sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Anpassning av nyanlända elevers undervisning 5.5Målgruppen för stödinsatserna ska inte utvidgas Utredningens förslag: Målgruppen för stödinsatserna ska vara densamma som och därmed inte utvidgas. Det föreligger inte heller skäl för att ändra villkoren för stödinsatserna. ges i uppdrag att implementera insatserna prio- riterad och anpassad timplan på nytt. Utredningens bedömning: Efter ytterligare implementering bör utvärdera insatsernas effekter. För att underlätta fram- tida uppföljning bör utreda en nationell insamling av statistik om insatsernas användning. Det saknas kännedom om åtgärderna ute i verksamheterna Utifrån de redovisade resultaten från den genomförda utvärderingen finns indikationer på att implementeringsinsatserna från kring insatserna prioriterad och anpassad timplan inte har nått ut till alla skolor med nyanlända elever. Detta tycks särskilt gälla anpassad timplan. Det framgår att personalen på de skolor som an- vänder åtgärderna är positiva till dem och upplever åtgärdernas ut- formning som ändamålsenlig. I de tidigare allmänna råden om utbildning för nyanlända elever (som har upphört att gälla) beskrivs prioriterad men inte an- passad timplan. Skolpersonal upplever att anpassad timplan i mindre utsträckning har kommunicerats av jämfört med reglerna för prioriterad timplan. beskriver på en rad olika webbsi- dor hur arbetet för nyanlända ska bedrivas. Det är inte orimligt att tänka sig att denna information inte uppfattas som enhetlig. Det kan dessutom vara svårt att hitta fram till information om prioriterad eller anpassad timplan. Det finns stor risk för sammanblandning av reglerna för de två åtgärderna men också med åtgärder inom särskilt stöd. Mest tydlig risk för sammanblandning finns mellan åtgärderna anpassad timplan och anpassad studiegång. Bestämmelserna kring prioriterad eller an- passad timplan återfinns dessutom på olika ställen: anpassad timplan regleras i skollagen och prioriterad timplan regleras i skolförord- ningen. Anpassning av nyanlända elevers undervisning Givet att bestämmelserna om prioriterad och anpassad timplan inte är tydliga och implementeringsinsatserna inte tycks ha nått ut är förutsättningarna för att alla skolor ska veta hur de ska använda prioriterad och anpassad timplan begränsade. Det finns också i och med detta begränsade möjligheter att utvärdera åtgärdernas effekter i deras nuvarande utformning. I en framtida utvärdering av åtgär- derna är det inte bara effekterna som bör utvärderas utan även orga- nisatoriska förutsättningar. Ökad uppföljning för att bedöma om insatserna är ändamålsenliga Utredningens förslag i denna del har således till syfte att öka känne- domen om åtgärderna både hos huvudmän och skolor samt att göra åtgärderna mer utvärderingsbara. I samband med att åtgärderna im- plementeras på nytt är det därmed önskvärt att utöka möj- ligheterna att följa upp hur åtgärderna används. Detta kan skapa bättre underlag för att längre fram bedöma om åtgärdernas utform- ning och placering i regelverket behöver justeras. Det kan också fin- nas anledning att se över den reglering som gäller för specialskolan, eftersom det enbart är anpassad timplan som kan användas i den skolformen. Utredningen bedömer att det behöver samlas in statistiska uppgifter om anpassad och prioriterad timplan. Insamling av statistikuppgifter om åtgärderna kan ske tillsammans med rappor- teringen av elevstatistik . 6Studietid – en ny form av läxhjälp I utredningens uppdrag ingår att utarbeta en garanti för läxhjälp till elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans natio- nella program. Utredningen ska ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti, föreslå hur elever i dessa skolformer och årskurser som riskerar att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program ska garanteras läxhjälp, be- döma i vilka skolformer och årskurser som behovet av en läxhjälps- garanti är störst och lämna alternativa förslag. Vidare ska utred- ningen föreslå hur det kan tydliggöras i författning att det är på sko- lan som det bestäms hur man arbetar med läxor. Bakgrunden till uppdraget är enligt direktivet1 att alla elever inte har samma möjlighet att få hjälp med sina läxor och att en läxhjälps- garanti skulle kunna stärka skolans kompensatoriska arbete och bidra till ökad likvärdighet i skolan. Föräldrars utbildningsbakgrund innebär stora skillnader i förutsättningar att vara ett stöd i sina barns studier och vi vet att elever som har svårt att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i högre grad har föräldrar med låg utbildningsnivå och en mer begränsad ekonomi. Dessa elever har därmed ofta sämre möj- ligheter än sina kamrater att få stöd i sin utbildning genom hemmet. 6.1Vad är läxa respektive läxhjälp? 6.1.1Läxor regleras inte i skolförfattningarna Utredningen har i uppdrag att utforma en läxhjälpsgaranti. En sådan garanti har sin utgångspunkt i skolors arbete med läxor. Läxor regle- ras emellertid inte i skolförfattningarna och kan ses som ett av flera 1Fler elever ska bli behöriga till gymnasieskolan. Studietid – en ny form av läxhjälp pedagogiska verktyg som läraren förfogar över, dvs. en metodfråga som lagstiftaren avstått från att reglera. Det finns inte någon information på nationell nivå om i vilken utsträckning läxor används eller hur dessa utformas i skolan. har inte heller gjort anspråk på att definiera läxor men har utarbetat ett material om läxor och läxhjälp för att stödja sko- lorna att utveckla genomtänkta förhållningssätt till hur de kan arbeta med läxor.2 Enligt myndigheten är den vanligaste definitionen av läxor uppgifter som läraren tilldelar eleverna att göra efter skoltidens slut. En viss precisering ges därefter med utgångspunkt i den kände läxforskaren definition. Han menar att läxor även omfattar det arbete som elever gör på håltimmar och raster. Vidare refererar materialet till den svenske forskaren som i begreppet även inkluderar uppgifter som eleverna själva väljer att ut- föra utanför lektionstiden.3 På webbplats4 beskrivs att det är vanligt med repeti- tions- eller övningsläxor. Det förekommer att lärare ger läxor för att lektionstiden inte räcker till för att slutföra någon arbetsuppgift, för att elever ska utveckla goda studievanor och för att ge vårdnadsha- vare insyn i skolarbetet. Andra läxor har som mål att förbereda ele- verna inför ett moment som kommer att tas upp i undervisningen. En del läxor har som syfte att eleverna ska komma i kontakt med ett innehåll som finns utanför skolan. Olika typer av läxor har olika syf- ten men en gemensam nämnare är att de flesta på något sätt ska bidra till elevers kunskapsutveckling. Det vanligaste är att samma läxa ges till samtliga elever, oavsett kunskapsnivå. 6.1.2Forskningen är inte entydig om läxors nytta Läxor har varit ett omdebatterat ämne i . Det finns en del forskning, såväl svensk som internationell, som har tittat på läxors effekter på elevers kunskapsutveckling. Viss forskning vi- sar att det finns ett negativt samband mellan läxor och skolresultat, dvs. ju mer läxor, desto sämre resultat, speciellt , men det finns också resultat som talar för läxor. Patall, och Ro- 2www.skolverket.se/skolutveckling/inspiration-och-stod-i-arbetet/stod-i-arbetet/laxor. 3Läxor i praktiken – ett stödmaterial om läxor i skolan. 4www.skolverket.se/skolutveckling/inspiration-och-stod-i-arbetet/stod-i-arbetet/laxor. Studietid – en ny form av läxhjälp binsons metastudie5 beträffande amerikanska föräldrars engagemang i elevers lärande och prestationer vid provtillfällen visar t.ex. att läxor påverkar mellanstadieelevers provresultat negativt. Den svenska forskaren har också funnit att det generellt sett är positivt med läxor för lärandet. Även har undersökt läxors effekter i sin metaanalys.7 Hans övergripande slutsats är att effekten av hemläxor är positiv men låg. Ju äldre eleverna är som ingår i en undersökning desto större är dock de positiva effekterna. visar att hemläxor har den mest positiva effekten på högpresterande gymnasieelevers lä- rande. Läxornas effekt beror på en rad faktorer, t.ex. i vil- ket ämne läxan ges, elevernas ålder, hur läxan är utformad, elevers övriga skolprestationer m.m. , seniorforskare i pedagogik vid , diskuterar att hur studier är metodologiskt utformade spelar roll för vilka slutsatser som är möjliga att dra. Han hävdar att mycket av den läxforskning som har gjorts innehåller ett inbyggt fel. Felet ligger i att resultat och läxor ofta granskas på elevnivå, inte på klassnivå. Svagare elever med lägre skolresultat tenderar att både få mer läxor och arbeta med läxorna för att komma ikapp och använder sig således av mer läxtid. Resultatet av forskningen som genomförs på detta sätt blir då att mycket läxtid ger ett dåligt studie- resultat. har, för att undvika samma bias, undersökt läx- ors effekter kopplat till elevers resultat i den internationella studien och funnit att läxor, åtminstone när det gäller matematik i årskurs 8, är effektiva.9 I internationellt genomsnitt lade en 15-åring på läxor, konstaterade i en uppföljning av PISA10- 5Patall, . , , Jorgianne Civey. Parent Involvement in Home- work: A Research Synthesis. 78, nr. 4, 2008: 1039–1101. Läxor är inget att orda om. Pedagogisk Forskning i . 2, nr. 3, 1997: 205–220, , . 7Hattie, J. Synligt lärande för lärare. : Natur & Kultur, 2012 s. 314 och /skolutveckling/forskning-och-utvarderingar/artiklar-om- forskning/hemlaxors-nytta-inte-sjalvklar. 8TIMSS är en internationell studie som undersöker kunskaper i och attityder till matematik och naturvetenskap hos elever i årskurs 4 och årskurs 8. Causal inference in educational effectiveness research: a comparison of three methods to investigate effects of homework on student achievement. School Effec- tiveness and School Improvement: , Policy and Practice. 24, nr. 3, 2013: 275–295. 10PISA är en internationell studie som undersöker 15-åringars kunskaper inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Studietid – en ny form av läxhjälp 2012.11 De svenska 15-åringarna avsatte då på läxa. Därmed inte sagt att de svenska PISA-resultaten skulle förbättras med mer läxor. Kvaliteten på undervisningen är mer utslagsgivande för ett lands skolresultat, enligt in Focus.12 Rapporten visar att det också förelåg skillnader inom varje land. Elever från högutbildade hem ägnade mer tid åt läxorna än elever från lågutbildade hem. I exempelvis var gapet markant, medan skillnaden mellan elevgrupper i var relativt liten. Men skill- naden har betydelse. Den grupp elever som, med stöd hemifrån, äg- nar mer tid åt läxor tenderar också att prestera bättre i . slutsats var att läxor kan befästa och förstärka skillnader i elevresultat, grundade på elevernas sociala bakgrund. Rapporten, in Focus om läxor, bygger på en fråga till elever som deltog i PISA-undersökningen 2012. Frågan ställdes om hur många timmar de lade på läxor sammanlagt i alla ämnen. I den senaste PISA-undersökningen ställdes inga frågor om läxor. Undersökningen inbegrep där- emot läxor, dock på ett annat sätt än 2012. I 2015 fick elever uppge hur många timmar de ägnade åt läxor, extra under- visning och självstudier inom NO-ämnen, svenska eller svenska som andraspråk, matematik, moderna språk och övriga ämnen. Svenska 15-åriga elever uppgav att de ägnar i genomsnitt åt studier utanför skoltid.13 Som redan nämnts finns det ingen nationell information om hur lä- rare i de olika årskurserna använder sig av läxor. Den allmänna debatt som förs och resultaten från PISA-undersökningar pekar dock på att elever, åtminstone 15-åringar, lägger relativt många timmar på studier utanför skoltid. Elever från högutbildade familjer viker dessutom mer tid åt läxor och annat hemarbete än elever med lågut- bildade föräldrar. I den ovan citerade 2015 tillfrågades även rektorer om hur vanligt det är att elever får hjälp med läxor och själv- 11Does homework perpetuate inequities in education? in Focus, 46. 13PISA 2015 Results. Policies and Practices for Successful Schools. , 2016, s. 212. Studietid – en ny form av läxhjälp studier i skolan. av de svenska rektorerna uppgav att det finns lärare på deras skola som ger sådan hjälp till eleverna.14 Detta ger en indikation på att läxhjälp är en integrerad del i många skolors verksamhet. Men vad består egentligen läxhjälp av? Läxhjälp definieras oftast som hjälp med läxor eller annat skolar- bete.15 beskriver i ett diskussionsunderlag om läxhjälp att den kan ha olika syften och former men att det inte finns någon all- mänt accepterad definition av vad läxhjälp innebär. Vidare påpekas att: Termen läxhjälp är relativt etablerad, men kan vara missvisande ef- tersom den verksamhet som åsyftas ofta handlar om mer än att bara hjälpa eleverna med läxor.16 Läxor och förberedelser inför prov hänger samman med en önskad högre prestation hos många elever. Både och har un- dersökt hur elever upplever stress kopplat bl.a. till läxor och prov i sina undersökningar. Undersökningen Attityder till skolan 201817 visar att en tredjedel av eleverna i årskurs 4–6 känner sig stressade en gång eller mer. Det är en ökning bland både pojkar och flickor. An- delen äldre elever som känner sig stressade har ökat och i denna undersökning känner sig fyra av tio elever i årskurserna 7–9 oftast eller alltid stressade i skolan. Läxor och prov är det som både de yngre och de äldre eleverna i störst utsträckning känner sig stres- sade över. Bilden förstärks av SCB:s undersökning av barns levnadsförhål- landen.18 Där framträder dessutom tydligt att flickor är mer stres- sade på grund av läxor eller prov än pojkar, som all statistik visar att flickor presterar högre i skolan. 15Se exempelvis: Förordning (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skol- arbete utanför ordinarie undervisningstid. 16Läxhjälp – ett diskussionsunderlag. /publikationsserier/ovrigt-material/2015/laxhjalp---ett- diskussionsunderlag?id=3566. 17Attityder till skolan 2018. 18www.scb.se/hitta-statistik/temaomraden/jamstalldhet/jamstalld-utbildning/trivsel-och- stress/barn-12-18-ar-som-ofta-ar-stressade-pa-grund-av-laxor-eller-prov/. Studietid – en ny form av läxhjälpSOU 2021:30 Tabell 6.1 Barn 12–som ofta är stressade på grund av läxor eller prov, 2018–2019 Andel av de svarande inom respektive grupp som ofta är stressade 12–15 år 16–18 år Totalt var det 390 044 flickor och 417 706 pojkar som svarade. Källa: Undersökningarna av barns levnadsförhållanden (), SCB, publicerad i SCB Jämställdhet. Läxor och befästande av kunskaper som sker utanför lektionstid kan bidra till kunskapsutvecklingen men kan slå ojämnt såväl socioekonomiskt som könsmässigt. På så sätt kan läxhjälp vara ett viktigt verktyg ur ett likvärdighetsperspektiv för att främja skolans kompensatoriska uppdrag. Läxhjälp kan även bidra till att alla elever, även de som presterar förhållandevis högt, kan utveckla sina kunskaper så långt som möjligt och även förebygga stress hos elever. Men vad vet vi om läxhjälpens effekter på elevers kunskapsutveckling? 6.1.4Få utvärderingar av läxhjälpens genomförande och effekter utvärdering av tio läxhjälpsverksamheter Det finns få utvärderingar av hur skolor och andra verksamheter ar- betar med läxhjälp i . Det är ännu svårare att hitta utvär- deringar av läxhjälpens effekter på elevers kunskapsutveckling. Det finns i alla fall en utvärdering av olika typer av läxhjälpsverk- samhet på tio skolor som ingick i projekt lärande. Projektet lärande pågick . Rapporten från projektet heter än bara läxor19 och är . Utvärderingen visar att läxhjälpsverksamheten på de tio under- sökta skolorna ganska sällan organiserades utifrån identifierade be- hov. I stället var den ofta utformad utifrån vilka resurser som råkade finnas till hands. 19Mer än bara läxor. En utvärdering av läxhjälp på tio skolor. Studietid – en ny form av läxhjälp Det övergripande syftet med läxhjälpen var i regel att främja ele- vernas kunskapsutveckling. På vilket sätt läxhjälpen skulle bidra till ökade kunskapsresultat och hur läxhjälpen förhöll sig till övrig verk- samhet var däremot, enligt rapporten, ofta outtalat och underför- stått på skolorna. Vidare framkommer i Mer än bara läxor att antalet deltagande ele- ver varierade stort mellan de studerade läxhjälpsverksamheterna och att vissa verksamheter endast omfattade ett fåtal elever. Därmed be- gränsades det samlade genomslaget av läxhjälpen. De elever som del- tog hade blandade kunskapsresultat och många av de elever som del- tog hade stora stödbehov av olika slag. I regel nådde läxhjälpen dock inte de elever som stod allra längst ifrån ett godkänt betyg. Rapporten lyfter även problem kring kvaliteten i relation till be- manning. Läxhjälp är inte reglerad i skolförfattningarna och därmed finns inte något att förhålla sig till och som anger vad som ska ingå i en sådan verksamhet, vem som ska leda den eller vilka elever som ska delta. Detta medför såväl möjligheter som risker. Enligt rapporten kan det finnas en risk att skolan förlitar sig på att läxhjälpen ska möta elevernas behov av stöd och hjälp, och att man därför åsidosätter ele- vers rätt till särskilt stöd inom ramen för den ordinarie undervis- ningen. En annan risk som beskrivs är att läxhjälpsverksamheten inte ligger i linje med den ordinarie undervisningen om den inte leds av ämneskunniga lärare. Vidare kan frivilligheten göra det svårare att nå elever som saknar motivation. , då den refererade rapporten har sin empiri ifrån, fanns det ingen bestämmelse om hur läxhjälp skulle bemannas. finns det en förordning om statsbidrag för läxhjälp som beskrivs i nästa avsnitt. Denna förordning innehåller bl.a. vissa bestämmelser om bemanning av den läxhjälp som finansieras genom statsbidrag. Bestämmelsen har ändrats och ursprungligen förordades att lärare skulle leda den statsbidragsfinansierade läxhjälpen. Formuler- ingen förändrades dock 2017 och lyder numera på följande sätt: För den hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie under- visningstid som ansökan om statsbidrag avser ska huvudmannen an- vända lämplig personal inom den egna organisationen.20 204 § SFS 2017:163 Förordning om ändring i förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid. Studietid – en ny form av läxhjälp Två aktuella forskningsprojekt som genomför och utvärderar läxhjälp Utredningen har uppmärksammat två aktuella läxhjälpsverksam- heter som har genomförts inom ramen för forskning. I båda fallen handlar det om en samverkan mellan universitet, kommuner och högstadieskolor med utmaningar när det gäller studieresultat och med en hög andel elever med kort bakgrund i svensk skola. I båda projekten är det universitetsstudenter som står för genomförandet av läxhjälpen. Verksamheterna är bredare än läxhjälp då de även in- nefattar andra aktiviteter som kan sporra elevers studiemotivation, t.ex. studiebesök vid studenternas campus och inspirationsföresläs- ningar. Studenterna som håller i verksamheterna deltar även vid för- äldramöten i skolorna för att etablera kontakt med föräldrarna och det finns en uttalad ambition att ”läxhjälparna” ska fungera som fö- rebilder. Projekten har således ett vidare syfte än att stödja elevers kunskapsinhämtning, nämligen att inspirera elever till högre studier. Utvärderingarna beskriver projektens utfall bl.a. i relation till elevers kunskapsresultat och framtida studievägar. LuMiNk Akademin (hädanefter “LuMiNk”) är ett samarbetspro- jekt mellan (LiU), Mirum galleria och Norr- kommun. Projektet genomfördes av under tre läsår och avrapporterades 2019.21 Elever i årskurs 9 från en högstadieskola i har regelbundet träffat studenter från där de i per tillfälle har arbetat med läxor, studerat inför prov och fått hjälp med skolarbetet i största allmän- het. För varje läsår deltog ett ökande antal elever. Studenterna som har genomfört läxhjälpen benämns som mento- rer och rekryterades utifrån olika språklig och kulturell bakgrund. Eleverna har haft möjlighet att få hjälp av olika mentorer. Samma mentorer har medverkat regelbundet vilket gör att eleverna har fått en chans att träffa samma och kunnat skapa en varaktig re- lation under programmets gång. Just denna aspekt beskrivs som en viktig byggsten i programmet enligt forskarna. Deltagandet har varit frivilligt för eleverna och träffarna har skett utanför skolan. krävdes det närvaro av eleverna för att de skulle få fortsätta att delta i programmet och frånvaro rapporterades även till skolan. Projektet hade en stark koppling till skolan genom 21Liss, E. K., Utvärdering av LuMiNk Akademin. The IAS Working Paper Series. Studietid – en ny form av läxhjälp Närvarokontrollen och kopplingen till skolan sågs som en garanti för att kunna genomföra en kontinuerlig läxhjälp. Utvärderingen visar att deltagarna i genomsnitt höjt sitt merit- värde med 13 poäng jämfört med en kontrollgrupp, med störst skill- nad för pojkarna. I ämnena engelska, SO, NO och svenska som and- raspråk är betygen signifikant högre i den deltagande gruppen. I ma- tematik och praktiskt-estetiska ämnen märktes däremot ingen skill- nad, trots att de flesta eleverna tog med sig just matematik till läx- hjälpstillfällena.22 Eftersom ett syfte med LuMiNk var att inspirera till eftergymna- siala studier har forskarna även undersökt i vad mån deltagande ele- ver väljer att studera vid något av gymnasieskolans högskoleförbere- dande program. Resultaten visar att eleverna från programmet har valt ett högskoleförberedande program i dubbelt så hög grad jämfört med kontrollgruppen. Det andra programmet heter Linje 14 och är ett samverkanspro- jekt mellan och kommun som har pågått . Utvärderingen publicerades 2020.23 Det långsiktiga syf- tet även här är att skapa möten mellan universitetsstudenter och högstadieelever och på så sätt stödja elevers lärande och motivera dem till högre studier. Verksamheten benämns som studiehjälp och den sker vid ett eller två eftermiddagstillfällen på samarbetsskolorna eller vid an- nan fritidsverksamhet efter skoldagens slut. Under projektets gång har olika skolor och olika antal skolor deltagit. När rapporten skrevs ingick det åtta skolor i i projektet. utökades även projektet genom samarbete med och kom- muner. Studiehjälpen drivs i samarbete med skolan men är inte en del av skolverksamheten och det är frivilligt för eleverna att delta. Studen- terna som leder verksamheten benämns som studieambassadörer. Verksamheten skiljer sig från LuMiNks verksamhet på några sätt. Den är öppen för samtliga elever på samarbetsskolan, dvs. det ställs inget krav på elevers närvaro för fortsatta möjligheter att få delta. Varje studiehjälpspass varar mellan en och en halv och . Vid samtliga pass närvarar både studentambassadörer och skolper- För ytterligare resonemang om betygsmobilitet i ämnet matematik,se rapporten, s. 23Ambrose, A. & , B., Linjen mellan högstadiet och högre utbildning. En fallstudie om breddad rekrytering och breddat deltagande. ORU 2020/04424. Studietid – en ny form av läxhjälp sonal, till skillnad från LuMiNk där enbart mentorerna deltar. Linje 14 anordnar även en sommarskola där högstadieelever kan pröva på att vara studenter vid universitet genom att få följa föreläsningar och delta i seminarier. Rapporten redovisar projektets utfall på flera nivåer. När det gäl- ler behörighet till gymnasieskolan pekar resultaten inte på att fler elever når behörighet till gymnasieskolan med hjälp av Linje 14. Där- emot framstår det som att på vissa av de deltagande skolorna och i vissa grupper elever har meritvärdet ökat hos de elever som når be- hörighet. Forskarna drar slutsatsen att det förefaller som att Linje 14 kan ha medverkat till att höja betyg för de elever som är mer studie- motiverade och deltar i studiehjälpsverksamheten, men att verksam- heten inte har lett till att fler elever överlag når kunskaps- målen. Resultaten för de deltagande eleverna på gymnasienivån visar likartade tendenser.