sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Anslagsbelastningen beror till största delen på vilka val som hålls . Vissa kostnader hos kommunerna, inom länsstyrelserna och vid de svenska utlandsmyndigheterna särredovisas inte och belastar myn- digheternas ramanslag och kommunerna. Det gäller, till exempel, länsstyrelsernas extrakostnader för resor, löner m.m. och utlandsmyn- digheternas kostnader för distribution av mottagna förtidsröster. Gällande kommunernas totala kostnader för val saknas statistik. Den senast genomförda officiella inventeringen av kommunernas kostna- der vid val gjordes i delbetänkande – Organisation – Teknik – Ekonomi (SOU 1992:108). Där fram- går att kommunernas kostnader vid val uppgick till av de totala valkostnaderna, dock med viss reservation för att beräkningsunderlaget inte var fullständigt vid inventeringen. Enligt Kommuner och Regioner, SKR, täcker statsbidragen av kommunernas kostnader vid val. På anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati (utg. omr. 1) dispo- nerar () medel för valkostnader. Enligt regeringens budgetproposition föreslås anslagsposten för genomförande av de allmänna valen uppgå till totalt , varav utgör ersättning till läns- styrelserna och 253 000 000 avser kommunernas kostnader för valen. Utöver detta föreslås en ökning av anslaget med som följd av ändringar i vallagen i syfte att förstärka väljarnas skydd vid röstmottagning i allmänna val. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar löpande verksamhet finansieras genom ramansla- get 6:4 (utg. omr. Enligt regeringens budgetpro- position föreslås anslaget uppgå till . Kostnader som härför sig till folkbokföring finansieras genom ramanslaget 1:1 (utg. omr. Enligt budgetpropositionen föreslås ramanslaget uppgå till 8 . De nu föreslagna förändringarna påverkar anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati (utg. omr. 1), ramanslaget 6:4 (utg. omr. 1) och ramanslaget 1:1 (utg. omr. Ett samordningsansvar för säkerhetsfrågor i valadministrationen •Den centrala valmyndigheten () får ett ansvar att samordna säkerhetsfrågor inom valadministrationen. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar , läns- styrelsernas och kommunernas arbete. Ansvaret för samordning av säkerhetsfrågor i valadministrationen innebär en ny uppgift för . Ett arbete med säker- hetsfrågor pågår dock redan inom myndigheten. Detta arbete har enligt uppgift från myndigheten finansierats genom externa medel, både genom s.k. 2:4-medel för krisberedskap från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB)1 och medel från den Europeiska unionen. Den externa finansieringen uppges vara en förutsättning för det pågående säkerhetsarbetet och utgör tidsbegränsade tillskott . Därefter saknas finansiering för samordning av säker- hetsfrågor inom valadministrationen. Enligt föranleder förslaget kostnadsökningar. Ett ansvar att samordna säkerhetsfrågor innebär, enligt myndighet- ens beräkningar, en permanent ökning av myndighetens ramanslag 6:4 med fördelat på personalresurser 1Utvecklings- och samverkansprojekt för stärkt skydd av allmänna val. Projektet ska pågå och syftar till att öka den samlade valadministrationens förmåga att skydda valen 2022. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar för bl.a. strategiskt, förberedande, omvärldsbevakande, utbildande och utvecklande arbete () och resurser för bl.a. konsultstöd för säkerhetsfrågor, produktionskostnader för utbildning och material samt utbildning av säkerhetsmyndigheter (2 000 000 kro- nor ). Utöver behovet av årlig resurstillförsel bedömer myn- digheten att uppgiften medför ett behov av resursförstärkning vid varje valtillfälle genom en ökning av anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati med per valår. Utredningen gör ingen annan bedömning. Kostnader för länsstyrelserna och kommunerna Ett samordningsansvar för kommer, enligt upp- gifter till utredningen, att innebära ökade kostnader också för läns- styrelsernas och kommunernas arbete med säkerhetsfrågor. Följ- ande kostnadsberäkningar har lämnats in till utredningen. Länsstyrelsernas kostnader ingår under valår som en särskild post i anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati. Länsstyrelserna bedömer att detaljerade krav på skyddsåtgärder, utbildning av valnämnderna, informationsdelning och samverkan innebär ett behov av ytterligare resurser jämfört med det budgetunderlag som länsstyrelserna lämnat in för de allmänna valen 2022 och 2024. Enligt länsstyrelsernas beräk- ningar finns behov av en ökning av länsstyrelsernas post i ansla- get 6:1 Allmänna val och demokrati med per valår jämfört med det senast inlämnade budgetunderlaget. Ökningen av anslaget är gemensam för samtliga länsstyrelser. Utredningen gör ingen annan bedömning. Kommuner och Regioner, SKR, bedömer att arbetet med säkerhet och incidentrapportering innebär utökade uppgifter, ökade krav på säkerhetsarbetet och fler utbildningsinsatser, vilket ger ökade kostnader för kommunerna. Kostnaderna uppskattas till en halvtids- tjänst under en månad före valet. Halvtidstjänsten avser både arbetet med säkerhet och incidentrapportering (se förslaget om en rutin för incidentrapportering nedan). Kostnaden beräknas med utgångspunkt från tillgänglig lönestatistik för en snittlön för en hand- läggare på × arbetsgivaravgifter = 54 912, varav en halvtidskostnad uppgår till . En halvtidstjänst- i en månads tid för samtliga kommuner innebär en ökad kost- Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar nad med (27 500 × 290) per valår, vilket föranleder en ökning av anslag 6:1 Allmänna val och demokrati för anslagsposten Statsbidrag till kommunerna med motsvarande summa. Utredningen gör ingen annan bedömning. En rutin för incidentrapportering •En rutin för en samlad incidentrapportering inom valadministra- tionen ska införas. Det ska framgå av vallagen (2005:837) att den centrala valmyndigheten () ska ansvara för en rutin för samordning och rapportering av incidenter i samband med val. Rutinen ska omfatta både en incidentrapportering från valadministrationen och allmänheten. Utredningens bedömning: Föreslaget påverkar arbete. Ansvaret för en rutin för rapportering av incidenter för valadmini- strationen och allmänheten innebär en ny uppgift för Valmyndig- heten. Ett visst arbete pågår dock redan inom ramen för det av MSB finansierade utvecklings- och samverkansprojektet för stärkt skydd av allmänna val2. Myndighetens arbete med en kommande incident- rapportering är finansierat genom dessa medel, som utgör tidsbegrän- sade tillskott . Därefter saknas medel för arbete med inci- dentrapportering. Enligt föranleder förslaget kostnadsökningar. Ansvaret innebär, enligt myndighetens beräkningar, ett behov av en ökning av myndighetens ramanslag 6:4 med för it-stöd gällande bl.a. utbildning, support, licenser och drift och de personkostnader som it-stödet föranleder. Utöver behovet av årlig resurstillförsel bedömer myndigheten att uppgiften medför ett behov av resursförstärkning vid varje valtillfälle genom en ökning av anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati med Utredningen gör ingen annan bedömning. •Det ska framgå av vallagen att länsstyrelserna, valnämnderna och de utlandsmyndigheter som anordnar förtidsröstning skyndsamt ska rapportera incidenter som påverkar, eller kan riskera att på- 2:4-medel för krisberedskap – arbetet med incidentrapportering ingår som en del i utvecklings- och samverkansprojektet för stärkt skydd av allmänna val. Även övrigt säkerhetsarbete finan- sieras genom dessa medel. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar verka, genomförandet av val. Vad som utgör en incident som ska rapporteras ska också framgå av vallagen. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar länsstyrelsernas, kom- munernas och i förekommande fall utlandsmyndigheternas arbete. Enligt SKR innebär skyldigheten att rapportera incidenter ökade utgifter för kommunerna, och anger att det ökade arbetet med säker- het och en obligatorisk incidentrapportering tillsammans innebär en kostnadsökning för en handläggare på halvtid . Kostnadsökningen ingår i de kostnadsuppgifter som redovisas under förslaget att får ansvar för samordning av säkerhets- frågor i valadministrationen. Utredningen gör ingen annan bedöm- ning. Förslaget påverkar även länsstyrelsernas arbete. be- dömer att arbetet med incidentrapporteringen innebär ett behov av ytterligare resurser jämfört med det budgetunderlag som länsstyrel- serna lämnat in för de allmänna valen 2022 och 2024. Enligt länsstyr- elsernas beräkningar finns behov av en ökning av länsstyrelsernas post i anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati med 2 000 000 kro- nor per valår jämfört med det senast inlämnade budgetunderlaget. Ökningen avser personal för handläggning och utbildning med an- ledning av incidentrapporteringen samt stöd till kommunerna och är gemensam för samtliga länsstyrelser. Utredningen gör ingen annan bedömning. Förslaget påverkar även utlandsmyndigheternas arbete i den ut- sträckning dessa anordnar förtidsröstning i utlandet. Kostnader för utlandsmyndigheternas deltagande i allmänna val belastar myndig- heternas ramanslag och torde, enligt uppgift till utredningen, inte föranleda några ökade kostnader. •Det ska framgå av vallagen att överklagande av beslut om att fast- ställa utgången av ett val ska innehålla uppgifter om klagandens personnummer och den information som behövs för att ska komma i kontakt med klaganden. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Utredningens bedömning: Förslaget påverkar arbete. Enligt uppgift från nämnden har ett arbete redan påbörjats för att utveckla formulär och information på nämndens webbplats gällande hur ett överklagande går till. Några märkbara ekonomiska konsekvenser bedömer nämnden inte finns med anledning av utred- ningens förslag. Utredningen gör ingen annan bedömning. •En uttrycklig reglering införs i vallagen om ackreditering av natio- nella och internationella valobservatörer. Den centrala valmyndig- heten () blir ansvarig för ackrediteringen. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar arbete. Ackrediteringen av nationella och internationella valobservatörer innebär en ny uppgift för myndigheten, som bedömer att kostnad- erna för den nya uppgiften är så pass små att de ryms inom myn- dighetens ramanslag 6:4 . Utredningen gör ingen annan bedömning. •Kommunerna, länsstyrelserna och de utlandsmyndigheter som anordnar förtidsröstning blir skyldiga enligt lag att ta emot ackre- diterade valobservatörer och vidta de åtgärder som behövs för att de ska kunna genomföra sina valobservationer. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar kommunerna, länsstyr- elserna och de utlandsmyndigheter som anordnar förtidsröstning. Röstmottagningen och rösträkningen är offentliga för- rättningar och är som sådana öppna för envar att besöka under förutsättning att förrättningarna inte störs. Skyldigheten att ta emot valobservatörer kan därmed redan sägas föreligga och sker inom ramen för befintliga medel. Det kan dock inte uteslutas att den for- malisering av valobservation som föreslås kan komma att öka antalet valobservationer som kommuner, länsstyrelser och i förekommande fall utlandsmyndigheter blir skyldiga att ta emot. Om omfattningen ökar kan, enligt SKR, resursförstärkningar behövas med ökade kost- nader som följd. Det kan t.ex. vara personalresurser för att på plats vid röstning eller rösträkning informera och assistera observatörerna. går det dock inte att förutsäga omfattningen av framtida Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar valobservationer och några kostnadsökningar kan därmed heller inte beräknas. Gällande utbildning av röstmottagare och rösträknare bör detta kunna ingå i det utbildningsmaterial som framställs av och övrig valadministration. Väljargrupper med svårigheter att utnyttja sin rösträtt •Ett tydliggörande införs i vallagen att tillgänglighet vid val om- fattar valens lokaler, röstningsförförfarande och information till väljare. Utredningens bedömning: Förslaget är ett tydliggörande av vad som får anses gälla och föranleder inga ökade kostnader. •Den centrala valmyndigheten () får ett uppdrag att ta fram och upprätthålla en vägledning med samlade regler och rekommendationer för tillgänglighet vid val. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar arbete. Uppdraget är nytt och föranleder, enligt myndighetens bedömning, behov av en permanent ökning av ramanslag 6:4 med . Kostnaden avser två årsarbetskrafter och motiveras med att uppgiften är ny, omfattande och inom ett område där myndigheten saknar kompetens. Utredningen gör ingen annan bedömning. •Valmyndigheten ska samla in röstmottagningsställenas tillgäng- lighetsstatus liksom när och var röstmottagning ska hållas inom kommunen. Informationen ska tillhandahållas på myndighetens webbplats. Det ska finnas en upplysning på röstkortsförsändelsen som skickar till väljarna att de kan vända sig till kommunen för information om lokalernas tillgänglighet samt när och hur väljarna kan begära ambulerande röstmottagare. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar arbete och innebär att fler uppgifter än ska samlas in och publiceras. Enligt myndigheten föranleder förslaget ökade kostnader. Att samla in olika uppgifter från kommunerna sker främst genom val- administrationens it-stöd, som drivs och förvaltas av . Enligt behöver stödet anpassas till de uppgifter som Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar ska samlas in och ett gränssnitt gentemot myndighetens webbplats utvecklas. Detta föranleder, enligt myndigheten, en engångskostnad på och en tillfällig ökning av anlaget 6:1 Allmänna val och demokrati med denna summa. Utredningen gör ingen annan bedömning. •De införs en skyldighet i vallagen att kommunerna ska meddela den centrala valmyndigheten () var och när röst- mottagning kan ske inom kommunen – inklusive när och hur välj- arna kan begära ambulerande röstmottagare i kommunen – samt uppgift om lokalernas tillgänglighet. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar kommunernas arbete. Kommunerna ska dock inför varje valtillfälle inventera tillgängligheten på samtliga röstmottagningsställen samt informera om var och när röstmottagning kan ske inom kommunen. Förslaget innebär en formalisering av rådande praxis och bedöms inte för- anleda några ökade kostnader. •Information till väljarna i val- och röstningslokalerna ska anpassas till personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Försla- get utgör ett komplement till förslaget i utredningens delbetänk- ande gällande information till väljare (SOU 2021:7 Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen, Kap. 7 Gruppröstning, s. 84). Utredningens bedömning: Förslaget påverkar , kom- munernas och i förekommande fall utlandsmyndigheternas arbete. Förslaget innebär att en ny typ av informationsprodukter behöver arbetas fram och distribueras till kommunerna och de utlandsmyn- digheter som anordnar röstmottagning. Enligt för- anleder förslaget kostnadsökningar som omfattar en ökning av ram- anslaget 6:4 med 1 900 000 och en tillfällig ök- ning av anslag 6:1 Allmänna val och demokrati med . Ökningen av ramanslaget 6:4 innefattar dels en årsarbetskraft för handläggande uppgifter (), dels ett utökat behov av redaktörstjänster (). Årsarbetskraften för handläggning, liksom redaktörstjänsterna är tänkta att täcka även andra handläggar- och redaktörsuppgifter som följer av förslagen i detta betänkande, se hänvisningar under berörda förslag. För kommunikationsinsatser med anledning av utredningens Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar samlade förslag beräknas ett ökat resursbehov på . Kostnaden är av engångskaraktär och innebär en tillfällig ökning av anslag 6:1 Allmänna val och demokrati med denna summa. Utred- ningen gör ingen annan bedömning. För kommunernas och utlandsmyndigheternas arbete med väljar- information i val- och röstningslokaler föranleder förslaget visser- ligen ett förberedande arbete med att ställa i ordning lokalen och sätta upp väljarinformation så att hela röstningsprocessen blir till- gänglig, men innebär ökade möjligheter för väljarna att rösta utan att behöva be röstmottagarna om hjälp. Sammantaget gör ut- redningen bedömningen att förslaget inte föranleder några ökade kostnader för kommunerna och utlandsmyndigheterna. •Ett tillägg införs i vallagen med innebörden att fler väljargrupper ska kunna använda ambulerande röstmottagare och möjligheten att kunna rösta med lantbrevbärare som bud ersätts med möjlig- heten att använda ambulerande röstmottagare. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar kommunerna och inne- bär att fler väljare än kommer att ha möjlighet att begära ambu- lerande röstmottagare. Enligt SKR medför förslaget ökade kostnader för kommunerna med två halvtidstjänster fram till och med valdagen (förtidsröstningen), vilket uppskattas till (× 290). Behovet infaller vid varje val- tillfälle och berör anslag 6:1 Allmänna val och demokrati för anslags- posten Statsbidrag till kommunerna. Utredningen gör ingen annan bedömning. •Valmyndigheten bör inför varje val uppmärksamma gode män och förvaltare på plikten att så långt möjligt hjälpa sina huvudmän att kunna utnyttja sin rösträtt. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar kom- munikationsarbete och innebär, enligt uppgifter från myndigheten, ökade kostnader. Kostnaderna beräknas dels ingå i den engångskost- nad för anslag 6:1 Allmänna val och demokrati som redovisas under förslaget om anpassad väljarinformation i val- och röstningslokaler, 3Beräknad med utgångspunkt från tillgänglig lönestatistik för en snittlön för en handläggare på × arbetsgivaravgifter = 54 912, varav utgör tre veckors arbete (54 912 × 0,75). Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar dels ingå i det redaktörsarbete som redovisats under samma förslag och som utgör en årlig ökning av ramanslaget 6:4 . Utredningen gör ingen annan bedömning. •Kommunerna ska kunna erbjuda förstoringshjälpmedel och belys- ningsförstärkning på alla röstmottagningsställen. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar kommunernas arbete. Av inhämtade uppgifter från kommunerna framgår att många erbjuder förstoringsglas vid röstmottagningen. Arbetet med god belysning ingår också i kommunens generella tillgänglighets- arbete för röstmottagningsställen. Det bör dock påpekas att för- storingsglas inte erbjuds överallt och att en generellt god belys- ning inte alltid är tillräcklig för personer med synsvårigheter. Enligt SKR innebär förslaget att kommunerna behöver göra inköp av hjälp- medel för att säkerställa att det finns åtminstone ett förstorings- hjälpmedel och en belysningsförstärkning på varje röstmottagnings- ställe. Detta medför kostnadsökningar för inköp enligt följande. Pris- erna är ungefärliga och baserar sig på ett medelvärde av prisuppgifter på marknaden för produkter med liknande funktion och kvalitet. /belysningsförstärkning × antalet röstningslokaler (2 740) = 548 000 (1 st/röstningslokal) /belysningsförstärkning × antalet vallokaler (6 005) = 1 201 000 (1 st/vallokal) /förstoringsglas × antalet röstningslokaler (2 740) = 411 000 (1 st/röstningslokal) /förstoringsglas × antalet vallokaler (6 005) = 900 750 (1 st/vallokal) Enligt ovan beräkningar behöver anslaget 6:1 Allmänna val och demo- krati för anslagspost Statsbidrag till kommunerna ökas med . Ökningen utgör en engångskostnad. Utredningen gör ingen annan bedömning. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar •De av utredningen framtagna prototyper till hjälpmedel för röst- ning utan hjälp för personer med synnedsättning bör vidareutveck- las och testas senast vid valet till 2024. Utredningens bedömning: Det är angeläget att en vidareutveckling sker för att möjliggöra testning av prototyperna redan vid val till . Kostnaden för en sådan vidare- utveckling går inte att bedöma på förhand eftersom den är beroende av uppdragsbeskrivningens omfattning och ett eventuellt upphand- lingsförfarande. Som referens kan nämnas ett ungefärligt riktpris för utveckling av tre prototyper i enlighet med hela utvecklingsskalan för produktutveckling på mellan 6 000 0000 och 8 000 000 kronor4. •Punktskrift som tillförts valsedeln av väljare vid röstning ska kunna avläsas och bedömas vid slutliga rösträkning. Läns- styrelserna ska ha nödvändig utrustning för att kunna avläsa och bedöma sådana valsedlar. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar länsstyrelsernas arbete. Förslaget utgör ett klargörande av hur och när en valsedel med till- förd punktskrift ska avläsas och bedömas. Avläsning av sådana val- sedlar görs av länsstyrelserna. Förslaget föranleder inga ökade kostnader. •Information om och hanteringen av valsedlar med tillskriven punkt- skrift ska läggas till i utbildningsmaterial. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar arbete. Att ta fram utbildningsmaterial till valadministrationen ingår redan i myndighetens uppdrag. Utredningen bedömer att förslaget innebär att vissa anpassningar behöver göras av utbildningsmaterialet, men att dessa bör kunna ingå i det anpassningsarbete som normalt sker inför varje valtillfälle. Förslaget föranleder inga ökade kostnader. 4Uppgift från forskningsinstitutet för generell utveckling av tre prototyper enligt en standardiserad produktutvecklingsskala. Riktpriset avser således inte specifikt de föreslagna prototyperna. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar •Det ska framgå i vallagen att utlandssvenskar som fallit ur röst- längden ska kunna förtidsrösta i . Den avgivna förtids- rösten ska utgöra en anmälan om att återupptas i röstlängden. ska lägga till dessa väljare i röstlängden. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar kommunernas arbete. Antalet väljare som omfattas av förslaget om att utlandssvenskar som fallit ur röstlängden ska kunna förtidsrösta i bedöms dock bli litet och utspritt över hela landet. Förslaget föranleder inga ökade kostnader. •Bestämmelser i vallagen och förordningen (2002:61) om behand- ling av personuppgifter i verksamhet med val ändras för att möj- liggöra att röstkort ska kunna skickas digitalt till väljare. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar arbete. Enligt beräkningar från myndigheten innebär en distribution av digi- tala röstkort besparingar. Om av de röstberättigade får digitala röstkort i stället för röstkort på papper uppkommer en be- sparing på . Kostnaden för tryck minskar där- med med och kostnaden för distribution med . Besparingen ökar i takt med att fler röst- berättigade kan få digitala röstkort. Förslaget påverkar även kommunernas arbete. För väljare som vid förtidsröstning visar upp ett digitalt röstkort behöver antingen ett adresskort användas av röstmottagarna, eller ett dubblettröstkort skrivas ut i röstningslokalen där så är möjligt. En ökad användning av digitala röstkort vid förtidsröstning kan innebära en ökad press på de kommuner som inte erbjuder utskrift av dubblettröst- kort i sina röstningslokaler att anskaffa sådan utrustning, vilket är förenat med ökade kostnader. Dessa kostnader går dock inte att be- räkna och kan tänkas uppkomma även av andra skäl än med anled- ning av detta förslag. Utredningen bedömer därför att förslaget i sig inte föranleder några direkta kostnadsökningar för kommunerna. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar •Valmyndigheten får föreskriftsrätt gällande utformningen av adress- kort. Utredningens bedömning: Adresskortets innehåll och format utformas redan av . Förslaget föranleder inga ökade kostnader. •Skatteverket ska vid hanteringen av utlandssvenskars anmälan om att återupptas i röstlängden i möjligaste mån underrätta den som inkommit med anmälan. Utredningens bedömning: Förslaget berör arbete med folkbokföring. Myndigheten har angivit att förslaget föranleder en engångskostnad på för utveckling av ny blankett för underrättelse, tekniska anpassningar för skanning och tolkning av blanketten för anmälan om att återupptas i röstlängden samt för att generera ett ärendenummer i folkbokföringens handläggnings- system.