sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — Därmed kan också fatta beslut innan den tidpunkt som beslutet gäller infaller. Ändringarna kräver anpassning av it-system för att kunna handläggas på ett ändamålsenligt sätt. Därmed är det relevant att lämna tillräcklig tid för denna it-utveckling. Mot bakgrund av ovan nämnda skäl bedöms vara en lämplig tidpunkt för att börja tillämpa detta regelverk. 24.1.3Under tid med sjukersättning – försäkrade som har beviljats sjukersättning enligt reglerna som gäller fr.o.m. Utredningens förslag: Reglerna om flexibelt vilande sjukersätt- ning vid arbete och vilande ersättning vid studier ska träda i kraft och tillämpas för tid . Reglerna om ideellt arbete, föreningsverksamhet, fritidsverk- samhet, hemarbete m.m. under tid med sjukersättning ska träda i kraft . Skälen för utredningens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Eftersom en försäkrad ska ansöka innan han eller hon börjar arbeta eller studera med vilande ersättning, behöver tidpunkten för ikraftträdandet förläggas tidigare än tiden för vilken reglerna ska börja tillämpas. Om en försäkrad exempelvis vill börja arbeta med vilande ersättning fr.o.m. som reglerna ska börja tillämpas kan han eller hon alltså ansöka i förväg, innan han eller hon ska börja arbeta. De föreslagna ändringarna kräver bl.a. en mer omfattande it-ut- veckling på för att kunna handläggas på ett ända- Därmed är det relevant att lämna tillräcklig tid för dessa förberedelser. Mot bakgrund av ovan nämnda skäl bedöms vara en lämplig tidpunkt för att börja tillämpa detta regelverk. Reglerna om åtaganden av ideell karaktär under tid med sjuker- sättning bedöms vara lämpliga att införa som övriga före- slagna ändringar. Därför föreslås det regelverket träda i kraft . 24.1.4Under tid med aktivitetsersättning Utredningens förslag: Reglerna om steglöst vilande aktivitets- ersättning vid arbete och vilande ersättning vid studier samt prövo- tid vid studier ska träda i kraft och tillämpas för tid . Reglerna om ideellt arbete, föreningsverksamhet, fritidsverk- samhet, hemarbete m.m. under tid med aktivitetsersättning ska träda i kraft . Reglerna om arbetsmarknadspolitiskt program för unga med aktivitetsersättning ska träda i kraft . Skälen för utredningens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Eftersom en försäkrad ska ansöka innan han eller hon börjar ar- beta eller studera med vilande ersättning eller med prövotid, behöver tidpunkten för ikraftträdandet förläggas tidigare än tiden för vilken reglerna kan tillämpas. Om en försäkrad t.ex. vill börja arbeta med vilande ersättning fr.o.m. som reglerna ska börja tilläm- pas, kan han eller hon alltså ansöka i förväg, innan han eller hon börjar arbeta. De föreslagna ändringarna kräver bl.a. en mer omfattande it- utveckling inom för att kunna handläggas på ett ändamålsenligt sätt. Därmed är det relevant att lämna tillräcklig tid för dessa förberedelser. Mot bakgrund av ovan nämnda skäl bedöms vara en lämplig tidpunkt för att börja tillämpa detta regelverk. Reglerna om åtaganden av ideell karaktär under tid med aktivi- tetsersättning bedöms vara lämpliga att införa som övriga Därför föreslås det regelverket träda i kraft . Arbetsmarknadspolitiskt program för unga med aktivitetser- sättning föreslås träda i kraft . Bl.a. kommer detta program kunna ersätta det årliga regeringsuppdraget om förstärkt samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och för denna målgrupp. Därmed är det lämpligt att denna övergång sker . Utredningens förslag: Reglerna om rehabiliteringsersättning ska träda i kraft och tillämpas för tid . Skälen för utredningens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Eftersom en försäkrad ska ansöka om rehabiliteringsersättning, bör tidpunkten för ikraftträdandet förläggas tidigare än tiden för vilken reglerna kan tillämpas. Tack vare detta kan en försäkrad ansöka om ersättning i förväg, för en planerad rehabiliteringsåtgärd. Lagändringarna bedöms kräva viss uppdatering av handläggnings- processer för handläggning på m.m. samt anpass- ning av myndighetens it-system. För att ge tillräckligt med tid för dessa förberedelser föreslås reglerna börja tillämpas fr.o.m. . Utredningens förslag: Reglerna om preventionsersättning ska träda i kraft och börja tillämpas . Reglerna om beskattning av preventionsersättning, utmätning av förmånen, socialavgifter och övriga bestämmelser om förmå- nen som regleras i andra författningar än socialförsäkringsbalken ska träda i kraft . Beskattningsreglerna ska tilläm- pas första gången för det beskattningsår som börjar efter den Ändringar avseende avgiftsfria socialavgifter tillämpas på ersättning som utges efter . Skälen för utredningens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Eftersom en försäkrad ska ansöka om preventionsersättning, bör tidpunkten för ikraftträdandet förläggas tidigare än tiden för vilken reglerna kan tillämpas. Tack vare detta kan en försäkrad ansöka om ersättning i förväg, för en planerad preventiv åtgärd. Dessa lagändringar avser förslag om att införa en ny ersättnings- form i socialförsäkringsbalken. Regeländringarna bedöms därför kräva mer omfattande uppdatering av handlägg- ningsprocesser, blanketter och mallar m.m. samt viss anpassning av myndighetens it-system. Det bedöms även påverka andra aktörer vad gäller behov av förberedelser inför lagändringarna. För att ge tillräckligt med tid för dessa förberedelser föreslås re- glerna börja tillämpas fr.o.m. . Eftersom reglerna om preventionsersättning ska börja tillämpas bör reglerna om beskattning och utmätning av förmånen, samordning med andra förmåner, socialavgifter m.m. också träda i kraft och börja tillämpas i samband med att reglerna om preventionsersättning börjar tillämpas. 24.2.1Rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning Utredningens förslag: Ärenden som inletts hos Försäkrings- kassan före men som inte avgjorts innan re- glerna ska börja tillämpas, ska handläggas enligt de nya be- stämmelserna. Äldre bestämmelser ska dock tillämpas för tid som avser tid före . Skälen för utredningens förslag: Med hänsyn till att utredningen föreslår lättnader i regelverket avseende beslut om rätt till sjuk- ersättning och aktivitetsersättning bedöms att ärenden som inletts hos före ikraftträdandet av de nya reglerna men som inte har avgjorts ska handläggas enligt de nya bestämmelserna för tid fr.o.m. när de nya reglerna ska börja tillämpas. För att ansökningar om rätt till ersättning inte ska behandlas olika beroende på faktorer såsom handläggningstider m.m. anser utred- ningen även att äldre bestämmelser ska tillämpas för tid avseende tid innan ikraftträdandet. Det innebär exempelvis att om en försäkrad lämnar in en ansökan om sjukersättning fr.o.m. och får beslut eller senare, ska prövningen av rätt till ersättning göras enligt äldre bestämmelser för perioden juli–och enligt det nya regelverket för tid fr.o.m. . Om fattar beslut i ärendet kommer ärendet att bedömas utifrån nuvarande regler. Fattar beslut eller senare bedöms tiden enligt de nya reglerna. 24.2.2Under tid med sjukersättning – försäkrade som har beviljats sjukersättning enligt reglerna som gällde före Utredningens förslag: Äldre bestämmelser gäller för tid för er- sättning som avser tid före . Skälen för utredningens förslag: Med hänsyn till att reglerna av- seende steglös avräkning tillämpas för arbete som utförs per hela kalenderår samt att utredningen föreslår att de nya reglerna ska börja tillämpas för tid bedömer utred- ningen att de nuvarande reglerna ska gälla för tid före . 24.2.3Under tid med aktivitetsersättning Utredningens förslag: Om den försäkrade vid ikraftträdandet redan har beslut om rätt till aktivitetsersättning för nedsatt ar- betsförmåga och som även avser tid fr.o.m. , ska , i samråd med Arbetsförmedlingen utreda om den försäkrade kan delta i det arbetsmarknadspolitiska programmet för unga med aktivitetsersättning. behöver inte göras om det är uppenbart att den försäkrade inte kan delta i programmet. Skälen för utredningens förslag: När det gäller klarläggande av rehabiliteringsbehov enligt 33 kap. 20 a §, ska det i de fall det vid ikraftträdandet redan finns beslut om rätt till aktivitetsersättning utredas om den försäkrade kan delta i det arbetsmarknads- politiska programmet för unga med aktivitetsersättning. Detta gäller ärenden där de försäkrade har beslut om rätt till ersättning som även gäller fr.o.m. . Utredningen ser inte skäl till att försäkrade som redan beviljats aktivitetsersättning inte ska få en bedömning av om de kan delta i det nya programmet. Med hänsyn till det stora antalet ärenden som ska bedömas anser dock utredningen inte att någon fast tidsram för när ett klarläggande avseende dessa försäkrade ska regleras, annat än att så ska ske möjligt. Möjligheten att avstå från ett klar- läggande finns även avseende dessa försäkrade. Utredningens förslag: För försäkrade som senast vid utgången av har fått ett beslut om godkänd behandlingsplan för insatser som kan ge rätt till förebyggande sjukpenning ska äldre bestämmelser om förebyggande sjukpenning fortfarande tillämpas. Skälen för utredningens förslag: Övergångsperioden mellan det gamla och nya regelverket bör vara så kort som möjligt för att mini- mera tiden med två parallella system. Att behöva ha två delvis olika regelverk att förhålla sig till för ersättning för insatser som syftar till att förebygga nedsatt arbetsförmåga kan bl.a. innebära ett admini- strativt merarbete och därmed ökade kostnader för Försäkrings- kassan och andra inblandade aktörer, såsom arbetsgivare och hälso- och sjukvården. Av rättssäkerhetsskäl bör det nya regelverket inte ges någon retroaktiv effekt. Försäkrade som innan tidpunkten för när de nya reglerna ska börja tillämpas har fått ett beslut om godkänd behandlingsplan för medicinska insatser som kan ge rätt till före- byggande sjukpenning ska bedömas enligt nuvarande regelverk. Be- stämmelserna om sjukpenning i förebyggande syfte bör därför fort- sätta att gälla för enskilda som har en pågående ersättningsperiod för när preventionsersättning ska börja tillämpas. När den pågående ersättningsperioden är avslutad omfattas den försäkrade vid en eventuell ny period med förebyggande insatser av de nya reglerna som föreslås börja tillämpas . På så sätt begränsas övergångsperioden mellan det gamla och nya regelverket som rättssäkerheten, särskilt förutsebarheten, för den en- skilde upprätthålls på ett nöjaktigt sätt. Utredningens förslag: De nya bestämmelserna ska även tilläm- pas på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller i fråga om sjukpenning och reha- biliteringsersättning som avser tid före . Skälen för utredningens förslag: Med hänsyn till att utredningen föreslår mer generösa regler avseende rätten till rehabiliteringser- sättning bedöms att ärenden som inletts hos och där en ersättningsperiod har påbörjats före ikraftträdandet av de nya reglerna ska handläggas enligt de nya bestämmelserna. Alternativet är en ordning som innebär att ärenden ska handläggas enligt de regler som gällde för ansökan respektive att fattade beslut om pågående ersättningsperioder ska bedömas enligt tidigare regler. Alternativet skulle således innebära att olika regler skulle gälla för olika försäkrade, beroende på när perioden med reha- biliteringsersättning påbörjades, i stället för på vilka regler som är i kraft vid tiden för prövningen. En sådan lösning bedöms riskera att uppfattas som godtycklig eller orättvis. Att behöva ha två delvis olika regelverk att förhålla sig till vid bedömningar av rätten till ersättning kan vidare innebära ett administrativt merarbete och därmed ökade kostnader för . Vidare skulle en försäkrad ändå kunna få sina rehabiliteringsinsatser prövade enligt de nya reglerna genom att återkalla sin ansökan eller avbryta sin pågående period med rehabiliteringspenning enligt nuvarande regler och lämna in en ny ansökan fr.o.m. tidpunkten för när de nya reglerna trätt i kraft. Enligt kommittéförordningen ska utredningen redovisa konsekven- serna av de förslag som presenteras i detta betänkande. Det handlar om påverkan på kostnader eller intäkter för staten, kommuner, regioner, företag eller andra organisationer. Om förslagen har kon- sekvenser för det kommunala självstyret, brottsligheteten och det brottsförebyggande arbetet ska detta också beskrivas. Utredningen ska dessutom beskriva konsekvenserna för sysselsättning, offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga i förhållande till större företags samt jämställd- heten mellan kvinnor och män. Om utredningens förslag bedöms påverka möjligheten att uppnå de integrationspolitiska målen ska även konsekvenserna ur dessa avseenden belysas. Även kostnads- mässiga och andra konsekvenser av förslag till nya eller ändrade regler ska anges1 I kapitel 5–9 beskrivs utredningens förslag gällande rätten till sjuk- ersättning. I kapitel 10–13 redovisas utredningens förslag gällande rätten till aktivitetsersättning. Förslag rörande möjligheten till ar- bete, studier och uppdrag under tid med dessa ersättningar beskrivs i kapitel 14–17 och förslag rörande förmåner vid förebyggande in- satser och rehabilitering redovisas i kapitel 18–23. Konsekvenserna av respektive förslag eller grupp av förslag beskrivs i direkt anslut- ning till de kapitel där förslagen presenteras. I det här kapitlet finns en sammanfattande sammanställning av samtliga förslag som utred- ningen presenterar i detta betänkande. För mer detaljerade beskriv- ningar av konsekvenserna hänvisas till redovisningarna i kapitel 9, 13, 17 och 23. Ett generellt problem vid konsekvensbeskrivningar av föränd- ringar i olika ersättningssystem är svårigheten att bedöma vilka volymförändringar förslagen medför. Det beror till stor del på att 114–15 a §§ Kommittéförordningen (1998:1474). det är svårt att förutsäga människors beteenden under nya förut- sättningar. Därmed blir det t.ex. svårt att beräkna hur många nya ansökningar om sjuk- och aktivitetsersättningen, hur många som kan tänkas använda de möjligheteter till arbete, studier och uppdrag eller använda de nya möjligheter till förebyggande åtgärder eller rehabiliteringsförmåner som utredningen föreslår. Det är också svårt att uppskatta när i tiden kostnader uppstår, dvs. om förslagen redan vid införandet kommer innebära stora förändringar i ansöknings- volymer eller om detta är en ökning som kommer ske mer succesivt. Mot bakgrund av detta vill utredningen betona att de beräkningar som redovisas är gjorda utifrån de antaganden som beskrivs i respek- tive avsnitt. Ändras antagandena påverkar det också utfallet av be- räkningen. Konsekvensberäkningarna ska därför mer ses som en indikation av storleksordningen på de ekonomiska konsekvenserna, givet de gjorda antagandena, än som en mer säker prognos över de faktiska utfallet. De administrativa effekterna för myndigheter och organisationer har i möjligaste mån stämts av med berörda myn- digheter men är av naturliga skäl även beroende av de volymantag- anden som görs. Ändrade volymer får det således även konsekvenser för myndigheternas administrativa kostnader. I detta avsnitt redovisas en sammanfattning av effekterna av de för- ändringar som utredningen föreslår gällande rätten till sjukersättning. Inledningsvis ges en kort presentation av utredningens förslag. För en mer detaljerad beskrivning av konsekvenserna hänvisas till kapitel 9. Utredningen föreslår en förändring av det arbetsmarknadsbegrepp som den försäkrades arbetsförmåga ska bedömas mot när han eller hon ansöker om sjukersättning. Den försäkrades arbetsförmåga ska enligt förslaget bedömas mot ett förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller ett för den försäkrade tillgängligt arbete (hädanefter normalt förekommande arbete). Det innebär att den försäkrade enligt utredningens förslag ska bedömas mot samma arbetsmarknadsbegrepp som föreslås av regeringen i prop. 2020/ 21:171 för prövning av rätt till sjukpenning.2 För personer med mindre än kvar tills sjukersättning kan lämnas ska dock enbart arbetsförmågan i de arbeten där den försäkrade har erfarenhet av eller annat tillgängligt arbete beaktas. Vidare förslår utredningen en förändring av varaktighetsbegreppet. Utredningens förslag innebär att arbetsförmågan ska vara nedsatt i stället för som stadigvarande nedsatt. Vid bedömningen av huruvida arbetsförmågan är nedsatt ska inte beaktas tid bortom den tidpunkt då sjuker- sättning som längst kan utbetalas. Förslaget syftar till att tydliggöra hur lagstiftningen ska tolkas och har inte för avsikt att förändra de principer som gäller vid bedömning av varaktigheten för nedsättningen av arbetsförmågan. Liksom gäller ska det inte finnas några rehabiliteringsåtgärder som kan förväntas medföra att den försäkrade återfår arbetsförmå- gan. För försäkrade som aldrig haft någon arbetsförmåga görs ett förtydligande att även åtgärder som kan antas medföra att en för- säkrad får arbetsförmåga ska beaktas. Vid denna bedömning ska endast sådana rehabiliteringsåtgärder där den försäkrade bedöms få eller återfå arbetsförmåga före den tidpunkt då sjukersättning kan utbetalas beaktas. Förslaget innehållet också ett förtydligande kring vilken nivå på arbetsförmågan som den försäkrade kan förväntas återfå för att an- sökan om sjukersättning ska kunna avslås på denna grund. Be- stämmelsen justeras från att den försäkrade ska bedömas kunna återfå någon arbetsförmåga till att avse den arbetsförmågenivå som ansökan avser. Avseende beviskravet för bedömning av om det finns återstående rehabiliteringsmöjligheter, som kan ge eller återge den försäkrade arbetsförmåga, är det för att sjukersättning ska kunna beviljas tillräckligt att det kan antas att det inte finns sådana rehabi- literingsmöjligheter. Utredningen föreslår också en kodifiering av beviskravet för rätt till sjukersättning. Rätt till sjukersättning ska anses föreligga om det är sannolikt att kriterierna för att den försäkrade ska kunna beviljas sjukersättning är uppfyllda. Utredningens bedömning är att det framförallt är förändringen av arbetsmarknadsbegreppet som kommer innebära att fler kan be- 2Efter dag 180 för anställda. viljas sjukersättning än . Övriga förslag bedöms ha en mindre påverkan men bidrar alla till att göra rätten till sjukersättning mer generös. De utgör alla rekvisit som reglerar rätten till sjukersätt- ningen. Respektive rekvisit utgör en del av en helhet som tillsam- mans innebär att rätten till sjukersättning blir mer generös med utredningens förslag än med dagens regler. De samlade effekterna av utredningens förslag avseende rätten till sjukersättning redovisas i tabell 25.1. Utredningen har i kapitel 9 redovisas ett antal olika utvecklingsscenarier kring hur volymerna av antalet nybeviljande sjukersättningsärenden kan komma att se ut. Utredningen gör bedömningen att förslagen, beroende på hur nybe- viljandet utvecklas, totalt sett kommer innebära att ca 2 300–16 000 fler personer kan beviljas sjukersättning. Under dessa förutsättningar gör utredningen bedömningen att utgifterna för sjukersättning ökar med 0,1–1,i förhållande till dagens nivå under införandeåret. Året därefter ökar antalet per- soner som kan beviljas sjukersättning till 3 200–17 600 personer. Kost- naderna för sjukersättningen stiger då till 0,3–2,. För den enskilde individen innebär beviljandet av sjukersättning att inkomstnivån i genomsnitt stärks. Den disponibla inkomsten ökar totalt sett med 10–efter införandet och 30–. På individnivå finns det dock personer som får både ett bättre och sämre ekonomiskt utfall med de nya reglerna. Huruvida inkomst- erna ökar eller minskar beror på vilken ersättning den enskilde hade innan den beviljas sjukersättning. För personer med låga inkomster innebär ett beviljande av sjukersättning i de flesta fall att inkomst- erna stärks medan det för personer med höga inkomster ofta innebär en försvagad ekonomisk situation. För staten innebär förslagen att de samlade utgifterna ökar. Staten påverkas dels genom ökade utgifter för sjukersättning, dels genom minskade utgifter i de ersättningssystem där individen tidigare fick sin ersättning ifrån. Det innebär att utgifterna för sjukpenning och arbetslöshetsersättning minskar. Beviljandet av sjukersättning inne- bär också att individen kan söka bostadstillägg vilket ökar utgifter inom detta försäkringsområde. En ansökan om sjukersättning är vanligtvis också ett tillfälle då en prövning av arbetsskada sker. Där- med kan fler komma att beviljas arbetsskadelivränta. Utredningens bedömning är att statens utgifter ökar med 30–i förhållande till dagens nivå. Året därefter förväntas utgifterna stiga till 70–i förhållande till dagens nivå.3 De som beviljats sjukersättning befinner sig ofta i sjukersätt- ningssystemet . För de allra flesta är det fram tills de kan uppbära sjukersättning4 och i stället tar ut ålders- pension. Det innebär emellertid inte att systemet är helt statiskt. Några individer avlider de har sjukersättning och en mindre grupp lämnar även sjukersättningen av andra skäl, t.ex. att det fått eller återfått arbetsförmåga och inte längre uppfyller vill- koren för rätt till ersättning. beviljas nya per- soner sjukersättning och omfattningen av sjukersättningen kan förändras för de som redan har ersättning. Partiell ersättning kan exempelvis utökas och övergå till hel sjukersättning. Hur det årliga antalet personer som har sjukersättning utvecklas från till ett annat beror därför både på hur många som initialt befinner sig i systemet och hur de fördelas över olika åldersgrupper, hur många som lämnar systemet, hur många som kommer in i systemet (ny- beviljanden) och hur behovet av ersättning förändras för de som redan har sjukersättning. Erfarenheter från tidigare perioder då reglerna för rätten till sjuk- ersättning/förtidspension varit mer generösa indikerar att ökningen av antalet ersättningstagare kan vara relativt omfattande. – och 1980-talen reformerades det dåvarande förtidspensions- systemet i ett antal steg i en mer generös riktning. Särskilda regler för äldre arbetstagare introducerades. Det inne- bar att äldre inte behövde omskola sig eller flytta när de av hälsoskäl inte kunde utföra sitt ordinarie arbete, att lägre medicinska krav ställdes vid bedömning av arbetsförmåga och att funktionsnedsätt- ningar till följd av normalt åldrande också kunde ligga till grund för beviljande av förtidspension. infördes också möjligheten att bevilja förtidspension av arbetsmarknadsskäl i kombination med hälsoskäl. Detta innebar att långtidsarbetslösa med nedsatt funk- 3I dessa utgifter ingår inte ökade utgifter för arbetsskadelivränta då utredningen saknar under- lag för en sådan beräkning. 4I dag månaden då den försäkrade fyller . tionsförmåga kunde beviljas förtidspension efter att ha varit arbets- lösa i ett till . När pensionsåldern 1976 änd- rades åldersgränserna för när dessa regler kunde användas till 60– . Utöver dessa förändringar genomfördes även reformer som gjorde ersättningen vid förtidspension mer generös. Konsekvenserna av dessa förändringar blev en kraftig ökning av antalet förtidspensionärer. –ökade ande- len förtidspensionärer i befolkningen både bland kvinnor och män. Tydligast är trenden för åldersgruppen 60–. I forskningsutvär- deringar har betydelsen av de förändrade reglerna uppskattats till att andelen förtidspensionärer i befolkningen ökat med 10–13 procent- enheter i åldersgruppen 60–64 år.5 I utredningens förslag finns både likheter och olikheter med de regler som infördes . En likhet är att ut- redningens förslag gör det enklare att beviljas sjukersättning, spe- ciellt för äldre men även för yngre. Inriktning mot de äldre fanns också i de reformer som lättade upp reglerna i förtidspensions- systemet –1990. Dessa förändringar tog dock mer sikte på rent arbetsmarknadsmässiga aspekter än vad utredningens förslag gör.