sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Under arbetets gång framkom det att vården behövde möta unga på ett annat sätt och ta vara på de digitala verk- tygen. Webbtjänsten har testats i mindre skala. Den riktade sig i början till unga i Karlstadsområdet men har sedan vidareutvecklats tillsammans med unga och medarbetare i regionen. kan webbtjänsten användas av alla unga som bor i för att kontakta vården och uttrycka sitt mående vid lättare psykisk ohälsa. Den som besöker webbsidan får besvara några frågor som hjälper att beskriva mående och vad den unga vill ta upp med vården. I slutet av frågorna kan den svarande välja om svaren ska skickas till vården eller ej. Om svaren skickas in så kontaktar Första linjen unga den unga så fort de kan, oftast nästa arbetsdag. Det finns ännu ingen utvärdering eller uppföljning av webb- tjänstens resultat eller effekter men i samtal med representant för Hurmårdu.nu framgår att tjänsten upplevs ha ett stort värde för de unga. Den gör det lättare och tryggare att ta en första kontakt och medarbetarna på Första linjen unga ser webbtjänsten som en värde- full samtalsguide som hjälper till att i mötet fokusera på det som är värdefullt för individen. Majoriteten av de som söker via webbtjän- sten söker för lättare psykisk ohälsa så som oro, ångest och ned- stämdhet och till viss del stress och sömn. De som söker vård via Hurmårdu.nu får cirka 5–7 besök på primärvårdsnivå hos Första linjen unga. av de som söker Första linjen unga är i Slutrapport – Hurmårdu.nu – pilot. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård behov av specialiserad vård. I samtalet framgår att både Barn och ungdomspsykiatrin (BUP) och skolans elevhälsa upplever att de fått en mindre belastning, men det saknas data eller uppföljning på detta. Representanten uppger dock att de kan se att en större andel barn och unga söker själva till Första linjen unga, utan att gå via andra så som exempelvis Elevhälsan, BUP, förälder eller närstående. 7.6Fortsatt behov av samordning I följande avsnitt beskrivs fortsatt samordningsbehov av arbetet som görs inom ramen för omställningen till nära vård. Vikten av att regeringen och myndigheterna samordnar sig och sina insatser riktade till regioner och kommuner lyfts i flera olika möten som utredningen haft. Det upplevs inte alltid lätt att veta vilka myndigheter som har vilket uppdrag eller när olika redovisningar kommer presenteras. ska olika rap- porter och redovisningar som berör omställningen till nära vård läm- nas in till regeringen och , (presenteras i tabell 7.1). Att ställa om hälso- och sjukvården till en mer nära vård där primärvården är navet kommer att ta tid. I en stor förändringsresa som denna är det viktigt att det finns en samsyn mellan olika berörda aktörer kring mål och färdplan, som håller . Ska regioners och kommuners liksom statliga myndigheters samlade arbete för en mer nära och tillgänglig vård kunna ge effekter på tillgänglighet, kontinuitet och delaktighet är det viktigt med kunskap och förstå- else om varandras olika uppdrag och hur de hänger samman. Med en nationell samordning av uppdrag och arbete, som tydligt kan beskri- va hur de olika uppdragen förhåller sig till varandra och som tydlig- gör vilka resultat, erfarenheter och slutsatser som uppdragen gene- rerat, menar utredningen att möjligheten ökar för att regeringen ska kunna fortsätta stödja omställningen så att den går i en gemensam riktning mot en mer nära och tillgänglig vård. Nedan redovisas en ögonblicksbild av de uppdrag som pågår. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Kommande redovisningar om omställningen till nära vård Stöd för arbetet med fast läkarkontakt Uppföljning av omställningen till god och nära vård i kommuner och regioner inkl. utveckling av indikatorer för att följa Handlingsplan för hur målen om fast vårdkontakt och fast läkarkontakt ska uppnås Delredovisning inom ramen för överenskommelsen om god och nära vård stödstrukturer (RSS) Delrapport för överenskommelsen om en God och nära vård 2021 nära vård för barn och unga Delredovisning av uppdrag att utvärdera Myndigheten för vård- och omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård Nulägesrapporter inom ramen för överenskommelsen om ökad tillgänglighet i Delredovisning av det samlade uppdraget att främja omställningen till en god och nära Slutredovisning inom ramen för överenskommelsen om en god och nära vård om en god och nära vård 2021 Delredovisning av uppföljning av omställningen till god och nära vård i Slutredovisning av uppdrag om indikatorer för att följa omställningen till god och nära vård SOU 2021:59Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Slutredovisning av det samlade uppdraget att främja omställningen till en god och nära Slutredovisning av uppdrag att utvärdera omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård Slutredovisning av uppföljning av omställningen till god och nära vård i Källa: Utredningens kartläggning 7.7Behov av utvärdering och forskning I följande avsnitt beskrivs områden där utredningen ser att det finns behov av utvärdering och forskning. Insatser och åtgärder som exemplifieras har ännu inte hunnit ut- värderas eller följas upp på lokal nivå, delvis för att de är på- började och delvis för att arbete med covid-19-pandemin har haft högre prioritet i regioner och kommuner. Det är angeläget att regio- ner och kommuner framöver kan prioritera resurser och tid för egen uppföljning och utvärdering av de insatser och åtgärder som pågår inom ramen för omställningen. Forskningen bör utvärdera om vår- dens resurser används på bästa sätt för att möta patienters behov av vård och omsorg. Forskningen behöver belysa omställningens effek- ter på tillgänglighet, kontinuitet och delaktighet. Utvecklingen av digitala vårdtjänster, verktyg och arbetssätt sker snabbt under omställningen till en mer nära vård. Utredningen anser att det finns ett stort behov av att forska, utvärdera och följa upp kon- sekvenser av hälso- och sjukvårdens pågående digitalisering och den välfärdstekniska utvecklingen. Detta för att kunna säkerställa en pa- tientsäker hälso- och sjukvård med fortsatt hög medicinsk kvalitet. Uppföljningen på nationell nivå behöver ske långsiktigt, i flera steg och i samverkan mellan olika aktörer. och Myn- digheten för vård- och omsorgsanalys uppdrag att följa upp, utveckla uppföljningen och utvärdera omställningen till en nära vård kommer att vara viktigt för att visa på effekter, brister och problem som be- höver åtgärdas. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård Av direktivet framgår att utredningen ska följa utvecklingen av en mer nära vård och föreslå insatser för hur regeringen och statliga myndigheter kan fortsätta stödja utvecklingen regionalt och lokalt. Det är angeläget att insatser från nationellt håll stödjer redan på- gående utvecklingsarbete. Utredningen har i detta delbetänkande beskrivit en nulägesbild och gjort en sammanställning av kommande redovisningar av uppdrag och arbeten som berör den nära vården. Utredningen kommer att fortsätta följa omställningen till en nära vård och sprida goda exempel på insatser för tillgänglighet, kontinui- tet och delaktighet som stödjer omställningen. I slutbetänkandet kommer utredningen föreslå ändamålsenliga och kostnadseffektiva insatser för hur regeringen och statliga myndigheter kan fortsätta stödja utvecklingen av den nära vården, med fokus på primärvården. 8En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning Idet här kapitlet redogörs för utredningens deluppdrag om en natio- nellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning genom 1177 Vård- guiden. Kapitlet inleds med en beskrivning av uppdraget och hur det har genomförts. Därefter redovisas resultat från utredningens kart- läggning av 1177 Vårdguiden. Sedan följer utredningens analys av utmaningar och hinder och därmed en problembild. Därefter följer utredningens analys av värdet med ökad samordning och vad som skulle behövas för att åstadkomma en nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning. I nästa del redogörs för olika alternativ som utredningen har övervägt för att utforma och reglera en natio- nellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning, och slutligen finns utredningens förslag och bedömningar. I utredningens direktiv beskriver regeringen att det finns en nationell sjukvårdsrådgivning via 1177 Vårdguiden som erbjuder tjänster via telefonnumret 1177 och genom en webb- plats, . Regionernas och kommunernas bolag (Inera) hanterar tekniken och nationella texter när det gäller webben medan regionerna hanterar regional tilläggsinformation och val av webb- tjänster utifrån regionala behov och önskemål. För invånarna inne- bär det att man ringer ett telefonnummer och blir kopplad vidare till en regional organisation för sjukvårdsrådgivning. Även den gemen- samma webbplatsen har regionala variationer. Det gör att sjukvårds- rådgivningen genom 1177 Vårdguiden varierar över landet, exempel- vis när det gäller vilken information som ges och vilka webbtjänster som erbjuds. En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning I samband med utbrottet av covid-19 upp- märksammades behovet av en tillgänglig sjukvårdsrådgivning tyd- ligt. Många kontaktade 1177 Vårdguiden på telefon, vilket medförde en kraftigt ökad belastning på tjänsten med långa väntetider i flera delar av landet. –2021 har regeringen avsatt till utvecklingsarbete mot en målbild för första linjens vård och 1177 Vårdguidens roll. Regeringen anser det vara viktigt att beakta region- ernas utvecklingskraft för att möjliggöra införandet av exempelvis nya e-tjänster som kan effektivisera verksamheter, såsom ökade möj- ligheter till självservice för patienter samt artificiell intelligens och beslutsstöd för medarbetarna. Det är mot denna bakgrund som tillgänglighetsdelegationen enligt direktivet ska –utreda och lämna förslag, om så anses lämpligt, på hur en natio- nellt samordnad sjukvårdsrådgivning genom 1177 Vårdguiden bör utformas och regleras för att kunna möta behov och förvänt- ningar kopplade till utvecklingen av den nära vården, –analysera möjligheter, om så anses lämpligt, att via en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning tillhandahålla nya typer av digi- tala tjänster eller funktioner när det gäller till exempel självservice eller artificiell intelligens, –utreda och lämna förslag, om så anses lämpligt, på hur en natio- nellt samordnad sjukvårdsrådgivning ska kunna upprätthållas vid kraftigt ökade behov av sjukvårdsrådgivning på grund av större kriser eller samhällsstörningar, och –lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningen har som en grund för arbetet med förslag inom detta deluppdrag gjort en kartläggning av 1177 Vårdguiden. Den beskriver vad 1177 Vårdguiden är och hur det fungerar , bland annat avseende vilka tjänster som erbjuds, hur mycket tjänsterna används, pågående utvecklingsarbete, organisering och finansiering. Kartlägg- ningen grundar sig i huvudsak på tillgänglig information på webben (särskilt och ), dokument såsom målbilder, uppfölj- En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning ningar och programbeskrivningar från Inera, övergripande statistik från Inera och Region , information som inhämtats i samband med dialog med Inera och andra aktörer, genom skriftliga frågor till regionala 1177 Vårdguiden på telefon samt genomgång av regionala sidor på . För delfrågan om att upprätthålla en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning vid kris eller samhälls- störning har utredningen sammanställt relevanta bestämmelser (vilka återfinns i kapitel 3). Under arbetets gång har utredningen haft diskussioner med en rad aktörer för informationsinhämtning, kvalitetssäkring, omvärlds- bevakning och förankring. Bland annat har utredningen haft en omfattande dialog med Inera samt möten med bland annat Kommuner och Regioner (SKR), regionala verksamheter Vårdguiden på telefon, , Folkhälsomyndig- heten, , Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap, Myndigheten för digital förvaltning, andra offentliga utred- ningar och andra aktörer såsom Vision e-hälsa och SOS Alarm. Resultaten från kartläggningen och de möten som skett med olika aktörer har i kombination med diskussioner i delegationen, expert- gruppen och referensgrupperna lett fram till de förslag som läggs. 8.3Introduktion till 1177 Vårdguiden 8.3.11177 Vårdguiden består av flera delar och många tjänster 1177 Vårdguiden är ett varumärke, ett samlingsbegrepp och en sam- lad ingång till information och digitala tjänster inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. 1177 Vårdguiden kan också be- skrivas som regionernas kanal för information och råd om vård och hälsa, för kommunikation samt för tillhandahållande av e-tjänster till invånarna. Det övergripande syftet med 1177 Vårdguiden är att främja hälsa, öka allmänhetens kunskap om vård och hälsa, stärka patientens ställning och förenkla patientens kontakt och dialog med vården. 1177 Vårdguiden förvaltas nationellt av Inera. Inera är ett aktiebolag som ägs av regioner, kommuner och . 1177 Vårdguiden kan delas in och beskrivas på olika sätt. Utred- ningen har valt att sammanfatta det nuvarande upplägget som två huvudsakliga delar; 1177 på telefon och (se figur 8.1). En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivningSOU 2021:59 Figur 8.1 Översiktlig beskrivning av delar som ingår i 1177 Vårdguiden 1177 Vårdguiden på webben - Skriftlig information och råd om sjukdomar, behandlingar, regler1177 e-tjänster och rättigheter, kontaktuppgifter Källa: Utredningens sammanställning baserad på information från Inera och . 1177 Vårdguiden på telefon Tjänsten är öppen dygnet runt, bemannas av sjuksköterskor och nås på telefonnummer 1177 i hela landet. Huvuduppgiften är att, utifrån den inringandes symtombeskrivning och allmäntillstånd, bedöma om det finns behov av hälso- och sjukvård. Därefter ges strukturerad rådgivning, exempelvis egenvårdsråd, och vid behov hänvisning till lämplig vårdnivå. Sjuksköterskorna bistår också med hälso- och sjukvårdsinformation, det vill säga råd och information som inte är att betrakta som individuell medicinsk rådgivning. Det kan exem- pelvis handla om att beskriva var information kan hittas eller inkuba- tionstid för olika smittor. Denna del innehåller i sin tur många olika tjänster. För utredningens ändamål kan de delas in i huvudsakligen två olika typer av tjänster: •1177 Vårdguiden på webben är en samlingsplats för information och råd om hälsa och vård. Här finns fakta och råd under olika teman, information om sjukdomar, besvär, behandlingar, under- sökningar, regler och rättigheter, information om vart man kan En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning vända sig för att söka vård med mera. Den skriftliga informa- tionen består av nationellt framtagen text som tillhandahålls i samtliga regioner samt av regional tilläggsinformation. 1177 Vårdguiden på webben innehåller också information och länkar till vissa regionala digitala tjänster och e-tjänster som ligger på regionernas webbplatser. Dessa tjänster är åtminstone i dags- läget inte en del av 1177 Vårdguidens utbud, utan det är enskilda regioner som har utvecklat eller tillhandahåller dem. Det är också den aktuella regionen som ansvarar för kvalitetssäkringen av dem. •1177 Vårdguidens e-tjänster där invånarna med inloggning bland annat kan läsa personlig vårdinformation, utföra ärenden via själv- tjänster eller kontakta vården. En del e-tjänster möjliggör kommu- nikation med en specifik vårdenhet där invånarna kan få exem- pelvis allmän rådgivning, beställa en journalkopia eller förnya ett recept (dessa kallar utredningen e-tjänster via vårdenhet). Andra e- tjänster ligger i stället på regional eller nationell nivå och innebär inte kontakter med en specifik vårdenhet (dessa kallar utredningen övriga e-tjänster). De innebär i huvudsak möjlighet för invånarna att själva ta del av information och att utföra ärenden. Exempel på den här typen av e-tjänster är att invånaren kan se var den är listad, själv genom åtkomst till ett webbtidsbokningssystem kan boka eller om- och avboka tid på en vårdenhet samt se delar av sin journal på webben. Utbudet av e-tjänster varierar mellan regio- nerna och även mellan vårdenheterna inom samma region. 8.3.2Fokus på hälso- och sjukvårdsrådgivande tjänster Direktivet efterfrågar en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning. Utredningen föreslår att den i fortsättningen benämns hälso- och sjukvårdsrådgivning. Syftet är att uppdatera benämningen i enlighet med utvecklingen mot mer förebyggande och hälsofrämjande per- spektiv, på samma sätt som att sjukvården numer benämns hälso- och sjukvård. Detta går också i linje med omställningen till den nära vården som ska ge bättre förutsättningar att arbeta förebyggande och hälsofrämjande. För arbetet inom 1177 Vårdguiden innebär det inga förändringar i sak . ges råd via 1177 Vård- guidens olika kanaler som är av mer hälsofrämjande och förebygg- En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning ande karaktär, och som därmed står för den vidgade benämningen hälso- och sjukvårdsrådgivning. I termbank finns ingen definition av hälso- och sjukvårdsrådgivning eller sjukvårdsrådgivning. Rådgivning finns, och definieras som insats i form av information och kunskap från en expert i en specifik fråga och som ges vid enstaka tillfällen.1 På samma sätt menar utredningen att hälso- och sjukvårdsrådgivning är en tjänst som ges till en individ vid enstaka tillfällen. Med hälso- och sjukvårdsrådgivande tjänster menar utredningen tjänster –för enskilda som syftar till att vid enstaka tillfällen hjälpa till att bedöma behovet av hälso- och sjukvård, ge råd och infor- mation om åtgärder som personen själv kan vidta, och vid behov ge vägledning eller hänvisning för vidare kontakt med hälso- och sjukvården. –som är framtagna eller kvalitetssäkrade av hälso-och sjuk- vårdspersonal, alternativt utförs av hälso- och sjukvårdsper- sonal. Hälso- och sjukvårdsrådgivande tjänster kan tillhandahållas på olika sätt, vanligast muntligt och skriftligt. Hälso- och sjuk- vårdsrådgivning kan ske på basen av individuella symtom eller vara av mer allmän karaktär. Mer omfattande eller kontinuerliga vårdmöten och tjänster som innebär inslag av behandling omfattas alltså inte av utredningens benämning av hälso- och sjukvårdsrådgivning. Utredningen inklu- derar inte heller mer administrativa tjänster som exempelvis tidsbok- ning, hantering av intyg etcetera i termen hälso- och sjukvårds- rådgivning. Resonemanget ovan innebär att alla tjänster inom 1177 Vård- guiden inte är hälso- och sjukvårdsrådgivning. Det är också viktigt att notera att hälso- och sjukvårdsrådgivning inte uteslutande görs 1Socialstyrelsens hemsida, termbank, , uttag . En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning av 1177 Vårdguiden utan även utförs i olika delar av övrig offentlig och privat hälso- och sjukvård. Med grund i ovanstående bedömer utredningen att följande tjän- ster som finns inom 1177 Vårdguiden åtminstone delvis är hälso- och sjukvårdsrådgivande: •1177 Vårdguiden på telefon •1177 Vårdguiden på webben () •Några av 1177 Vårdguidens e-tjänster: Rådgivning och Fråga sjuksköterska som vissa vårdenheter har, samt Skriftlig sjukvårds- rådgivning och Fråga om beroende, psykisk ohälsa eller funktion- shinder som finns i ett par regioner. Dessutom finns regionala tjänster som inte tillhör 1177 Vårdguiden men som länkas via . Exempelvis finns ett skattningstest för att bedöma vårdbehovet vid symtom på covid-19 samt tjänsterna Digitalen, Chatta med vården och Coronamottagning som är tjänster för digital rådgivning med möjlighet till personlig kommunikation för råd och eventuell vägledning till vård. 8.3.31177 Vårdguiden på telefon – så fungerar det Inera står för det tekniska stödet genom att utveckla och förvalta de gemensamma system som används av 1177 Vårdguiden på telefon. Men varje region har sin egen organisation, och i princip en egen samtalskö, Vårdguiden på telefon. Regionerna samverkar i olika utsträckning och på olika sätt med varandra för att hjälpas åt att besvara samtalen. Varje region har sin hälso- och sjukvårdsrådgivning Varje region ansvarar för sin egen hälso- och sjukvårdsrådgivning och har en egen organisation Vårdguiden på telefon. I 13 av 21 regioner är den organiserad som en del av primärvården. Den kan drivas i egen regi, eller genom en upphandlad leverantör. bedriver majoriteten av regionerna tjänsten i egen regi. Region och Region övergick från upphandlad till egen regi under slutet av . Därefter var det endast Region En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning holm och Region som hade tjänsten upphandlad. Region övergick till egen regi . Var man än befinner sig i landet kan man ringa numret 1177. De inkommande samtalen styrs till olika köer beroende på var inring- aren befinner sig. I av samtalen sker detta genom infor- mation från teleoperatörerna. I andra hand används riktnummer som samtalet rings från om det finns ett sådant, och annars ombeds den som ringer att knappa in riktnumret för den region där inringaren befinner sig. Igrunden har således varje region sin egen kö som utgörs av sam- tal från personer som befinner sig i regionen. Men genom det tek- niska stöd som Inera tillhandahåller finns det också möjlighet för regionerna att samverka kring att besvara samtal. Denna möjlighet nyttjas i viss utsträckning, utredningen återkommer till det senare i avsnittet. I alla regioner är 1177 Vårdguiden på telefon tillgänglig på svenska och engelska. Tolkningsmöjligheter på andra språk finns för närvar- ande i tre regioner; , Region och . Inera utvecklar och förvaltar nationella stöd för rådgivningen Kärnan i det tekniska stödet som Inera tillhandahåller består av ett rådgivningsstöd med integrerat kontaktcenter. Regionerna har också utvecklat en samtalsmetodik Vårdguiden på telefon. Rådgivningsstöd med integrerat kontaktcenter Förutom medicinska beslutsstöd består rådgivningsstödet av ett stöd för journalföring, en katalog där det regionala vårdutbudet är inlagt, hänvisningsstöd och ett bildverktyg. Hänvisningsstödet underlättar hänvisning till rätt vårdinstans. Det baseras bland annat på tid, geografiskt läge, brådskandegrad och kontaktorsak. Det finns också möjlighet till intern kommunikation och information såväl regionalt som nationellt. Protokoll , , uttag . En nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning Rådgivningsstödet innehåller ungefär 180 symtom- och situa- tionsbaserade medicinska beslutsunderlag och drygt 200 fördjup- ande texter i form av faktablad, egenvårdsråd och läkemedelstexter. Sjuksköterskan söker på symtom, kroppsdel eller händelse och får träffar på beslutsunderlag relaterade till sökningen. I flertalet regio- ner finns numer även möjlighet att, på sjuksköterskans initiativ, skicka in en bild till sjuksköterskan under ett pågående samtal. Det kan exempelvis vara aktuellt när kontaktorsaken är utslag, sår eller brännskador. Utifrån symtombeskrivningen ger sjuksköterskan råd- givning utifrån olika brådskandegrader. Det medicinska innehållet i rådgivningsstödet baseras på Social- styrelsens Nationella riktlinjer, Nationellt kliniskt kunskapsstöd samt på material från bland annat och Folkhälsomyn- digheten. Texterna tas fram av en redaktion på Inera bestående av sjuksköterskor, läkare och farmaceut och granskas av en extern fakta- granskningsgrupp med läkare och sjuksköterskor. Texterna revideras kontinuerligt, bland annat utifrån synpunkter från användare av rådgivningsstödet. De ska vara samstämmiga med informationen som finns på 1177 Vårdguiden på webben. Texterna på 1177 Vård- guiden på webben och i rådgivningsstödet tas fram på olika sätt, men synkas vid revideringar av texterna. Rådgivningsstödet har även ett integrerat gemensamt kontakt- center. Kontaktcentret är ett telefonisystem som möjliggör sam- verkan mellan regionerna genom att de bland annat kan besvara varandras samtal och skapa gemensamma och regionala köer.