag att köpa in en viss mängd gödsel från återförda näringsämnen men kommer öka tillgången på mineralgödsel med återvunnen fosfor och kväve eller andra former för biogödsel. Detta kan ge jordbruksföretagen ett större utbud och säkerhet vad gäller försörjning av gödselmedel. Ska etappmålet kunna nås behöver även attraktiva och konkurrenskraf- tiga produkter med fosfor och kväve tas fram. Med dagens teknik och marknad är det, och kommer sannolikt vara, dyrare att utvinna fosfor och kväve ur avloppsvatten och slam än att köpa ny fosfor och kväve. Olika stödformer eller kvotplikt av åter- vunna näringsämnen i mineralgödsel på marknaden kan därför be- hövas. Miljömålsberedningen föreslår ett uppdrag om innovation och teknikutveckling för effektiv återföring av näringsämnen till livsmedelsproduktion där sådana stödformer utvecklas vidare. Enligt Energimyndigheten användes 1 stallgödsel för framställning av biogas . Motsvarande siffra 2015 var 893 800 ton.57 Stallgödseln återförs sedan till stor del till åkermarken i form av rötrest eller biogödsel. De totala använda mängderna av kväve och fosfor från biogödsel samt från övriga organiska gödsel- medel (pelleterade produkter, flytande biprodukter från livsmedels- industrin samt rötslam) har ökat i användning men samredovisas ändå med mineralgödsel, och kan där- för inte skiljas ut separat i SCB:s statistik. 57Energimyndigheten , Produktion och användning av biogas och rötrester , ER 2019:23. Om särskilda hänsyn behöver tas till små företag Förslaget om etappmålet kan innebära att rådgivningen inom Greppa Näringen kan behöva utvidgas till att även omfatta rådgivning om stallgödselhantering till mindre jordbruksföretag och till hästägare och andra som inte har ett jordbruksföretag. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ger , , , , och Formas ett gemensamt uppdrag att ta fram förslag på hur stallgödsel, avloppsvatten, avloppsslam samt matavfall kan ut- vecklas till en högvärdig resurs, bl.a. i form av biogödsel eller åter- föring av näringsämnen till mineralgödsel, för att bidra till att nå etappmålet om återföring av näringsämnen. Uppdraget behöver genomföras i nära samarbete med bl.a. lantbrukets organisa- tioner. Företag som berörs av förslaget om regeringsuppdraget Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader eller admi- nistrativa konsekvenser för lantbruksföretagen. –Miljömålsberedningen föreslår att länsstyrelserna får en instruk- tionsenlig uppgift att stödja den regionala åtgärdssamordningen för lokala havs- och vattenåtgärder. Förslaget kan komma att medföra ytterligare stöd med rådgivning och åtgärdsplanering till lantbruket. Företag som berörs av förslaget om stärkt lokalt åtgärdsarbete Förslag kan komma att medföra ytterligare behov av stöd med råd- givning och åtgärdsplanering till lantbruket. Det är frivilligt för lant- bruksföretagen att ta del av rådgivning och stöd. För de lantbruks- företag som önskar genomföra åtgärder för att minska näringsläckage bör förslagen om en långsiktig satsning på åtgärdssamordnare och även bättre samordning med Greppa Näringen, kunna bidra till att underlätta åtgärdsarbetet och minska administrationen för det enskilda företaget jämfört med dagens situation. –Miljömålsberedningen föreslår att kompletterar 20 § i föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljö- hänsyn i jordbruket vad avser växtnäring, så att, inom nitratkäns- liga områden, även fosfor ingår i kravet på dokumentation, ge- nom växtodlingsplaner eller motsvarande. Förslaget medför att sådana jordbruksföretag inom nitratkänsliga områden som har krav på dokumentation i form av växtodlingsplaner eller motsvarande även ska inkludera fosfor i beräkningarna och doku- mentationen. Förslaget kan medföra att lantbrukare behöver ge- nomföra markkartering och ta fram en markkarta. Det finns ingen exakt siffra på hur stor andel av lantbruken som redan har en mark- kartering, men uppskattningsvis över hälften av de större lant- bruken, dvs. lantbruk eller 25 djurenheter.58 Greppa Näringens rådgivning med att ta fram ”växtnäringsbalanser” som är underlag för bl.a. växtodlingsplaner inkluderar i princip alltid fosfor. Förslaget bedöms därför inte medföra något ytterligare behov av rådgivning för de företag som redan ingår i Greppa När- ingens verksamhet. Fler lantbruk kan dock komma att efterfråga rådgivning. Företag som berörs av förslaget om krav på att fosfor ska inkluderas i växtodlingsplaner eller motsvarande dokumentation Förslaget får konsekvenser för jordbruksföretag som ligger inom ni- tratkänsliga områden och som har krav på dokumentation i form av växtodlingsplaner eller motsvarande, och som inte inkluderar fosfor i föreskriven dokumentation. Det är dock flera som inklude- rar dokumentation om fosfor på frivillig basis. Enligt finns det ingen publicerad statistik på an- tal jordbruksföretag i nitratkänsliga områden.59 Enligt en statistisk sök- ning som genomförde 2016 finns det cirka 35 000 jord- bruksföretag större än två hektar inom nitratkänsliga områden, dvs. drygt hälften av jordbruksföretagen.