sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Det finns inte någon nationell bild av hur läxhjälpsverksamheten be- mannas. Det framgår dock av utredningens empiri att många huvud- män bemannar verksamheten med behöriga lärare. Hur verksam- heter bemannas kan variera. Utredningens uppfattning är att det på många skolor ingår i lärares tjänstgöring att leda läxhjälp. På vissa ställen finns det en rotation mellan lärare som dessutom får hjälp av annan personal, exempelvis lärarassistenter. Vissa anger att läxhjälpspersonalen har regelbundna avstämningar med elevernas or- dinarie lärare. Någon huvudman påtalar att det upplevts vara en framgångsfaktor att elever får stöd av sina ordinarie lärare under läx- hjälpen. Representanter för mindre fristående skolor berättar för utred- ningen att skolor i allmänhet anordnar läxhjälp som anpassas efter elevers individuella behov. På små skolor känner personalen väl till alla elever och deras behov. På frågan om hur de ordnar med beman- ning uppger de att eftersom statsbidraget är översökt har de inte fått ökade resurser och därmed varit tvungna att förlägga läxhjälp inom ramen för lärarnas undervisningstid. Det finns också exempel där lärarassistenter är med och beman- nar läxhjälpen. Här finns skilda erfarenheter som bl.a. kan bero på hur länge lärarassistenterna har arbetat på skolan och därmed hur väl de har kunnat sätta sig in i den undervisning som bedrivs. I utredningens samtal med ett fåtal ensamkommande elever fram- kommer att de inte har upplevt att läxhjälp på skolan är anpassad efter deras behov då det exempelvis inte erbjuds studiehandledare . Detta innebär att de, trots att de gärna vill delta i läxhjälp, inte kan tillgodogöra sig undervisningen på grund av bris- tande stöd. De har berättat att de därför hellre vänder sig till frivilliga 43Skolverket, redovisning av statsbidrag till läxhjälp 2019. Studietid – en ny form av läxhjälp organisationer som exempelvis som till- godoser deras behov av personal med språkkunskaper på ett bättre sätt och som även anordnar språkkaféer där de kan utveckla sina språkkunskaper. En rektor berättar att de äldre eleverna på hans skola även har skapat egen läxhjälp där elever hjälper varandra med olika uppgifter. Elevrepresentanter vittnar också om egna initiativ hos elever. De be- skriver att matematik är ett ämne som man ofta behöver mycket stöd i och där elever hjälper varandra. Sådana initiativ visar att det finns behov av stöd när det kommer till det egna arbetet. Förutom läxor kan det handla om att förbereda föredrag, läsa på inför prov och ut- veckla språkkunskaperna. Utredningens empiri tyder på att huvudmännen, rektorerna och lärarna ser fördelar med att kunna erbjuda elever läxhjälp. De lyfter att läxhjälpen, visserligen inte som en ensam insats men som en be- tydande sådan, står för en stor del av de förbättringar man har sett i elevernas måluppfyllelse. Befintlig forskning förstärker på en aggre- gerad nivå denna bild. Utredningens underlag pekar också på läxhjäl- pens betydelse för skolans kompensatoriska uppdrag, när det gäller såväl elever som har kunskapsluckor som högpresterande elever som inte har en gynnsam studiemiljö i hemmet. Hjälp och stöd med stu- dier utanför lektionerna spelar dessutom roll för att förebygga stress hos elever i samband med läxor, prov och andra skoluppgifter. Forskning pekar på tidiga insatsers betydelse vilket också kan appli- ceras på läxhjälp. Läxhjälpens roll lyfts också av många skolföreträdare i relation till elever med kort bakgrund i samt elever där läxhjälp ingår i deras åtgärdsprogram. Vid bemanningen av verksamheten behöver det tas hänsyn till dessa behov, som läxhjälpen endast bör ses som ett komplement till de stödinsatser dessa elever har rätt till. 6.3Exempel på hur skolor organiserar läxhjälp Nedan presenterar utredningen tre exempel på skolors arbete med läxhjälp. Utredningen har valt dessa eftersom skolorna skiljer sig när det gäller förutsättningar, t.ex. elevsammansättning, storlek och geografiskt läge samt sättet att organisera läxhjälp. Exemplen är tänkta att ge en rikare beskrivning av hur verksamheter kan erbjuda Studietid – en ny form av läxhjälp sina elever hjälp och stöd med läxor och annat skolarbete utanför lektionstid. 6.3.1Renforsskolan – en årskurs 6–9 skola i en av minsta kommuner i Renforsskolan ligger i kommun. Enligt den senast tillgäng- liga statistiken har skolan 235 elever. Andelen elever med föräldrar som har eftergymnasial utbildning är och det är 17 pro- cent av eleverna som har utländsk bakgrund. Andelen behöriga lärare, räknat i heltidstjänster är och lärartätheten är 11 elever per lärare. Totalt arbetar 40 lärare och annan personal på skolan. Enligt officiella statistik nådde av eleverna i årskurs 9 gymnasiebehörighet efter . Utredningen har samtalat såväl med kommunens förvaltnings- chef som med skolans rektor samt med en lärare och en lärarassistent som arbetar med läxhjälp på skolan. Huvudmannarepresentanten berättade för utredningen att läx- hjälp erbjuds från årskurs 3 och uppåt i kommunen. I byskolorna erbjuds läxhjälp en gång och leds av lärare och fritidspeda- goger. när det kom många flyktingar till kommu- nen fanns ett samarbete med flyktingförbund men numera hanteras läxhjälpen av skolans egen personal. Renforsskolan är den enda skolan med årskurserna 6–9 i kommun. Skolan erbjuder läxhjälp i årskurs 6–9 efter skolans slut. Lärarassistenter som redan undervisar på skolan ansvarar för verksamheten men i möjligaste mån deltar även lärare. Lärarna påminner vårdnadshavarna om att denna möjlighet finns. Skolan har även prövat att erbjuda läxhjälp digitalt på grund av problem med logistiken kring skolskjuts. Skolchefen beskriver läxor som en form av undervisning för att lära sig att studera på egen hand. Det kan behövas stöttning för att lära sig studera självständigt. Läxhjälp borde enligt skolchefen erbju- das till alla elever, eftersom även duktiga elever behöver få utma- ningar. De kan få fördjupade uppgifter så att de kan komma längre. Skolans rektor betonar att det känns självklart att särskilt värna om Studietid – en ny form av läxhjälp elever som ligger på gränsen till att få godkänt. Emellertid kan det vara extra jobbigt för dem med långa skoldagar. Skolan finansierar sin läxhjälp med statsbidrag som kommunen har ansökt om hos . Läxhjälp ingår i skolans ordinarie pla- nering och läggs in från start i schema och tjänstefördelning. Rek- torn utgår från att alltid ha två personer på plats. Förra höstterminen gick kostnaden utöver budget. Anledningen var att skolan hade tagit in en pensionerad lärare eftersom fler elever behövde hjälp i mate- matik. Läxhjälpsverksamheten planeras genom att lärare får frågan inför ett läsår om de vill jobba med läxhjälpen. Läxhjälp kan gälla vilka ämnen som helst. De två pedagoger som leder verksamheten delar på olika ämnen. En av dem undervisar i engelska, matematik och naturorienterande ämnen och den andra läraren har de samhälls- orienterade ämnena. En av de lärarassistenter som utredningen har samtalat med säger att det är upp till varje lärare hur man arbetar med läxor. Generellt har eleverna väldigt lite läxor och målet är att hinna med det mesta på lektionerna. Eleverna ska ha maximalt två prov oavsett årskurs. Språkämnena kan ha lite fler läxor, glosträning m.m. En lärare på skolan berättar att hon generellt inte tror på längre skoldagar men ser fördelar med läxhjälp då den ger möjlighet att ar- beta i en lugnare miljö. Läxhjälpen har varit bra men då rätt många elever har skolskjuts har det också varit problematiskt för vissa ele- ver, eftersom vårdnadshavarna då behöver hämta dem. Mer fjärrun- dervisning skulle kunna vara en lösning. Det har förekommit läx- hjälp via fjärrundervisning på prov. Fjärrundervisning tar dock lite – och tar tid från de andra eleverna på läxhjälpen. kan inte föräldrarna hjälpa till med exempelvis matematik. Då skulle det enligt läraren kunna finnas en webbsida där eleverna kan få extra hjälp med olika ämnen. En sådan webbsida skulle vara lättillgänglig och fungera som stöd för vårdnadshavarna. Under corona-pandemin har skolan lärt sig mer om att använda digitala lösningar för vissa delar av undervisningen. Skolan sätter också in arbetspass där eleven kan välja ett projekt, exempelvis stu- dieteknik med läsning, matematik eller NO-ämnen. Detta är en för- djupningssatsning och finns på schemat för alla. Skolans rektor berättar att han även försöker få pensionerade lä- rare att medverka i läxhjälp och lovskola. Det har funnits läxhjälp på Studietid – en ny form av läxhjälp F–5 skolan med drop-in-system. Tyvärr har detta inte kunnat fortsätta under corona-pandemin. Läxhjälp är eftertraktat, som mest kommer 14–15 elever en efter- middag till läxhjälpen. rör det sig om mellan fem och tio, ganska ofta samma elever. Det är en blandning av elever som har svå- righeter med språket eller svårt att koncentrera sig och ibland även ambitiösa elever. Det kommer färre elever under terminens start och fler i slutet. Läxhjälpen fyller definitivt en funktion, enligt rektorn. De elever som erbjuds läxhjälp är de som ligger efter av olika anledningar och som riskerar att inte bli behöriga. Enligt de som leder verksamheten är det nyanlända som har störst behov av läxhjälp, främst i årskurs 8–9. Det finns elever som har varit med på varenda timme för läxhjälp och de är väldigt motiverade. Garanterad läxhjälp skulle därför kunna vara bra för nyanlända, framför allt i högstadiet. Rektorn och de som arbetar med läxhjälp ser verksamheten som en komplettering till andra stödåtgärder. De upplever att utdel- ningen av verksamheten är positiv även om det är svårt att följa upp effekterna av läxhjälpen eftersom eleverna jobbar med ett ämne där de befinner sig. De gör inga prov eller liknande, så det är svårt att mäta resultat. Det upplevs av skolan som något positivt att eleverna via läxhjälp kan få lite mer undervisningstid. Rektorn ser också läx- hjälpen som betydligt bredare än läxor. I stället för att läraren ger läxa arbetar eleverna på skolan under ledning av någon ur personalen. Eleverna kan få hjälp i vilket ämne som helst, men kanske inte alltid av en behörig lärare. Att många elever återkommer på läxhjälp gör det möjligt att kunna bygga upp en relation med eleverna, vilket rek- torn bedömer som mycket viktigt. Elever med hemförhållanden där det saknas hjälp är en viktig grupp och ju äldre de blir desto viktigare blir det. En personlig uppfattning hos en av lärarna är att läxhjälp ger lika mycket som lovskola eller till och med är ett bättre verktyg än lov- skola. och är alldeles lagom, annars hade det inte funnits elevunderlag. Om man ska reglera detta bör man, enligt läraren, inte sätta ett för högt antal timmar. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.3.2Ålstensskolan – en liten F–5-skola i en attraktiv stadsdel i har enligt den senast tillgängliga statistiken 83 elever i förskoleklassen och 460 i årskurserna 1–5. Andelen elever som har föräldrar med eftergymnasial utbildning är och 10 pro- cent av eleverna har utländsk bakgrund. Andelen behöriga lärare räk- nat i heltidstjänster är och lärartätheten 17,1 elever per lärare. Skolans resultat visar enligt Skolinspektionens skolenkät från en elevnöjdhet på 8,2 och totalnöjdhet bland vårdnadshavare på 8,4 på en tiogradig skala. På skolans webbsida presentera skolan sin filosofi om läxor och under vilka förutsättningar de arbetar med läxor som ett pedagogiskt verktyg. Bland annat anges att; eleverna, för sin kunskapsinhämtning, måste sköta en del repetition och läsning utanför lektionstid. Detta individuella arbete finns det inte tid till på den ordinarie lektionstiden i skolan. Eleverna behöver också träna på att planera och strukturera och lämna in uppgifter och på så sätt ta eget ansvar. För att ge eleverna en förståelse för det egna ansvaret kommer de att, senast under våren i årskurs 4, själva göra anteckningar om sina läxor i en läxbok. Lärarna på har enats om att läxan i möjligaste mån bör ges , från t.ex. till nästa ons- dag. Detta för att eleven ska kunna planera sin läxläsning och ta an- svar samt att läxor ska ges elever under följande förutsättningar: •läxan ska vara kopplad till aktuell undervisning och inte vara ny kun- skap •läxan ska återkopplas- följas upp på lektionstid i direkt anslutning till läxan •varje läxa måste ha ett tydligt syfte och vara genomtänkt •vad läxan går ut på måste vara tydligt för eleven •Eleven ska kunna klara av läxor på egen hand. måste en vuxen hemma lyssna på läsningen, vara bollplank, hjälpa till med sammanfatt- ning etc. 44 På webbplatsen anges också att skolan inte bara arbetar med läxor utan också erbjuder läxhjälp. 44https://alstensskolan.stockholm.se/laxhjalp-0. Studietid – en ny form av läxhjälp Skolan erbjuder läxhjälp en till för samtliga elever utanför lektionstid. Antal tillfällen beror på i vilken årskurs en elev går. Vårdnadshavaren och eleven kommer överens om man vill använda stödet. Då bokar man upp sig med lä- raren. Är man anmäld ska man gå varje gång tills man gör en annan överenskommelse. Skolans rektor berättar för utredningen att det alltid har funnits läxhjälp vid skolan. Föräldrarna förväntar sig att det ska finnas och alla elever erbjuds läxhjälp. Lärare och fritidspersonal finns tillgäng- liga under verksamheten. Under utvecklingssamtalet kan lärare, elev och föräldrar komma överens om att eleven ska delta i läxhjälpen . Samarbetet med föräldrarna fungerar bra och de uppskattar att eleverna får läxhjälp i skolan. Årskursvisa team orga- niserar läxhjälp . Det kan också avsättas mer tid om det behövs. Även om alla elever erbjuds kan antalet som deltar varierar. För de yngre åldrarna handlar det om studieteknik. Sedan är det indivi- duellt vilka ämnen det gäller, men det är ofta matematik och svenska. När det gäller olika ämnen sitter eleverna ofta i en särskild lärares klassrum. Planeringen är flexibel med olika stora grupper som utgår från elevernas behov. Fyra till fem elever kan sitta i en läxhjälpsstu- dio. Skolan utnyttjar också . Många fritids- hemslärare har ämnesbehörighet och medverkar i läxhjälpen. Rektorn har också tagit initiativ till en diskussion om formerna för läxhjälpen. Skolan diskuterar att göra om läxhjälpen till en läx- studio för de äldre eleverna i årskurs 4–5 där olika lärare kan finnas tillgängliga olika dagar efter skolans slut. Läxhjälpen ingår i den ordinarie verksamheten. Skolorna har tidi- gare fått ett visst läxhjälpsbidrag från i . Lärare kan ha 18 timmars undervisningsskyldighet och då ingår läxhjälpen i tjänsten. De lärare som arbetar men inte är utlagda på full undervisningstid kan då lägga in cirka en timmes läxhjälpstid . Lärarna har samplanering av all undervisning och det är därför inte svårt att samplanera även läx- hjälpen. Eleverna på skolan kommer från studiemotiverade hem och för- äldrarna ansvarar för en del läxläsning hemma. Ingen särskild utvärdering av läxhjälpen har gjorts eftersom det är svårt att koppla läxhjälp till resultat och skolans högsta årskurs är Studietid – en ny form av läxhjälp 5, dvs. årskursen före betyg. Rektorn menar dock att eleverna på Ål- stensskolan har mycket hög måluppfyllelse och de ofta får toppbe- tyg när de lämnat skolan. Läxhjälp räknas som en del av arbetet med att nå målen. Det finns väldigt få elever med utländsk bakgrund och nyanlända på skolan. De som finns får också många andra typer av stöd, enligt rektorn. Rektor ser ingen skillnad på intresse och behov hos pojkar och flickor. Det finns också någon enstaka integrerad grundsärsko- leelev som får stöd och hjälp under hela skoldagen. Skolan kallar hellre verksamheten för studiestöd än för läxhjälp. Syftet med verksamheten är att få självständiga elever som klarar högre studier. Många av de yngre eleverna uppskattar de små grup- perna, det är lätt att få hjälp av läraren och det innebär ingen stigma- tisering att gå till läxhjälpen. Två elever i årskurs 2 intervjuades om hur de upplever läxhjälp. De säger att skälet till att de vill gå på läxhjälp är att det går fortare att få hjälp av en lärare där än i klassrummet. De går på läxhjälpen ungefär . Det är lugnt och skönt på läxhjälpen, inte lika hög ljudnivå som i klass- rummet. Det är mysigt att gå tillsammans med en kompis. De väljer sär- skilda ämnen, men en av eleverna säger ”jag går aldrig på matte, för där är jag bäst i klassen”. I snitt är det ungefär 10 elever från olika klasser på läxhjälpen . I årskurs 2 har eleverna en läsläxa och en skrivläxa . Till skillnad från rektor säger eleverna att ”…killarna hellre leker än går på läxhjälpen.” De springer runt och skriker, säger flickorna, men tillägger att ”vissa tjejer kan också skrika.” Då delar läraren upp gruppen och vissa går till ett annat klassrum. Eleverna säger att det mest positiva med läxhjälpen är att man sedan kan ta det lugnt hemma och göra andra saker. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.3.3Hjulsta grundskola – en F – 9 skola i utkanten av med stor andel elever som har en svag socioekonomisk bakgrund har enligt den senast tillgängliga statistiken 51elever i förskoleklassen och 362 elever i årskurs 1–9. Andelen ele- ver som har föräldrar med eftergymnasial utbildning är och av eleverna har utländsk bakgrund. Andelen behöriga lärare, räknat i heltidstjänster är och lärartätheten 9,9 elever per lärare. Andelen elever i årskurs 9 som nådde gymnasiebehörighet var . Som vi kan se i uppgifterna ovan har många utmaningar jämfört med de två andra exempelskolorna. Skolans led- ning diskuterar hur de ska kunna hitta nya vägar till ett förbättrings- arbete. Däremot erbjuds resultatfokuserad läxhjälp i samarbete med Stiftelsen , som är en icke vinstdrivande stiftelse som med finansiering från näringslivet bedriver gratis och strukturerad läx- hjälp. Stiftelsen finns på skolan –20. Läxhjälpen är uppdelad i två grupper. Antingen får man hjälp (15 elever) eller (18 elever). På hemsidan presenteras verksamheten på följande sätt: Läxhjälparna är anställda hos Stiftelsen och är noggrant ut- valda, avlönade universitets- och högskolestudenter som har olika bak- grund, erfarenheter och kommer från olika studieinriktningar. Läxhjäl- paren fungerar som ett stöd för eleven vid läxläsning inom alla ämnen på skolschemat, med särskilt fokus på kärnämnena matematik, engelska och svenska/svenska som andraspråk. Förmågan att skapa ett personligt möte med eleven är minst lika vik- tig som ämneskunskaperna. Som ung vuxen blir läxhjälparen en positiv och viktig förebild, ett stöd och en representant för sin egen utbildning. Egna tips och erfarenheter gällande studieteknik och studievägledning är en stor del av arbetet. Genom att utgå från varje elevs behov, sätta upp individuella mål och stegvis arbeta mot dem kan eleverna börja ta ansvar för sitt eget lärande. Målet för eleverna är gymnasiebehörighet och därmed möjlighet att själva styra sin framtid och nå sin fulla po- tential.45 Enligt tillförordnade rektorn som utredningen har samtalat med kan man inte begära samma ”utväxling” av läxhjälp som bedrivs av orga- nisationer som av skolans egen läxhjälp med skolans lärare. 45https://hjulstagrundskola.stockholm.se/laxhjalp-0. Studietid – en ny form av läxhjälp läxhjälp äger rum kl. 14.45–15.45. Då finns tre ämnes- lärare på plats. Den läxhjälp som erbjuds krockar tyvärr ofta med andra aktiviteter för eleverna. Lärartimmar som blir över inom den ordinarie resursen används för skolans egen läxhjälp. Den erbjuds till alla elever och är individu- aliserad. Ungefär 15 till 20 av de 200 eleverna på högstadiet går på läxhjälp . Det är flest elever i årskurs 8 och 9 som deltar. De vanligaste ämnena är matematik, svenska, svenska som andra- språk och engelska. Rektorn menar att det skulle vara önskvärt med en starkare kopp- ling mellan det som sker på lektionerna och läxhjälpen. Lärarna upp- lever dock inga större problem att erbjuda läxhjälp även i ämnen där de själva inte undervisar. Att använda elevassistenter fungerar inte så bra, eftersom de oftast är unga och oerfarna och upptagna av att hjälpa sina ”egna” elever. Det har ett stort symbolvärde för föräldrar och elever att skolan erbjuder läxhjälp. Det finns ingen diskussion om läxor ska finnas eller inte. Läxor är ett välkänt begrepp och av respekt för föräldrarna diskuteras inte andra begrepp som studiestöd, lärstudio eller lik- nande. Även om uppfattningen är att läxor är viktigt är det få elever som kan eller vill göra läxor hemma. Det finns inte sådana traditioner eller sådan kultur i hemmen. Men rektor påpekar att läxor och läxhjälp är viktiga verktyg för kunskapsutveckling. Det finns ingen stigmati- sering kring att gå på läxhjälp. I utvecklingssamtalen föreslår läraren ofta att eleven ska delta i läxhjälp, särskilt om eleven riskerar att få underkända betyg. är det vårdnadshavare och eleverna själva som tar initiativ till deltagande i läxhjälp. Den somaliska föräldraföreningen har erbjudit sig att bedriva läx- hjälp efter skolan . Den aktiviteten bedrivs av unga vuxna som på så sätt även kan tjäna som förebilder för eleverna. 6.4Läxhjälp i våra grannländer Utredningen har varit i kontakt med de övriga nordiska länderna. Av dessa är det och som har läxhjälp som beskrivs i respektive lands skollagstiftning. har inte någon organiserad läxhjälp på eller nationell nivå, även om frivilliga organi- Studietid – en ny form av läxhjälp sationer som Röda Korset ibland kan anordna sådan. har ingen samordnad läxhjälpsverksamhet. finns det en skyldighet för kommuner i att er- bjuda kostnadsfri läxhjälp med totalt för elever iårskurs 1–10 i . De fördelas fritt per års- nivå enligt kommunens beslut. Det är frivilligt för eleverna att delta I föreskriften står det att syftet med läxhjälpen är att ge eleven stöd i inlärningsarbetet, en känsla av att ha kontroll över sina studier och goda ramar för självständigt arbete.46 Läxhjälpen ska också medverka till att utjämna social ojämlikhet i utbildningen. Läxhjälp är i inte en del av undervisningen men ska ses i sammanhang med undervisningen och ge eleven hjälp i skolarbetet. Huvudmannen är skyldig att informera föräldrarna om rätten till läxhjälp och det erbjudande som ges. Det är upp till huvudmannen att organisera läxhjälpen inom ramen för skollagen. Exempelvis kan läxhjälp erbjudas i samverkan med fritidshemmet. Då reduceras också föräldrarnas avgift till fritidshemmet, eftersom läxhjälp ska vara avgiftsfri. Det finns inte någon reglering av hur urvalet av elever som er- bjuds ska göras. I skollagen står det att eleverna ska ha rätt att delta iläxhjälp men det ska vara frivilligt att delta. I praktiken har läxhjäl- pen aldrig betraktats som en rättighet i juridisk mening. Det fattas inga enskilda beslut och det finns ingen rätt att överklaga bestäm- melsen. Kommunen får bestämma vilka elever och grupper av elever som ska få ett erbjudande om läxhjälp. Det är frivilligt för eleverna att delta i läxhjälpen. Kommunen kan vid behov anpassa läxhjälpen till enskilda elevgrupper, t.ex. ”minoritetsspråkiga” elever eller ny- anlända elever. Ett större projekt med kartläggning och evaluering av läxhjälpen har genomförts.47 Ett av resultaten var att läxhjälp inte borde inriktas mot vissa grupper utan ges till alla elever för att undvika att det upp- 46Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova, LOV-1998-07-17- 61)) § 13-7A, til opplæringsloven (FOR-2006-06-23-724), § 1A-1. Leksehjelp i grunnskolen. 47Backe-Hansen, E., ,A. & , L.. Evaluering av leksehjelptilbudet 1.–4. Sluttrapport, Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring. NOVA Rapport 6, 2013. Studietid – en ny form av läxhjälp levs som stigmatiserande att delta. föreslogs i utvärder- ingen att man målmedvetet ska uppmuntra elever i behov av stöd att delta i läxhjälp. Studien48 visade också att resultaten på de nationella proven ökade mer på de skolor där en större andel av eleverna deltagit i den erbjudna läxhjälpen jämfört med skolor med lägre deltagande.