sou · H9B324 · 2021-04-15 00:00:00 — Samrådsmöten har hållits i följande fyra grupperingar, dels inled- ningsvis , dels när vi hade ett utkast till förslag att presen- tera : 3.Lokala, regionala och centrala myndigheter. 4.Övriga organisationer och intressegrupper. Enskilda möten, som digitala möten eller telefonsamtal, har hållits med en rad aktörer. Nedan redovisas några av de synpunkter som framkommit i remissen och i våra samråd. Synpunkter från remissinstanserna promemoria i fråga om frival Några av de remissinstanser som var positiva till förslaget om förslag om frival hade dock vissa invändningar. Synpunkter som framkom var: –frival borde kunna ske med en eller flera fraktioner, –frågan om till vem ansökan ska göras bör utredas vidare. Verk- samheten borde kunna anmäla till en nationell instans. Kommu- nernas behov av information bör kunna tillgodoses genom över- föring från nationell instans till berörda kommuner, –regler om frival bör framgå i lagtext, inte vara hänvisad till kom- munernas föreskrifter. Det finns ett behov av enhetliga regler i landet, –frival bör kopplas till avfallsproducenten inte fastighetsägarna, –tidpunkt för anmälan behöver vara mer flexibel, –anmälan om frival ska inte innebära någon bedömning eller fatta något beslut. Det bör framgå i lagtexten att kommunerna inte ska göra någon bedömning, utöver att säkerställa att anmälningarna är kompletta. De som var negativa till förslaget om frival eller framförde andra synpunkter om frival framförde särskilt: –nuvarande dispensmöjlighet för eget omhändertagande av hus- hållsavfall (kommunalt avfall) är tillräckligt för att tillgodose verksamhetsutövares önskemål om eget omhändertagande, –konsekvensanalysen är bristfällig, –det finns inte någon beskrivning om varför frival skulle innebära ökad miljö- och hälsoskyddsnytta, –ökad belastning för tillstånds- och tillsynsmyndigheterna, varför det behövs mer resurser till tillsyn, –frivalet kan medföra ökade transporter, –mindre förutsägbarhet inför investeringar som exempelvis biogas- eller sorteringsanläggningar, –glesbygdskommuner och kommuner med en stor andel avfall från turismverksamheter kan få höga kostnader för avfallshämtning om många anläggningar anmäler frival. Med frivalet kommer färre företag och kommunernas invånare att få bära större andel av de fasta gemensamma kostnaderna. Frivalet kan innebära lägre priser för några men högre för andra inklusive mindre företag och hushåll –kommunerna måste hålla beredskap för en viss överkapacitet i händelse att ”frivalskunder” ändrar sina beslut eller om dennes entreprenör inte kan fullfölja sitt uppdrag, –det blir svårare att föra statistik över mängden kommunalt avfall från verksamheter vid ett frival till skillnad från när det finns en huvudman, kommunen, för allt kommunalt avfall. Exempel på andra synpunkter som framkommit i samråden Synpunkterna som framfördes i remissen har i stora delar återkom- mit i våra samråd med olika aktörer. Några exempel på andra syn- punkter som framkommit därutöver är: –frival drivs av kortsiktiga ekonomiska intressen, inte cirkulär ekonomi, –företagen vill plocka russinen ur kakan, ta hand om de fraktioner de kan tjäna pengar på, medan kommunerna förväntas ta hand om det övriga, –oro för oseriösa aktörer och ökad dumpning, –företagen borde få rätt att bestämma över sitt eget avfall, –det kommunala monopolet hindrar nya affärsmodeller om före- tag vill ta tillbaka egna produkter när de blivit avfall, –kommunernas hantering är oflexibelt och långsamt, –det går inte att få ut statistik från kommunerna över hur mycket avfall som genereras. I vårt företag arbetar vi med avfallsföre- byggande, behöver kunna mäta för att motivera personalen, –näringslivet tar ofta beslut på nationell nivå. Beslut på nivå är hindrande, –det finns inga incitament att sortera ut exempelvis förpack- ningsavfall från restsoporna. Det kan finnas förpack- ningar i restsoporna och bara hälften av plastförpackningarna sorteras ut, –spårbarhet är ett väsentligt verktyg för att bevaka efterlevnad, –rapportering borde kunna ske till centralt register, kan effek- tivisera tillsynen, –frivalsanmälan behöver innehålla både information om transport och behandling, –det behövs utökad tillsynsvägledning och tydligare stöd, –det finns ett stort informationsbehov inom avfallsområdet. De drygt 180 personer som vi haft kontakt med i utredningen fram- går i tabellen b nedan. Tabell a Remissinstanser som lämnat synpunkter på förslaget om frival i regeringens promemoria ”genomförande av reviderade EU-direktiv på avfallsområdet” 2019 Positiv eller tillstyrker frival Negativ eller avstyrker frival Annat, bland annat: Stad, Vatten och Kretslopp Stad, Kretslopp och Nordvästra (NSR) 1Organisationer markerade med T består av medlemmar i och Regioners miljöchefsnätverk, som vi hade ett digitalt möte med . Ymparisti/Syke, Stad, Kretslopp och Vatten- och miljöresurs AB, Stad, Kretslopp och Sammanfattande reflektioner om våra samråd Frågan om att verksamheterna ska få ta större ansvar för sitt kom- munala avfall har diskuterats (se historik i avsnitt 7.1). Utredningen har tagit sig an uppgiften om dialog och fördjupad analys av konsekvenserna för olika aktörer med en hög ambitions- nivå, vilket har medfört att vi har pratat med drygt 180 personer, ofta med samma person. Det har varit viktigt för oss att försöka förstå de underliggande motiven till de skilda synpunkterna, liksom att försöka hitta gemensamma utgångspunkter mellan olika intressenter under detta dryga halvår som vi arbetat i utredningen. Tyvärr har det inte varit möjligt att hitta någon bred samsyn mellan de olika grupperna av medverkandena inom ramen för våra samråd. Däremot tror vi att våra samtal har kunnat fördjupa frågeställ- ningarna och att det har förbättrat förslagen till lösningar. Det finns också vissa frågor där man är överens, även om de olika aktörerna kan ha olika syn på vilka medel som behövs för att nå målen. Exem- pelvis verkar alla vara överens om att mer behöver göras för att nå cirkulär ekonomi. Det är många som påtalar den dåliga utsorteringen av förpackningar i restavfallet. Ofta återkommer frågor som behovet av ökad tillsyn och bättre spårbarhet. Många vill se samordning och lösningar som kan göras på central nivå, t.ex. i fråga om uppgiftsläm- nande. Ökade informationsinsatser har också efterfrågats. Vi vill slutligen tacka alla som deltagit i våra intressanta samtal och delat med sig av värdefulla underlag och synpunkter till utredningen. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. – en del av den cirkulära ekonomin. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. – en del av den cirkulära ekonomin. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. Omslag: Bild: