sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Bulletin of the 2016;94:710-710A. WHO (2017), The global strategy and action plan on ageing and health 2016–2020: towards a world in which everyone can live a long and healthy life. Sixty-Ninth World Health Assembly. (2019), Chefens betydelse för ett längre arbets- liv. Rapport 10, Delegationen för senior arbetskraft. Delegation för främjande av äldre arbetskraft En kommitté i form av en delegation får i uppdrag att verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet. Delega- tionen ska bidra till ökad kunskap om forskning om äldres möjlig- heter och även föreslå åtgärder som motverkar åldersdiskriminering för att bättre tillvarata äldres kompetens och erfarenhet. Uppdraget ska slutredovisas . Behovet av att ta till vara äldres kompetens Vi lever allt längre och det är väsentligen friska år som läggs till livet. För att klara pensioner och välfärd behöver arbetslivet förlängas. Pen- sionsgruppen (S2007:F), med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, har därför kommit överens om en serie åtgärder för långsiktigt höjda och trygga pensioner (dnr S2017/ 07369/SF). En förutsättning för långsiktigt hållbara pensioner är ett längre, men också ett mer hållbart, arbetsliv. En central del av detta är att bättre ta till vara äldres kompetens och erfarenhet. viuppnå en mer åldersoberoende syn i arbetslivet under hela arbets- livet och motverka problem med fördomar mot äldre och ålders- diskriminering. konstaterade i sitt betänk- ande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) att de stora förbättringarna av de äldres hälsa, kognitiva förmåga och utbildning som skett succesivt höjer den åldersgräns då, baserad på bästa kunskap, naturligt åldrande kan anses avsevärt sätta ned de äldres arbetsförmåga. Biologisk ålder, upp till eller ännu högre, är enligt utredningens underlagsrapporter och experter inte en användbar mät- are på fysisk, psykisk och social förmåga. Trots detta finns tendenser till att människor t.o.m. redan mitt i yrkeslivet sorteras bort till följd av sin ålder. Detta blir allt mer påtagligt med stigande ålder. För att bidra till en utveckling som tar till vara arbetskraft oberoende av ålder och bidra till fler äldre i arbetslivet har Pensionsgruppen enats om att inrätta en delegation för äldre arbetskraft. Inrättandet av delegationen syftar till att uppnå ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet, samt att identifiera hinder och hitta möjligheter för att bättre kunna tillvarata äldres kunskap och erfarenhet. Delegationen ska arbeta med frågor som rör äldres möjligheter i arbetslivet, synen på äldre på arbetsmarknaden, för- domar mot äldre, betydelsen av ett längre arbetsliv för samhället och för den slutliga pensionen, samt den demografiska förändringen i sam- hället. Detta ska göras genom att sammanföra olika relevanta samhälls- aktörer (exempelvis forskare, opinionsbildare, pensionärsorganisa- tioner, arbetsmarknadens parter och relevanta myndigheter) för att diskutera dessa frågor, inspirera samt föreslå åtgärder. Delegationen ska sammanställa och sprida befintlig nationell och internationell kunskap och forskning och kan även initiera nya rap- porter. Delegationen arbete ska genomsyras av ett jämställdhets- perspektiv. Delegationen ska inom ramen för sitt uppdrag arbeta självständigt i fråga om form och innehåll för arbetet. En huvudsaklig uppgift är som nämnts att sammanställa fakta, in- formera, initiera och stimulera analyser samt föra samtal. En central del av uppdraget går därför ut på att samtala och ha samråd med relevanta parter och organisationer. Delegationen ska sträva efter att dessa samråd sker brett. Delegationen ska närmare definiera vilka som bör beröras av sådana samråd. Eftersom uppdraget har en folkbildande karaktär där mycket handlar om att föra ut kunskap och föra samtal så bör redovisning ske löp- ande i form av t.ex. rapporter, skrifter, artiklar, seminarier eller på det sätt som delegationen utifrån sitt uppdrag finner lämpligt. Delegationen ska därutöver sammanfatta och slutredovisa sitt arbete till regeringen () och till Pensionsgruppen . Arbetsläget ska även redovisas till Pen- sionsgruppen vid tillfällen som bestäms i sam- råd med . Konsekvensanalys enligt 14 och 15 a §§ kommittéförordningen ska ske uppdelat på kön där så är möjligt. Där så är relevant ska redo- visning även ske av effekter på sysselsättning. Tilläggsdirektiv till Delegationen för senior arbetskraft (S 2018:10) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en delegation för främjande av äldre arbetskraft (dir. 2018:83). Uppdraget skulle enligt direktiven slutredovisas . Uppdraget ska i stället slutredovisas . Förteckning över delegationens underlagsrapporter 1.Kan seniorer arbeta längre? , docent i national- ekonomi och forskare vid IFAU, och , professor i nationalekonomi vid . 2.Att arbeta till 75 – en bra början, , tidigare statsminister och föreläsare och rådgivare. 3.Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? , departementssekreterare och analytiker vid mentet. 4.Hur gamla blir vi? , demograf vid . 5.Stanna eller gå? SwAge-modellen = hållbart arbetsliv för alla åldrar, , professor i folkhälsovetenskap vid , docent i folkhälsovetenskap & epidemiologi vid och fil.dr. i arbetsveten- skap vid . 6.Hur gamla är de som bestämmer? Om åldersrepresentation i politiska församlingar, fil.dr i statsvetenskap vid och , professor i statsvetenskap vid , båda verksamma vid och hälsa (AgeCap). 7.Hur mycket arbetar seniorer? , departements- sekreterare vid och , kansliråd vid , båda sekre- terare i delegationen. 8.Vad blir sämre och vad blir bättre när man blir äldre? , professor emeritus i arbets- och miljömedicin vid och tidigare professor i personskade- prevention vid . 9.Att vilja och kunna arbeta längre, , docent och forskare i arbetsvetenskap och verksam vid och hälsa (AgeCap) vid . 10.Chefens betydelse för ett längre arbetsliv, , professor i management och organisation vid Handelshög- skolan vid och , docent i företagsekonomi vid och forskare vid , båda verksamma vid och hälsa (AgeCap). 11.Bortvald på grund av ålder – åldersdiskriminering vid rekry- teringar, och , universi- tetslektor och docent i nationalekonomi vid universi- tet och , docent i nationalekonomi vid Linnéuniversitetet. 12.Seniorer, arbeid og pension i , , utredare knuten till Senter for seniorpolitikk i , tidigare expedi- tionschef och specialrådgivare vid Arbeids- og socialdeparte- mentet i . 13.Psykologiska mekanismer och pensionsbeslut, , specialistläkare i internmedicin, kardiologi och psykiatri, överläkare vid , docent i klinisk neurovetenskap, , samt föreståndare för , . 14.Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? , doktor, , doktorand, , doktor, , professor, och , professor, samtliga verksamma vid och och hälsa (AgeCap) vid . 15.Chefers attityder till sina äldre anställda, , professor i folkhälsovetenskap vid , docent i folkhälsovetenskap & epidemiologi vid Lunds univer- sitet och fil.dr. i arbetsvetenskap vid Lantbruksuniver- sitet 16.Demografi, hälsa och sysselsättning – en internationell utblick, , kansliråd och analytiker vid departementet. 17.Senior Citizens: Work and Pensions in the Nordics, , utredare knuten till Senter for seniorpolitikk i , tidigare expeditionschef och specialrådgivare vid Arbeids- og i . 18.Åldersdiskriminering och ålderism i arbetslivet , professor i juridik och verksam vid och hälsa (AgeCap) vid . 19.Får äldre vara med i mediesamhället? , professor, och , docent, båda verksamma vid , media och kommunikation och och hälsa (AgeCap) vid . 20.Lägre kostnader för senior arbetskraft, , kansliråd och analytiker vid . 21.70 är det nya 50, , professor i psykiatri och centrumföreståndare för och hälsa (AgeCap) vid 22.Nudging och pensioneringsbeslut, , tidigare särskild utredare och departementsråd vid Finansdeparte- mentet. 23.Pensionssystemens effekter på ett längre arbetsliv, , docent i nationalekonomi och forskare vid IFAU, och , professor i nationalekonomi vid . 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet ifritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård –ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsätt- ningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighets- skydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2. En ny social- tjänstlag. Del 1 och 2. 48.Skatt på engångsartiklar. 49.Enhetlig och effektiv marknads- kontroll. 50.Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. 51.En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. 52.Rutavdrag för äldre. 53.Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. 54.En långsiktigt hållbar migrations- politik. 55.Innovation genom information. 56.Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. 57.Ett särskilt hedersbrott. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. –från forskning till nytta. –en översyn. 61.Ändrade regler om säkerställda obligationer. 62.En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. 63.Barnkonventionen och svensk rätt. 64.Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling i svenska. 68.Försvarets radioanstalts internationella samarbete –en översyn av regelverket. 69.Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förut- sättningarna. och svensk rätt. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En gemensam angelägenhet. 1 och 2. Skatt på engångsartiklar. Enklare skatteregler för enskilda närings- idkare. Rutavdrag för äldre. – en översyn. Ändrade regler om säkerställda obligationer. Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. Försvarets radioanstalts internationella samarbete – en översyn av regelverket. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Innovation genom information. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. En långsiktigt hållbar migrationspolitik. Ett särskilt hedersbrott. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En ny socialtjänstlag. Del 1 och 2. Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritids- hem och pedagogisk omsorg. En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper. Innovation som drivkraft –från forskning till nytta. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling i svenska. Enhetlig och effektiv marknadskontroll.