sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — Vidare har den enskilde ofta små möjligheter att tacka nej till ett erbjudande om bostad då utbudet av dessa bostäder är begränsat. Enligt statistik är bostad med särskild service för vuxna den näst vanligaste insatsen inom LSS, bara daglig verksamhet har fler verkställda beslut. hade 28 246 personer insatsen bostad med särskild service för vuxna varav 11 802 var kvinnor och 16 444 män. Uppföljningen av funktionshinderspolitiken 2018 visar på snabbt ökade skillnader i ekonomisk standard mellan vissa grupper av per- soner med funktionsnedsättning och den övriga befolkningen. Myndigheten för delaktighet och har kartlagt utmaningar och hinder för ekonomiskt jämställda in- komster (rapporter 2019:8 och 2019:5). Redovisningen visar att det i synnerhet är kvinnor med funktionsnedsättning som har en sämre ekonomisk standard. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer med funk- tionsnedsättning är lägre än för den övriga befolkningen. För personer med boende med särskild service enligt LSS är den ekonomiska situa- tionen sannolikt särskilt svår. Typfallsberäkningar visar att inkoms- terna i dessa hushåll ofta inte täcker utgifterna. En vanlig hyresnivå för ett sådant LSS-boende var för ett rum och kokvrå. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för person- krets 1 (personer med intellektuell funktionsnedsättning) med LSS- boende var . Skäliga levnads- kostnader uppskattades av till . Det innebär att den enskilde går minus (Ekonomiska förhållanden för olika grupper av personer med funktionsnedsättning, , S2017/06855/). Bostad med särskild service enligt SoL och LSS Insatsen bostad med särskild service till personer med funktions- hinder kan beviljas som en insats både enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och enligt LSS. Enligt 5 kap. 7 § tredje stycket SoL ska kommunen inrätta bostäder med särskild service för dem som till följd av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring och har behov av ett sådant boende. Den enskilde ska genom bistånd tillförsäkras en skälig levnadsnivå enligt 4 kap. 1 § SoL. Enligt 8 kap. 2 § SoL får kommunen, enligt grunder som kommunen bestämmer, ta ut skäliga avgifter för hemtjänst och dagverksamhet samt för boende i en särskild boendeform, såvida boendet inte omfattas av 12 kap. jordabalken. I 8 kap. 3–9 §§ SoL anges en maxtaxa för det högsta belopp som kom- muner får ta ut i avgift för hemtjänst, dagverksamhet, hälso- och sjukvård samt bostad. Den enskildes avgifter för bostad med särskild service får uppgå till högst en tolftedel av 0,5392 pris- basbelopp. Det innebär att avgiften för ett sådant boende, enligt bestämmelserna i , får uppgå till högst . Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade LSS innebär ingen inskränkning i de rättigheter som den enskilde kan ha enligt någon annan lag. Det innebär att LSS ska ses som ett komplement till andra lagar och av LSS framgår att insatser ska ges den enskilde endast om han eller hon begär det. Det är därför möjligt att kombinera insatser enligt SoL med insatser enligt LSS, t.ex. bo- stad med särskild service och andra, avgiftsfria insatser enligt LSS. Ett annat exempel är att personlig assistans enligt LSS kombineras med assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken. Personer som omfattas av LSS har rätt till olika insatser för sär- skilt stöd och särskild service (9 § LSS). En av de tio olika insatserna i LSS är bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna (9 § 9 LSS). Tre huvudformer av bostäder kan urskiljas i förarbetena till lagen (prop. 1992/93:159 s. 179 f.). Dessa är gruppbostad, servicebostad och annan särskilt anpassad bostad. De två förstnämnda boendeformerna innefattar fast beman- ning och kan benämnas bostad med särskild service för vuxna. I in- satsen bostad med särskild service ingår enligt 9 e § LSS också om- vårdnad, fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter. Boendeformen annan särskilt anpassad bostad ingår inte i utredningsuppdraget. Som nämnts ovan ska personer som omfattas av LSS tillför- säkras goda levnadsvillkor genom insatserna enligt lagen (7 § LSS). I 18–21 §§ regleras avgifter m.m. för insatser enligt lagen. I 18 § anges att av dem som enligt beslut av är berättigade att få assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken får avgift för personlig assistans tas ut inom ramen för sådan ersättning. Enligt 19 § LSS får skäliga avgifter för bostad, fritidsverksamhet och kultu- rella aktiviteter tas ut av dem som har hel allmän ålderspension, hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings- balken eller annan inkomst av motsvarande storlek, enligt de grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kom- munens självkostnader. Dessutom ska kommunen se till att den en- skilde får behålla tillräckliga medel för sina personliga behov. Enligt 20 § är föräldrarna skyldiga att i skälig utsträckning bidra till kom- munens kostnader för omvårdnaden om någon som är får omvårdnad i ett annat hem än det egna med stöd av denna lag, och Inspektionen för vård och omsorg får ta ut en avgift för ansökningar om tillstånd. Vidare föreskrivs det i 21 § att avgifter eller ersättning för kostnader i andra fall än som anges i 18–20 §§ inte tas ut för in- satser enligt LSS. Kommunens val av upplåtelseform av bostad med särskild service påverkar den enskildes boendekostnad Enligt en kartläggning som genomfördes av 2006 upp- gav samtliga besvarande kommuner (263) att de boende i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS betalar hyra enligt hyreslagen och inte avgift enligt LSS. Om kommunen väljer att ta ut avgift för boendet så finns det som tidigare nämnt bestämmelser i om skäliga avgifter. Kommunen ska vid fastställande av avgift för bostaden se till att den enskilde tillför- säkras tillräckliga medel för sina personliga behov. Avgifterna får inte heller överstiga kommunens självkostnader. Lagstiftningen hindrar dock inte att bostäder med särskild service upplåts på ett sådant sätt att ett hyresförhållande uppkommer. I förarbetena till LSS anförd bl.a. att reglerna i många fall möjliggör att boendet organiseras som van- liga hyresförhållanden och att reglerna om kommunalt bostadstillägg tillämpas. Boendets rättsliga grund, i form av en rättighet enligt LSS, och de begränsningar i avgiftshänseende som finns, innebär dock vissa rättsliga skillnader gentemot vanliga hyresförhållanden (prop. 1992/ 93:159, s. 187). Vilka dessa rättsliga skillnader är som avses i för- arbetsuttalandet är dock oklart. Om kommunen väljer att upplåta bostaden som ett hyresförhållande gäller i stället 12 kap. jordabalkens (hyreslagen) regler för hyressättningen, vilket i princip innebär avtals- frihet för kommunen i förhandlingen om hyran med hyresgäst- föreningen. Som nämnts ovan ska personer som omfattas av LSS till- försäkras goda levnadsvillkor genom lagens insatser men det framgår varken av lagen eller dess förarbeten på vilket sätt goda levnadsvillkor ska tillförsäkras dem som betalar hyra i stället för avgift för sitt boende. Enligt hyreslagen ska en viss typ av bostad alltid omfattas av lagens tillämpningsområde. Det handlar om bostäder i vilka LSS- bostäder ingår där den enskilde har tillgång bl.a. till eget rum och där service och omvårdnad är av underordnad betydelse. Om hyreslagen är tillämplig, kan kommunen ta ut hyra för alla förmåner, t.ex. för gemensamhetsytor. Gemensamhetsutrymmen får enligt praxis räknas in i hyra Enligt förarbetena till LSS inbegrips inte gemensamhets- och per- sonalutrymmen i avgiften för bostad med särskild service då de senare bör betraktas som del av den särskilda service och omvårdnad som skall ges i anslutning till bostaden, (prop. 1992/93:159 s. 99). uppmärksammade i en skrivelse att det fanns problem i tillämpningen kopplade till lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) gällande insatsen bostad med särskild service. bedömde att rättsläget var oklart i flera delar. Myndigheten menade bl.a. att värdesättningen av gemensamhetsutrymmen enligt bruksvärdesreglerna är oklar, att det finns vissa rättsliga skillnader mellan ett boende enligt LSS och ett vanligt hyresförhållande samt att det finns flera bestämmelser som saknar tillämpning när det gäller särskilda boendeformer. Frågan om gemensamhetsutrymmen får utgöra underlag vid hyres- sättning av bostad med särskild service enligt LSS har behandlats av (dåvarande Regeringsrätten), se RÅ 2005 ref. 28. Av domen framgår att om det finns ett hyresförhållande, får upplåtelse av bostad med särskild service anses omfattad av hyres- begreppet i hyreslagen, oavsett att rättsförhållandet får en särskild prägel till följd av den enskildes lagstadgade rätt till en sådan bostad. Detta innebär bl.a. att de bestämmelser i hyreslagstiftningen (12 kap. 55§ jordabalken) som syftar till att skydda en hyresgäst mot oskäligt höga hyror blir tillämpliga (jfr prop. 2000/01:149 s. 25). I 8 kap. 2 § SoL har det därför i klargörande syfte införts ett tillägg om att av- giftsbestämmelserna i det kapitlet inte är tillämpliga på sådant sär- skilt boende, bl.a. bostäder med särskild service, som omfattas av hyres- lagen. Tillägget är dock endast avsett att tydliggöra vad som gäller för det fall att upplåtelsen kan anses medföra ett hyresförhållande i hyres- lagens mening. Regeringsrätten anförde även att motsvarande får anses gälla, utan att detta särskilt omnämns i LSS, när upplåtelsen av bostad ingår som ett led i en insats enligt 9 § LSS. Regeringsrätten an- förde slutligen att när ett LSS-boende har formen av ett hyresför- hållande, finns inte heller hinder mot att kommunen i förhandlingar om hyresnivån beträffande LSS-boendet har som utgångspunkt att hyressättningen bör påverkas av det värde tillgången till gemensam- hetsutrymmen utgör för bostaden. Regeringsrättens bedömning innebär att avgiftsbestämmelserna i inte är tillämpliga om kommunen väljer att upplåta en bostad med särskild service genom ett hyresförhållande blir. Detta gäller även vid andrahandsuthyrning, som kan förekomma som avtalsform mellan kommunen och den enskilde. I förarbetena uttalades vidare bl.a. att avgiften för en bostad med särskild service bör avse den en- skildes privata bostad, inte gemensamma utrymmen och personal- utrymmen. Enligt Regeringsrätten får propositionsuttalandet förstås så att personalutrymmen ingår som en del av service och omvårdnad. Detta gäller dock inte gemensamhetsutrymmen. Uppdraget att se över LSS-regler när det gäller bostad med särskild service Enligt LSS ska insatser tillförsäkra personer med omfattade funktions- nedsättningar goda levnadsvillkor. Hur kommunen väljer att organi- sera boende med särskild service påverkar boendekostnaden för den enskilde. Det är möjligt för kommuner att ta ut hyra för LSS-bostäder vilket de vanligtvis också gör. För den enskilde kan konsekvensen av ett sådant hyresförhållande innebära högre kostnader för boendet än vad som skulle varit fallet om kommunen i stället tog ut en avgift. Anledningen till det är att regler om skälig avgift och om vad som får räknas in i avgiften enligt LSS inte är tillämpbara eftersom det då är hyreslagens regler som gäller. Alla regler i hyreslagen är inte tillämp- liga för LSS-boenden men det är oklart vilka regler som gäller. Social- styrelsen har framfört att rättsläget är oklart och pekat på risken för merkostnader för den enskilde när kommunen inrättar boende med särskild service för vuxna enligt LSS som ett hyresförhållande. I propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinders- politiken (prop. 2016/17:188) föreslogs ett nytt nationellt mål med utgångspunkt i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Målet handlar om att med mångfald som grund uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning. Några politikområden bedöm- des ha särskild betydelse för att nå det nya nationella målet för funk- tionshinderspolitiken, såsom t.ex. arbetsmarknad, utbildning, trans- porter, diskriminering och tillgänglighet. I propositionen redovisas ett antal åtgärder som syftar till att bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken. En av dessa åtgärder var att se över frågan om hur enskilda som beviljats insatsen gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt LSS ska undgå att få merkostnader på grund av sina funktionsnedsättningar, vilket även var regeringens övervägande i budgetpropositionen . Frågan aktualiserades även av som hade reger- ingens uppdrag att göra en bred översyn av LSS och personlig assistans. Utredningen föreslog i sitt slutbetänkande Möjlighet att leva som andra – Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktions- nedsättning (SOU 2008:77) att regeringen skulle utreda hur den enskilde som beviljats insatsen gruppbostad eller bostad med sär- skild service för vuxna enligt LSS inte ska behöva få merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning till följd av hyressättningen för dessa bostäder. Mot denna bakgrund ska utredaren: –redogöra för och bedöma rättsläget när det gäller kommunens möj- lighet att välja upplåtelseform för bostad med särskild service, hur reglerna i hyreslagen tillämpas i hyresförhållande för sådant boende och under vilka förutsättningar som gemensamhets- och personal- utrymmen i anslutning till bostaden får utgöra underlag för beräk- ning av hyran enligt hyreslagen, –redogöra för vilka regler i jordabalken som är tillämpliga för bostäder med särskild service för vuxna enligt LSS, –redogöra för hur kommunen sätter hyresnivån i de fall bostaden upplåts enligt 12 kap. jordabalken samt hur avgiftsnivån sätts i de fall en avgift enligt LSS för boendet tas ut, –analysera och redogöra för vilka ekonomiska konsekvenser ett hyres- respektive avgiftsförhållande enligt gällande reglering får för den enskildes kostnader för sitt boende, –bedöma i vilken utsträckning som de kostnader som enskilda per- soner har för att bo i en bostad med särskild service enligt LSS är att betrakta som merkostnader på grund av funktionsnedsättning, –vid behov föreslå en mer kostnadseffektiv reglering som innebär att den enskilde inte får merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning, och –vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. De förslag som lämnas ska vara kostnadsmässigt hållbara för offent- liga aktörer. Om förslagen innebär offentligfinansiella kostnader, ska förslag till finansiering lämnas. De offentligfinansiella effekterna av utredarens förslag ska beräknas. I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning av den kom- munala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av förslagen i betänkandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska därför, ut- över dess konsekvenser, också de särskilda avvägningar som lett fram till förslaget särskilt redovisas. Ekonomiska konsekvenser för stat och kommuner ska beskrivas och beräknas. De förslag som lämnas ska föregås av en analys av samhällsekonomiska effekter som tar hänsyn till och beskriver de effekter som uppstår vid omfördelning av ansvar och kostnader mellan stat, kommuner och individer. Utredaren ska också belysa om det finns skillnader mellan män och kvinnor med funktionsnedsättning när det gäller merkostnader för boende. Kontakter och redovisning av uppdraget Vid genomförande av uppdraget ska utredaren inhämta synpunkter från relevanta myndigheter som t.ex. och Myndigheten för delaktighet samt Kommuner och Regioner, Funktions- rätt samt andra relevanta organisationer och pågående utred- ningar. Utredaren ska och i den form som bestäms i dialog med () informera om arbetet. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har under arbetets gång haft digitala möten med repre- sentanter för kommuner, myndigheter och organisationer och dessa framgår nedan. –Kommuner och Regioner, socialchefsnätverk –Kommuner och Regioner, nationellt funktionshinders- nätverk –Famna - för idéburen välfärd –Myndigheten för delaktighet Enkät om kostnader och hyressättning i bostad med särskild service enligt 9 § 9 LSS Kontaktuppgifter (till den som besvarar enkäten) För- och efternamn: Personer som bor i gruppbostad eller servicebostad enligt 9 § 9 LSS – betalar de hyra eller avgift för sitt boende? Med avgift avses endast avgift för lägenheten. Andra avgifter i bostad med särskild service, som till exempel fritidsaktiviteter, ingår inte. oBåde hyra och avgift 2.Vad utgör grund för beräkning av avgiften? ☐Annat, ange vad… 3.Vad utgör grund för beräkning av hyra, utöver hyresgästens egen Flera svarsalternativ kan anges. ☐Tillgång till omvårdnad, stöd och service ☐Annat, ange vad… 4.Har er kommun kommunövergripande särskilda underlag för hyres- sättningen? o Ja (bifoga dessa här) 5.Finns det en förhandlingsordning för lägenheter som hyrs i bostäder med särskild service enligt LSS? Förhandlingar om hyresförhållanden får enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) i fråga om bostadslägenheter föras mellan å ena sidan hyresvärd eller hyresvärd och organisation av fastighetsägare, i vilken hyresvärden är medlem, och å andra sidan organisation av hyresgäster. Förhandling förs på grundval av förhandlingsordning, som kommer till stånd genom avtal mellan de förhandlande parterna eller genom beslut av hyresnämnd. Förhandlingsordning innebär att hyresgästen själv inte behöver förhandla om hyran med sin hyresvärd. Kommentar, fritext: 6.Vilken hyra har kommunen för en bostad med särskild service enligt LSS? Kommentar, fritext: 7.Förekommer kommunala subventioner eller liknande vid hyra av lägenhet i bostad med särskild service enligt LSS? Flera svarsalter- nativ kan anges. ☐Ja, kommunalt bostadstillägg ☐Ja, annan subvention, ange vad… 8.Vad är maxbeloppet för kommunalt bostadstillägg för bostad med särskild service enligt LSS? 9.Vad ligger maxhyran på? 10.Vad är maxbeloppet för annan subvention för bostad med sär- skild service enligt LSS? 11.Har du någon ytterligare kommentar? Resultat från enkät och register I denna bilaga redovisar vi resultaten för alla frågor i kommun- enkäten. Vi redovisar även resultaten av de registeranalyser med uppgifter från , och Pensions- myndigheten som vi genomfört. Om enkät- och registeranalyserna Enkäten besvarades av 174 kommuner, vilket innebär 60 procents svarsfrekvens. Uppdelat på kommunstorlek blir svarsfrekvensen: •storstäder, kommuner nära storstad: •större städer, kommuner nära större stad: •mindre städer/tätorter, landsbygdskommuner: . I de kommuner som har besvarat enkäten återfinns (21 160) av samtliga beslut om bostad med särskild service enligt LSS, vilket innebär ett representativt urval. Registeranalyserna baserades i sin tur på de 27 972 personer som bodde i bostad med särskild service enligt 9 § 9 LSS1. Hyresuppgifter har samlats in på två sätt: •I enkäten har kommunerna besvarat frågor om genomsnittlig medelhyra på kommunnivå samt högsta och lägsta genomsnittliga hyra. •I registeranalyserna inkluderade vi uppgifter om hyra för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Uppgifterna avser både brutto- Den senare uppgiften har vi använt för att beräkna den del av hyreskostnaden som inte täcks av det statliga bostads- tillägget. Tabell 1 Hyresnivåer i bostad med särskild service uppdelat på hyressubventioner Hyresnivåer i bostad med särskild service enligt LSS* uppdelat på kommunala subventioner samt antal personer som bor i dessa boenden, nettohyra för de som har statligt bostadstillägg samt andel personer med hyra som överstiger maxhyra för bostadstillägg, kostnader angivna i kronor, andel angiven i procent *Uppgifterna baseras på de 174 kommuner som besvarade utredningens enkät. En kommun kan tillämpa flera subventioner varför antalet kommuner inte kan summeras. Genomsnitts- hyra baseras på enkätsvar, medan uppgifter om nettokostnad efter bostadstillägg och andel med hyra över maxhyran baseras på registeranalyser. Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från , och . 2Med brutto- respektive nettohyra avses hyra före och efter att bostadstillägget lagts till. Tabell 2 för kommunernas beräkning av hyra för bostad med särskild service och boendekostnad för kommunernas beräkning av hyra för bostad med särskild service enligt LSS utöver hyresgästens egen lägenhet, uppdelat på antal kommuner*, antal personer och kön samt personernas genom- snittshyra och nettohyra efter bostadstillägg, andel angiven i procent Kommuner med hyror som Kommuner med hyror som Kommuner med hyror som Kommuner med hyror som inkluderar tillgång till om- vårdnad, stöd och service Kommuner med hyror som Kommuner med hyror som inte inkluderar mer än *Uppgifterna avser de 174 kommuner som besvarade enkät. En kommun kan ange flera svarsalternativ varför antalet kommuner inte kan summeras. Genomsnitts- hyra baseras på enkätsvar, medan uppgifter om nettokostnad efter bostadstillägg och andel med hyra över maxhyran baseras på registeranalyser. Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 3 Förekomst av hyra och avgift i bostad med särskild service enligt Förekomst av hyra och avgift i bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på antal kommuner*, andel angiven i procent Personer som bor i gruppbostad eller service- bostad enligt 9 § 9 LSS – betalar de hyra eller avgift för sitt boende? Både hyra och avgift** *Avser de 174 kommuner som besvarade utredningens enkät. **Av frisvaren framgår att dessa avgifter handlar om elavgifter och dylikt. Källa: Utredningens kommunenkät. Tabell 4 Kommunuppgifter om genomsnittlig hyra i bostad med särskild service enligt LSS Kommunernas* uppgifter om hyra i bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på boendeform samt genomsnittligt, högsta och lägsta belopp, hyra angiven i kronor *Avser de 174 kommuner som besvarade utredningens enkät. Tillförlitligheten för svaren på denna fråga är något osäker. I kommentarerna anger några kommuner att de uppgett årshyran per kvadratmeter, andra anger att de uppgett månadshyran. Tabell 5 för kommunernas beräkning av hyra för bostad med särskild service och boendekostnad för kommunernas* beräkning av hyra för bostad med särskild service enligt LSS, utöver hyresgästens egen lägenhet, uppdelat på antal och andel kommuner*, andel angiven i procent för beräkning av hyra, utöver hyres- Tillgång till omvårdnad, stöd och service *Avser de 174 kommuner som besvarade enkäten. En kommun kan ange flera svarsalternativ varför antalet kommuner inte kan summeras. Källa: Utredningens kommunenkät. Tabell 6 Förhandlingsordning för bostäder med särskild service Förekomst av förhandlingsordning för bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på antal och andel kommuner*, andel angiven i procent Finns det en förhandlingsordning för lägenheter som hyrs i bostäder med särskild service enligt *Avser de 170 kommuner som besvarade denna fråga i enkäten. Källa: Utredningens kommunenkät. Tabell 7 Särskilda underlag för hyressättning i bostad med särskild service Förekomst av särskilda underlag för kommunernas hyressättning av bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på antal och andel kommuner*, andel angiven i procent Har er kommun särskilda underlag för hyressätt- ningen med särskild service? *Avser de 170 kommuner som besvarade denna fråga i enkäten. Källa: Utredningens kommunenkät. Tabell 8 Förekomst av kommunala hyressubventioner i bostad med särskild service Förekomst av kommunala subventioner vid hyra av bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på antal och andel kommuner*, andel angiven i procent Förekommer kommunala subventioner eller liknande vid hyra av lägenhet i bostad med särskild service enligt LSS? Ja, kommunalt bostadstillägg Ja, annan subvention *Avser de 174 kommuner som besvarade enkäten.