sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Samverkan med relevanta organisationer är av- görande för att funktionens arbete ska ge ett gott resultat. Målet för den fasta funktionen ska vara att verka för att fler ska arbeta längre och att antalet arbetade timmar bland seniorer ska öka. Funktionens huvuduppdrag ska vara att samla, analysera och sprida forskningsresultat och annan kunskap och erfarenheter som rör senior arbetskraft och som bidrar till att fler seniorer stannar kvar längre i arbetslivet. Det kan till exempel handla om att öka kunskapen om hur olika förmågor och funktioner förändras med ålder, om ekonomiska drivkrafter för att arbeta kvar eller gå i pension, arbetsmiljö som hindrar eller främjar ett längre arbetsliv och vilken roll kompetensutveckling har och bör ha. Arbetet ska påverka beteenden och syfta till att stimulera arbetsgivare att ut- veckla en personalpolitik som bygger på kunskap om demografi, åldrande och arbete så att förutsättningarna för seniorer att arbeta längre ska förbättras. Funktionen bör återkommande undersöka i vilken utsträckning människor kan, vill och får arbeta längre än traditionell pensions- ålder och hur detta förändras . Återkommande undersök- ningar om t.ex. attityder till senior arbetskraft och hur åldrandet förändras bör också genomföras. Funktionen bör också lyfta goda exempel på arbetsplatser som bedriver ett framgångsrikt åldersmedvetet ledarskap och genomföra informationskampanjer riktade mot HR-avdelningar. Spridning av kunskap kan ske genom att samla och sammanställa kunskap från forskning och sprida denna i rapporter, informations- material, artiklar som sprids t.ex. via hemsida och andra medier samt vid seminarier. Funktionen ska också ha möjlighet att initiera och finansiera projekt och samarbeta med forskningsfinansiärer. Överväganden, bedömningar och förslag Det norska Senter for seniorpolitikk kan inspirera I finns Senter for seniorpolitikk (SSP) som är ett nationellt kompetenscenter för frågor om senior arbetskraft. Centrets uppgifter liknar dem som delegationen föreslår att den fasta funk- tionen bör ha. Det norska centret arbetar för att öka förvärvs- frekvensen bland seniora arbetstagare, få seniorpolitik att bli en integrerad del i de flesta verksamheters personalpolitik samt öka den seniorpolitiska kompetensen och medvetenheten i samhället, i arbets- livet och hos enskilda.17 Verksamheten har ett kunskaps- och forskningsbaserat fokus, där man arbetar pådrivande, koordinerande och förmedlande. Såväl Arbeids- og sosialdepartementet som arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer är involverade i arbetet. Företrädare för delegationen för senior arbetskraft besökte norska Senter för Seniorpolitikk , och fick bl.a. ta del av ett antal erfarenheter de gjort i sitt arbete. I huvudsak arbetar SSP med information och påverkan riktat mot olika aktörer i samhället, t.ex. myndigheter, politiker, arbetsmark- nadens parter, företag, medier och privatpersoner. Centret deltar också i olika arbetsgrupper, samarbetar med olika organisationer och erbjuder rådgivning om hur olika organisationer kan arbeta mer åldersinkluderande. SSP bedriver inte egen forskning men initierar och finansierar forskning och arbetar även med att sprida forskningsresultat på ett lättillgängligt sätt vid seminarier och genom media. SSP genomför en egen attitydundersökning, Norsk senior- politisk barometer, som undersöker både arbetsgivares och anställdas inställning till arbete, åldrande och pensionering. Organisationen delar även ut ett pris till årets seniorprofil, vanligen en arbets- givare som bedriver en särskilt god personalpolitik med senior- perspektiv. Både årets seniorprofil och attitydundersökningen brukar få stor medial uppmärksamhet. Centret har totalt sju anställda.18 SSP har fått ett anslag för administration på via den norska statsbudgeten. Uppskattningsvis läggs 15–av budgeten på forskningsfinansiering. 17Senter for seniorpolitikk (2020a), Strategiplan 2020–2023. 18Senter for seniorpolitikk (2020b), Årsrapport . Överväganden, bedömningar och förslag inrättats av regeringen men det är arbetsmarknadens parter som är huvudmän för centret. Styrelsen består av representanter för arbets- marknadens parter och det är de som bestämmer inriktningen för verksamheten.19 6.5.3Förekomsten av nudging att gå i tidig pension ska undersökas Delegationens förslag: Den fasta funktionen som delegationen föreslår ska inrättas ska få i uppdrag att tillsammans med experter undersöka förekomsten av avsiktliga eller oavsiktliga nudge som påverkar seniorer att avsluta arbetslivet kring 65-årsåldern eller tidigare. Uppdraget ska också vara att lämna förslag på hur nudging i stället kan användas för att få seniorer att senarelägga arbets- marknadsutträdet. Den fasta funktionen för främjande av ett längre arbetsliv som delegationen föreslår ska inrättas, ska få i uppdrag att tillsammans med experter undersöka förekomsten av avsiktliga eller oavsiktliga nudge som påverkar seniorer att avsluta arbetslivet kring 65-års- åldern eller tidigare. Analysen bör omfatta nudging i regler, infor- mation eller i andra former, både i allmänna och avtalade system. Uppdraget ska också vara att lämna förslag på hur nudging i stället kan användas för att få seniorer att senarelägga arbetsmarknads- utträdet. Den komplicerade informationen inför 65-årsdagen är rimligen en av de viktigaste orsakerna till att många seniorer tar ut sin pension vid en ålder då de flesta andra gör det och att de därefter mer eller mindre slutar att förvärvsarbeta. För att fler ska välja att arbeta längre bör regeringen arbeta för att minska den nudging eller de knuffar som påskyndar utträdet från arbetslivet (se vidare avsnitt 5.5). Regeringen bör också testa och utveckla metoder för nudging som i stället för att påskynda utträdet kan bidra till att förlänga arbetslivet. För att kunna göra det krävs fördjupad analys och kunskap. I mer än 50 länder har regeringar inrättat särskilda enheter som undersöker, utvecklar och testar nudging i offentliga verksamheter. 19Senter for seniorpolitikk, Uppgift vid studiebesök . Överväganden, bedömningar och förslag Erfarenheter från några av dessa visar att relativt små och billiga insatser har bidragit till för den enskilde och för samhället bättre val. Någon sådan enhet har dock inte inrättats i . 6.5.4Utvecklingen av seniorers arbetskraftsdeltagande ska följas upp regelbundet Delegationens förslag: Regeringen ska för redovisa utvecklingen av antalet seniorer i arbete och vilka åtgär- der som vidtagits för att få fler att arbeta längre samt vilka hinder för en fortsatt positiv utveckling som har undanröjts. Särskilt utvecklingen inom staten är viktig att redovisa. Utvecklingen av andelen förvärvsarbetande seniorer och utveck- lingen av antalet arbetade timmar bland seniorer ska följas upp kontinuerligt. () ska få i uppdrag att regelbundet ta fram statistik om seniora arbetstagare i olika sekto- rer och branscher, samt seniorers bidrag till samhällsekonomin i form av arbetade timmar. Delegationen har konstaterat att många tidigare hinder för ett längre arbetsliv har undanröjts, men att flera kvarstår (se vidare kapitel 4–5). För att kunna bedöma om vidtagna åtgärder är tillräckliga eller om fler behöver vidtas behöver beslutsfattare kunskapsunderlag om hur utvecklingen av seniorers arbetskraftsdeltagande ser ut. Delegationen bedömer att regeringen ska redovisa till hur utvecklingen av seniorers arbetskraftsdeltagande ser ut, vilka åtgärder som har vidtagits för att få fler att arbeta längre och vilka hinder som har undanröjts. Detta föreslog också arbetsmarknadens parter 2016 i den avsikts- förklaring som lämnades av regeringens tidigare utsedda process- ledare för en dialog med parterna om ett längre arbetsliv.20 Det är särskilt viktigt att redovisa utvecklingen inom den statliga sektorn. När staten förväntar sig att medborgarna ska arbeta längre, är det särskilt viktigt för trovärdigheten att utvecklingen inom staten inte är sämre än inom övriga sektorer. Dessutom har de flesta anställda inom statlig sektor goda möjligheter att arbeta längre. 20Socialdepartementet (2016), Avsiktsförklaring. Överväganden, bedömningar och förslag Delegationen föreslår att SCB ska få i uppdrag att ta fram regel- bunden statistik om seniorers arbetskraftsdeltagande i olika sektorer och branscher samt seniorers bidrag till samhällsekonomin i form av arbetade timmar. 6.5.5Informationen om de privatekonomiska konsekvenserna av att arbeta längre bör förbättras Delegationens förslag: och den fasta funktion som delegationen föreslår ska inrättas ska få ett gemen- samt uppdrag att återkomma till regeringen med infor- mation om de samlade marginaleffekterna av att arbeta längre. I praktiken är det för de flesta tämligen svårt att överblicka hur den framtida ekonomiska standarden förändras vid olika kombinationer av arbete och pension. Många känner inte till de privatekonomiska konsekvenserna av att fortsätta arbeta efter man fyller . Det har också visat sig svårt att få veta marginaleffekterna av att arbeta längre, dvs. värdet av att arbeta t.ex. längre eller att arbeta del- tid, som man tar ut en del av sin ålderspension. har ett informationsuppdrag att informera om och ge pensionssparare och pensionärer en samlad bild av hela pensionen samt informera om vilka faktorer som påverkar pensionens storlek, hur stor pensionen kan antas bli och tydliggöra vilka konsekvenser olika val kan få för pensionen. Även Min Pension lämnar mycket information på sin hemsida, t.ex. hur stor den samlade pensionen är och hur de livsval man gör påverkar pensionens storlek. Pensionsförvaltare och arbetsmarknadens parter lämnar också infor- mation om pensionsrelaterade frågor. Med undantag för Min Pension utgår informationen till enskilda fortfarande ofta utifrån som pensionsålder. Delegationen bedömer att det trots betydande och ambitiösa informationsinsatser finns behov av ytterligare åtgärder. För att kunna informera enskilda behöver det finnas kunskap om hur de samlade marginaleffekterna av att arbeta längre ser ut. Delegationen föreslår att och den fasta funktion som dele- gationen föreslår ska inrättas ska få ett uppdrag att åter- Överväganden, bedömningar och förslag komma till regeringen med information om de samlade marginal- effekterna av att arbeta längre. En förutsättning för att medborgarna ska kunna fatta infor- merade och medvetna beslut om när de ska gå i pension och när de ska lämna arbetslivet är att de åtminstone på en övergripande nivå har möjlighet att få veta sambanden mellan arbetsinkomsterna under livet, medellivslängden och pensionsnivån. Det är särskilt viktigt att det är tydligt hur stora de sammantagna ekonomiska effekterna, inklu- sive skatteeffekterna, är av att arbeta längre och skjuta upp uttaget av pension. 6.5.6Forskningssatsningar behöver överbrygga äldreforskning och arbetslivsforskning Delegationens bedömning: Det behövs en forskningssatsning om senior arbetskraft som överbrygger områdena äldreforskning och arbetslivsforskning. En forskningssatsning bör göras om orsakerna till att arbetsgivare väljer bort äldre arbetstagare. En forskningssatsning bör också göras om pensionsinformationens effekter på seniorers arbetsutbud. I budgetpropositionen anges inriktningen inför den forsk- nings- och innovationsproposition som regeringen lämnar till riks- dagen . Arbetslivsforskningen prioriteras utifrån behov av kunskap om hälsosamt och hållbart arbetsliv och kompe- tensförsörjning, och äldreforskningen prioriteras för att säkerställa en trygg ålderdom. Delegationen bedömer att det finns ett behov av en forsknings- satsning som överbrygger områdena arbetsliv och äldreforskning. Forskning visar att många äldre både kan och vill arbeta och att många också arbetar högt upp i åldern. Forskningssatsningen bör inriktas på olika aspekter av seniorers arbetsliv ur samhällets, arbets- platsens och individens perspektiv och hur åldrandet förändras. Studier har visat att åldersdiskriminering förekommer i arbets- livet. Däremot är kunskapen om orsakerna bristfällig. En forsknings- satsning bör därför göras om orsakerna till att arbetsgivare väljer bort äldre arbetstagare, samt vilka faktorer som uppfattas värdefulla för en arbetsgivare och varför. Överväganden, bedömningar och förslag Det saknas forskningsbaserad kunskap om hur information påverkar seniorer som står inför beslutet att gå i pension eller att fortsätta arbeta. En forskningssatsning bör därför göras även på detta område. och Motel-Klingebiel A. (2017), Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . : äldre och åldrande, NISAL. (2008), Ålderism. Arbetsförmedlingen (2018), Äldres arbetsmarknadssituation. Arbetsförmedlingen (2019a), Befolkningen i – regionala skillnader. Arbetsförmedlingen analys 2019:2. Arbetsförmedlingen (2019b), Var finns jobben? Arbetsförmedlingen, pressmeddelande . Arbetsförmedlingen, pressmeddelande . (2016), Friska arbetsplatser för män och kvinnor i alla åldrar. (2018), Arbetsmiljön 2017. Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2018:2. (2019), Arbetsorsakade besvär 2018. Arbetsmiljö- statistik, Rapport 2018:3. (2018), Contemporary Perspectives on Ageism. , doi: 10.1007/978-3- 319-73820-8. (2020), Lägre kostnader för senior arbetskraft. Rapport 20, Delegationen för senior arbetskraft. och Sousa-Poza A. (2013), Ageing and Productivity. Labour Economics, Volume 22, Special Issue. (2019), Bortvald på grund av ålder – åldersdiskriminering vid rekryteringar. Rapport 11, Delegationen för senior arbetskraft. CNN (2019), toward-elderly-leads-to-long-life-intl/index.html. Dir. 2018:99, En effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskriminerings- lagen. Dir. 2019:17, Utredningen om en moderniserad arbetsrätt. Dir. 2020:102, Tilläggsdirektiv till Utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen. , Årsredovisning samt –2018. (2012), Forskningsöversikt om rekrytering i arbetslivet. (2014), Delar av mönster – en analys av upplevelser av diskriminering och diskriminerande processer. Ds 2007:21, Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning. Ds 2019:2, Höjda åldersgränser pensionssystemet och i andra trygg- hetssystem. (2011), och åldringarna. (2020), Får äldre vara med i medie- samhället? Rapport 19, Delegationen för senior arbetskraft. (2020), Nudging och pensioneringsbeslut. Rapport 22, Delegationen för senior arbetskraft. (2012), Ageing. (2018), The 2018 Ageing Report Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016–2070). Institutional Paper 079, 2018. (2019), State of Health in the EU, Landsprofil hälsa 2019. (2018), Healthy life years statistics, hy_life_years_statistics#Healthy_life_years_at_age_65 (2020), Duration of working life. Duration_of_working_life_-_statistics (2018), Ju äldre desto bättre? Om arbete, hälsa och fram- tiden. (2018), Demografi, välfärd och befolkningens hälsa. Fi2018/03377-4. , Folkhälsodata, , http://fohm- app.folkhalsomyndigheten.se/Folkhalsodata/pxweb/sv/B_HLV /B_HLVbFyshalsbbaFyshalsallman/HLV_Allmant_halsotil lstand_alder.px/ (2019), Hur mycket arbetar seniorer? Rapport 7, Delegationen för senior arbetskraft. Förordning (2009:1173) med instruktion för . (2019), Seniorer, arbeid og pension i . Rapport 12, Delegationen för senior arbetskraft. (2020), : Work and Pensions in the Nordics. Rapport 17, Delegationen för senior arbetskraft. ., Zulka L., ., . och . (2019), Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? Rapport 14, Delegationen för senior arbetskraft. ., och . (2012), Tjänstepensioner och utträde från arbetslivet. Underlagsrapport till Pensionsålders- utredningen. IFAU (2008), Påverkas individen av omgivningens sjukfrånvaro? IFAU (2010), Smittar benägenheten att skaffa barn mellan kollegor? IFAU (2015), Kan vi jobba tills vi blir 75? Vad säger mikrodata om hälsa och arbetskapacitet bland de äldre i arbetskraften? IFAU (2019), Attityder till produktivitet och anställningskostnad över livscykeln, Rapport 2019:2. (2006), Toward a longer working life: Aging and quality of working life in Union. ISF (2018), Tidigt utträde från arbetslivet bland kvinnor och män. (2019), Att vilja och kunna arbeta längre. Rapport 9, Delegationen för senior arbetskraft. Laun L. och . (2019), Kan seniorer arbeta längre? Rapport 1, Delegationen för senior arbetskraft. Laun L. och . (2020), Pensionssystemens drivkrafter för ett längre arbetsliv. Rapport 23, Delegationen för senior arbetskraft. LO (2018), Bättre och för dag? Arbetsmiljön i under . (2020), Demografi, hälsa och sysselsättning – en inter- nationell utblick. Rapport 16, Delegationen för senior arbetskraft. (2019), Hur gamla blir vi? Rapport 4, Delegationen för senior arbetskraft. Min Pension (2020), Kompensationsgradsrapporten – Hur mycket högre blir pensionerna med de nya riktåldrarna? Myndigheten för arbetsmiljökunskap (2020a), Fysisk arbetsmiljö för hälsa, välmående och prestation. Myndigheten för arbetsmiljökunskap (2020b), Organisering av arbete. (2012), Why work beyond 65? Discourse on the decision to continue working or retire early. 2012; 2(3):7–28. (2019), Stanna eller gå? SwAge-modellen = hållbart arbetsliv för alla åldrar. Rapport 5, Delegationen för senior arbetskraft. (2020), Chefers attityder till sina äldre anställda. Rapport 15, Delegationen för senior arbetskraft. Oakman J. och . (2013), Retirement intentions: what is the role of push factors in predicting retirement intentions? , 2013(33)988–1008. Omställningsfonden, Uppgifter till delegationen, . (2019), Psykologiska mekanismer och pensionsbeslut. Rapport 13, Delegationen för senior arbetskraft. (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? Rapport 3, Delegationen för senior arbetskraft. (2011), Medelpensioneringsålder och utträdes- ålder 2010. (2012), Arbetsgivares attityder till äldre arbets- kraft. (2015a), Information om vilka val som finns inom pensionssystemet. Svar på uppdrag i regleringsbrevet 2015. (2015b), Tidigt uttag av allmän pension och placering i kapitalförsäkring. (2018), Nyblivna pensionärer 2017. Kom- menterad statistik. (2019a), Medelpensioneringsålder, utträdes- ålder m.m. 2019. (2019b), Min idealpension: En undersökning om hur vi vill att vår pension ska vara. (2019c), Pension och skatt 2019. (2019d), Pensionsnivåer och kompensations- grader för nyblivna pensionärer 2016. (2019e), Tumregler för pensionen. (2020), Utvärdering av informationsuppdraget . , Uppgifter till delegationen om antal som pausar sitt uttag av allmän pension, . , Uppgifter till delegationen om andel av livets timmar som man arbetar, . och Spiker B.K. (2005), Establishing the Positive Contributory Value of Older Workers: A Positive Psychology Perspective, , Vol. 34, No. 2, pp. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 11, bet. 2017/18:SfU2, rskr. 2017/18:111. 2018/19:91, Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt . 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. 2020/21:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 15, Studiestöd. (2019), Att arbeta till 75 – en bra början. Rapport 2, Delegationen för senior arbetskraft. (2020), Varför ökar arbetskraftsdeltagandet och sysselsätt- ningen bland äldre? Ekonomiska kommentarer nr 2 2020. 2013/14:RFR8, Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmarknadens förutsättningar. (2015), Livserfarenhet. (2000), Trött på att jobba? RFV Redovisar 2000:10. (2014), Att gå i pension – varför så krångligt? (2019), Utan kompetensutveckling är du passé vid 43. Förslag till en ny kompetensutvecklingslag – ansvar och finansiering. (2017), Samarbete mellan kund och företagshälsovård. Mekanismer av betydelse för förebyggande arbetsmiljöarbete. SCB (2014), Generationer genom livet – en demografisk beskrivning av födda . SCB (2016a), Livslängd och dödlighet i olika sociala grupper. Demo- grafiska rapporter, rapport 2016:2. SCB (2016b), Livslängden i –2015. Livslängdstabeller för riket och länen. Demografiska rapporter, rapport 2016:4. SCB (2018a), Arbetsmiljö 1980–2017. SCB (2018b), Befolkningsstatistiken och framtida befolkning 2018–2070. SCB (2018c), framtida befolkning 2018–2070, Demografiska rapporter, rapport 2018:1. SCB (2018d), Vuxnas deltagande i utbildning – personalutbildning och andra former av utbildning. Temarapport 2018:1 Utbildning. SCB (2020), Förtroendevalda i kommuner och regioner 2019. Demo- kratistatistisk rapport 26. SCB, Uppgifter till delegationen om andel kvarlevande i olika åldrar till delegationen, . SCB, Uppgifter till delegationen om arbetskraftsdeltagande bland kvinnor och män till delegationen, . Senter for seniorpolitikk, Uppgift till delegationen vid studiebesök . Senter for seniorpolitikk (2019a), Hva vet vi om alder og produk- tivitet i arbeidslivet? En forskningsbasert kunnskapsoversikt. SSP Notat nr. Senter for seniorpolitikk (2019b), Norsk seniorpolitisk barometer 2019 – Ledere i arbeidslivet. Senter for seniorpolitikk (2019c), Norsk seniorpolitisk barometer 2019 – Yrkesaktiv befolkning. Senter for seniorpolitikk (2020a), Strategiplan 2020–2023. Senter for seniorpolitikk (2020b), Årsrapport . SFS, Lag (1982:80) om anställningsskydd. : Arbetsmark- nadsdepartementet. SFS, Studiestödslag (1999:1395). : Utbildningsdeparte- mentet. SFS, Diskrimineringslag (2008:567). : Arbetsmarknads- departementet. (2011). Psychiatric disorders in the elderly. 56:387–97. (2020), 70 är det nya 50. Rapport 21, Delegationen för senior arbetskraft. SNS (2015a), Mellan jobb – Omställningsavtal och stöd till uppsagda i . SNS (2015b), Ungdomsarbetslösheten går inte att pensionera bort. Analys nr 25 2015. SNS (2018a), Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv. SNS (2018b), Pensionssystemens demografiska utmaningar, . (2016), Avsiktsförklaring. S2016/01389/SF. (2017), Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner. S2017/07369/SF. , Uppgifter till delegationen om andel syssel- satta kvinnor och män 65–i befolkningen, mätt som helårs- ekvivalenter, . , Uppgifter till delegationen om andel av befolk- ningen i åldersgruppen 60–som har en arbetsinkomst högre än två prisbasbelopp, . , Uppgifter till delegationen om förväntat antal år i arbetslivet, . Solevid M. och Wängnerud L. (2018), Hur gamla är de som bestäm- mer? Om åldersrepresentation i politiska församlingar. Rapport 6, Delegationen för senior arbetskraft. SOU 1956:1 Åldringsvård. Betänkande av åldringsvårds- utredning. SOU 2009:93, Inkluderande arbetsliv. En skrift från Arbetsmiljö- politiska kunskapsrådet. SOU 2010:85, Vem arbetar efter ? En statistisk analys. En rapport från Sociala rådet. SOU 2012:28, Längre liv – längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för ett längre arbetsliv. Delbetänkande av Pensionsåldersutred- ningen. SOU 2015:101, Demografins regionala utmaningar, Långtidsutred- ningen 2015, Bilaga 7. SOU 2019:69, Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande. Slutbetänkande av Valideringsdelegationen. SOU 2020:30, En moderniserad arbetsrätt. Betänkande av Utredningen om en moderniserad arbetsrätt. : Arbetsmarknads- departementet. (2019), Kompetensutveckling i arbetslivet. (2020), Åldersdiskriminering och ålderism i arbets- livet. Rapport 18, Delegationen för senior arbetskraft. Kommuner och Landsting (2015), viktigaste jobb finns i välfärden. Hur möter vi rekryteringsutmaningen? Kommuner och Landsting (2018), viktigaste jobb finns i välfärden. TCO (2018), Hänger du med? Sysselsattas upplevda behov av kom- petensutveckling. Nr 3/2018. Trygghetsfonden (TSL), Uppgifter till delegationen, . (), Uppgifter till delegationen, . (2011), Arbetslivskarriärer bland kvinnor och män i –2010 – Jobbkvalitet, hälsoutveckling och arbetsmarknads- utträde. (2019), Bättre studiestöd för äldre, Promemoria. U2019/04318/UH. (2019), Vad blir sämre och vad blir bättre när man blir äldre? Rapport 8, Delegationen för senior arbetskraft. WHO (2015), World report on ageing and health. WHO (2016), Valuing older people: time for a global campaign to combat ageism.