sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Kostnaden fördelas då på ett stort antal individer eller företag, vilket medför att skattehöjningen per person blir liten. Mikroföretagarkontot förväntas användas av personer som är aktiva inom gigekonomin, och som har inkomster i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet vid sidan av inkomsterna på kontot. För personer med lägre inkomster kan kontolösningen förenkla be- skattningen, men inte medföra en lägre beskattning än de konven- reglerna. För personer med högre inkomster kan kontot både förenkla beskattningen och sänka skatten. Den potentiella skatte- sänkningen är större ju högre sammanräknad förvärvsinkomst en person har. Finansieringen bör därför hämtas från system som på- verkar beskattningen av inkomst av tjänst och näringsverksamhet, och främst påverkar personer med högre inkomster. att mikroföretagarkontot finansieras genom en engångsjustering av uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt på förvärvs- inkomster. Kostnaden för förslaget bärs då av de löntagare och en- skilda näringsidkare vars inkomster överstiger skiktgränsen för stat- lig inkomstskatt. Skiktgränsen bestäms av regeringen för varje beskattningsår. 65 kap. 5 § inkomstskattelagen ska skiktgränsen bestämmas genom att gränsen multipliceras med det jämförelsetal, ut- tryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna pris- läget i juni året före beskattningsåret och prisläget andra året före beskattningsåret, plus . Om skiktgränsen för justeras med prisfak- torn med tillägg av , i stället för två procenten- heter, beräknas detta medföra en offentligfinansiell intäkt om 118 mil- joner kronor priser och volymer. Trots att justeringen enbart sker för ett beskattningsår får den permanent effekt eftersom framtida uppräkningar av skiktgränsen utgår ifrån den nya nivån. En sådan tillfällig ändring föreslås därför i inkomstskattelagen, se av- snitt 10.5. Offentligfinansiella effekter avseende statlig inkomstskatt är be- räknade i FASIT. Skiktgränsen uppgår enligt prognos till . Med den föreslagna uppräkningen blir skiktgränsen i stället . Tabell 11.9 visar de sammantagna offentligfinansiella effekterna av förslaget till mikroföretagarkonto och finansieringsförslaget. Tabell 11.9 Sammanställning av offentligfinansiella effekter av förslagen, , priser och volymer Sänkt uppräkning av skiktgräns Källa: Egna beräkningar. Finansieringsförslaget ökar beskattningen för alla som har inkoms- ter över skiktgränsen, ungefär 1,18 miljoner personer. Effekten ökar med inkomstnivån eftersom personer med högre disponibel inkomst i genomsnitt har en högre sammanräknad förvärvsinkomst. Föränd- ringen per person är dock liten och som mest ökar skatten på individ- nivå med . Intäkterna från statlig inkomstskatt på för- värvsinkomster beräknas totalt sett öka med . Antalet personer som betalar statlig inkomstskatt beräknas öka , eller cirka 3 000 personer. I avsnitt 4.5.1 görs en genomgång av forskningen kring effekterna av administrativ börda på nyföretagande. Forskningen visar att skatte- systemet utgör ett inträdeshinder som hämmar nya företag från att etablera sig på marknaden, men har mindre effekter för företag som är gamla. Forskningen visar också att mindre företag rela- tivt sett har högre administrativa kostnader än större eftersom en stor del av kostnaderna är fasta, dvs. oberoende av företagets storlek. De undersökningar som refereras i kapitlet visar att skattereglerna sannolikt utgör en mycket stor del av den totala regelbördan bland mindre företag i . Beräkningarna av hur förslagen påverkar företagens administrativa kostnader görs med regelräknare. Uppgifter om tids- åtgång för olika moment är hämtade ur databasen . Eftersom uppgifterna i MALIN-databasen är gamla (de senaste är ), används endast uppgifterna om tidsåtgång för olika moment. De arbetsuppgifter som handlar om att ta fram, sammanställa och beräkna underlag i deklarationen utförs enligt av ekonomi- handläggare. För att uppskatta lönekostnaden för en ekonomihand- läggare används medianlönen ur SCB:s lönestatistik för en ekonomiassistent (som antas motsvara en ekonomihandläggare i ). Månadslönen om räknas om till en kostnad , med beaktande av semesterersättning (), arbets- givaravgifter (31,) samt overheadkostnader för bl.a. lokaler (), i enlighet med metodiken i (2017). Denna månadslön motsvarar en administrativ kostnad på . Som ett alternativ används också de skattade timlöner för aktiva inom gigekonomin som använts vid beräkningen av offentligfinan- siella effekter. Dessa timlöner kan ses som alternativkostnaden för en giggare för att sköta verksamhetens administration själv, i termer av förlorade inkomster från gig. Om aktiva inom gigekonomin utför arbetet själva antas de ha samma timkostnad (alternativkostnad) som de har från sitt gig. För att uppgifterna ska vara jämförbara med be- räkningen som utgår ifrån en ekonomiassistent läggs även semester- ersättning, arbetsgivaravgifter och overhead till giggarens lönekost- nader för en total administrativ kostnad. Den lägre av dessa lönenivåer motsvarar ungefär den kostnad som beräknats för en ekonomi- assistent. Givet det högre antagandet om timlöner inom gig (medel- lönen) är alternativkostnaden . För de företag och individer som väljer att använda kontot minskar den administrativa bördan av bokföring och beskattning. Hur effek- ten ser ut beror på hur de annars hade beskattats. För de kontoinnehavare som annars hade bedrivit verksamheten som enskild näringsverksamhet innebär förslaget att kravet på att lämna NE-blanketten till inkomstdeklarationen upphör. De verksamheter som kan använda kontot är dock verksamheter för vilka det är för- hållandevis enkelt att fylla i blankett NE, eftersom de inte använder några av de särskilda konton som finns, inte har några kapitalunder- lag för räntefördelning eller expansionsfond och inte har några under- skott. Beräkningen av administrativ kostnad för att fylla i blankett NE beräknas som tidsåtgången för att fylla i hela blanketten, minskat med dessa moment. Att deklarera som enskild näringsidkare på NE-bilagan tar enligt . Tidsåtgången för deklarationen exklusive fon- der, konton och underskott uppgår . Företagarna ska även upprätta ett förenklat årsbokslut. Bokföring och redovisning bedöms dock inte heller vara särskilt betungande för gruppen eftersom de mestadels har intäkter i verksamheten, få kost- nadsposter och inga tillgångar eller skulder. Målgruppen är därmed en grupp för vilken bokföring och redovisning är förhållandevis enkel i utgångsläget. Tidsåtgången för att upprätta förenklat årsbokslut har beräknats som den totala tidsåtgången minskat med tidsåtgången för att upprätta förteckning över anläggningstillgångar. Att upprätta förenklat årsbokslut tar enligt . Utan att upprätta förteckning över anläggningstillgångar beräknas tidsåtgången i stället . Genom förslaget kommer banken som för kontot att kunna till- handahålla ett kontoutdrag över transaktionerna, vilket också kom- mer att vara en dokumentation över intäktsposterna. Att bokföra affärshändelserna blir därför ännu lite enklare. Om ett kontoutdrag skulle anses räcka för att uppfylla bokföringsskyldigheten minskar också bördan av att upprätta och lämna in det förenklade årsbokslutet. Reglerna för mervärdesskatt är desamma på kontot som om verk- samheten hade beskattats konventionellt. Uppgifterna som rör mer- värdesskattedeklaration i är föråldrade och utgår ifrån att mervärdesskatt deklareras i inkomstdeklarationen. Denna möjlighet finns . Tidsåtgången för att lämna en uppgift i inkomst- deklarationen kan dock antas vara likvärdig med att lämna samma uppgift i mervärdesskattedeklarationen. De uppgiftskrav ur som rör mervärdesskatt som an- vänds här är de som avser att styrka uppgifter för ingående mervär- desskatt med faktura, beräkna utgående mervärdesskatt med 25, samt beräkna belopp att betala eller få tillbaka. Data i visar att de allra flesta av de företag som skulle kunna använda kontot endast har redovisat dessa uppgifter, och majorite- ten har endast redovisat utgående mervärdesskatt inom ett område. Den administrativa kostnaden för dessa informationskrav bedöms därför täcka in de uppgifter avseende mervärdesskatt som krävs av majoriteten av de som använder kontot. Om företaget bedriver verksamhet med flera olika mervärdes- skattesatser är dock den administrativa bördan av mervärdesskatten betydligt högre, eftersom den omsättning som olika mervärdesskatte- satser ska tillämpas på måste hållas isär. Ett fåtal av de som kan för- väntas använda kontot bedöms ha verksamhet som är föremål för två olika mervärdesskattesatser. Tidsåtgången för att deklarera mervärdes- skatt i en verksamhet med två olika mervärdesskattesatser används därför som en alternativ beräkning där den administrativa bördan av mervärdesskatten är högre. MALIN-databasen visar också att mervärdesskatten kan vara mycket betungande för företag med vissa typer av verksamheter. Om en del av verksamheten är undantagen från mervärdesskatt, om företaget har verksamhet där omvänd skattskyldighet föreligger eller verksamhet som omfattas av särskilda regler för verksamhetslokaler är den admi- nistrativa bördan mycket hög. Dessa uppgiftskrav berör relativt få enskilda näringsidkare, men de administrativa kostnaderna bland de berörda är betydande. Uppgiftskraven är inte heller relaterade till storleken på företaget utan endast till vilken typ av verksamhet som bedrivs. Baserat på data ur bedöms dock dessa situationer inte vara aktuella bland de som kommer att använda mikroföretagarkontot. Tabell 11.10 visar den beräknade administrativa kostnaden per företag för att lämna inkomst- och mervärdesskattedeklaration samt upprätta ett förenklat årsbokslut. Genom förslaget upphör skyldigheten att lämna NE-bilagan till inkomstdeklarationen. Att använda kontot minskar därmed den admi- nistrativa kostnaden per företag med mellan (vid en löne- kostnad motsvarande medianlönen för ekonomiassistent) och 179 kro- nor (givet en högre alternativkostnad). Om även skyldigheten att upprätta ett förenklat årsbokslut skulle tas bort blir den administra- tiva besparingen större, totalt 633–per företag. Tabellen visar också den administrativa kostnaden för mervärdesskatt. Denna påverkas dock inte eftersom jag inte lämnar några förslag rörande mervärdesskatt. Tabell 11.10 Beräknade administrativa kostnader av nuvarande regler (5,) (6,) (5,) (6,) Total, en mervärdes- Total, två mervärdes- Källa: (tidsåtgång); egna beräkningar. På grund av avrundningar summerar inte de i tabellen angivna administrativa kostnaderna för förenklat årsbokslut, inkomstskattedeklaration och mervärdes - skattedeklaration till de angivna totalsummorna. Den som har inkomst av hobby eller annat förvärvsarbete ska redo- visa nettoinkomsten och ska spara underlag för intäkter och kostna- der. Dessa dokumentationskrav är lägre än de som ställs på ett för- enklat årsbokslut eller för att deklarera på blankett NE. Mängden uppgifter som ska tas fram och sparas i en hobbyverksamhet bedöms dock vara jämförbar med mängden uppgifter som behövs för bok- föring och beskattning i ett företag utan tillgångar, med få intäkts- och kostnadsposter och som inte använder några av de särskilda fonder eller konton som finns på NE-blanketten. Att deklarera för hobbyinkomster bedöms därför ha en administrativ börda av samma storleksordning som för de enskilda näringsidkare som kan använda kontot. Uppgifterna för målgruppen för kontot i föregående av- snitt bedöms därför även vara relevanta för den administrativa bördan av att deklarera hobbyinkomster. Personer som använder förenklad arbetsgivardeklaration Om uppdragstagaren är en fysisk person ska utbetalaren göra skatte- avdrag, betala in socialavgifter och lämna förenklad arbetsgivardek- laration till . Detta gäller om ersättningen till en och samma utförare kan beräknas uppgå till mer än . Som stöd för beräkningen av tidsåtgången för att fylla i förenklad arbetsgivardeklaration används uppgifter om tidsåtgång för att fylla i basuppgifter om arbetstagaren i en ”vanlig” arbetsgivardeklaration och betala in skatten. till vilka moment och aktiviteter som anges i för att fylla i grunduppgifter om arbetstagaren förefaller upp- giftskraven som har mätts och tidsatts vara ungefär desamma som de som ska fyllas i den förenklade deklarationen. De privatpersoner som använder förenklad arbetsgivardeklaration kan också förväntas vara mer ovana vid att göra skatteavdrag och betala in socialavgifter, vilket kan tala för en större tidsåtgång. Förenklad arbetsgivardeklaration kan inte lämnas elektroniskt, och uppgifterna som hämtas ur avser därför postal inlämning av blanketten. Att fylla i basuppgifterna tar enligt medan det tar att skicka in deklarationen. Vidare anges att det tar att betala in skatten. Total tidsåtgång per förenklad arbetsgivardeklaration beräknas utifrån detta . Den administrativa kostnaden för att fylla i en förenklad arbets- givardeklaration kan beräknas till mellan (vid en låg admi- nistrativ kostnad om ) och (vid en högre alternativkostnad om ). Om kontoinnehavaren i utgångsläget använder egenanställningsföre- tag sköter företaget all administration, inklusive beskattningen. I detta fall finns ingen administrativ kostnad i form av egen arbetsinsats. Där- emot har verksamheten externa kostnader motsvarande egenanställ- ningsföretagets avgifter, vilka vanligen uppgår till av omsättningen. Minskning av administrativa kostnader för kontoinnehavarna Tabell 11.11 summerar förändringarna av kontoinnehavarnas admini- strativa kostnader. De administrativa kostnaderna i gruppen beräk- nas minska med 15–. Den lägre gränsen är beräk- nad under antagande om en timlön motsvarande medianlönen för en ekonomiassistent och ett lågt antal berörda, medan den övre gränsen för intervallet utgår ifrån en högre timlön och ett högt antal berörda. Tabell 11.11 Minskade administrativa kostnader för kontoinnehavarna, mnkr Källa: Egna beräkningar. *Extern kostnad som avser all administration, inte enbart för inkomstskatt och socialavgifter. Beräknad som av genomsnittlig uppskattad omsättning bland egenanställda. av de egen- anställda beräknas ha en omsättning på en sådan nivå att de måste vara registrerade för mervärdes - skatt om de väljer att öppna ett konto. För dessa minskar den administrativa bördan inte lika mycket eftersom det tillkommer en administrativ kostnad för att deklarera mervärdesskatten om de väljer kontot. Mellan 70 000 och 87 000 personer som beskattas på något sätt i ut- gångsläget beräknas öppna ett mikroföretagarkonto. Ungefär 17 000 av dessa beräknas vara enskilda näringsidkare som inte är giggare. Övriga är aktiva inom gig, och uppskattningen rörande dessa är mycket osäker. Av giggarna beräknas 22 500 vara tidigare egenanställda, 2 900 vara personer med hobbyinkomster och 1 500 personer som använder förenklad arbetsgivardeklaration. antal företagare som är giggare. Hur många de kan antas vara beror på vilka antaganden som görs avseende det totala antalet giggare, an- delen som är företagare och fördelningen av omsättningen som ger en uppfattning om hur stor andel av giggarna som har en omsättning och därmed kan använda kontot. Antalet före- tagare som är giggare kan utifrån dessa parametrar beräknas till om- kring 26 000–43 000 personer. Känslighetsanalys för storleken på administrativ börda En studie genomförd av KPMG (2018) för Europeiska kommissio- nen visar att mindre företag har högre kostnader för att följa skatte- regler än större företag.17 I rapporten uppskattas de administrativa kostnaderna för skatter till i genomsnitt av omsätt- ningen för företag inom EU. Bördan för svenska företag ligger kring medelvärdet för EU totalt sett.18 I rapporten skattas den administra- tiva kostnaden för skatter bland mikroföretag till av omsättningen, medan den för små företag skattas till och för medelstora företag till av omsättningen. Tabell 11.12 Administrativa kostnader som andel av omsättning, jämförelse Skattning av administrativ börda av beskattningen Små företag inom EU* En del av företagarna som kan använda kontot är i utgångsläget egen- anställda. Egenanställningsföretagens avgifter på av omsättningen kan också ses som ett mått på administrativa kost- nader i form av externa kostnader för att hantera all administration, 17Studien bygger på en enkätundersökning där drygt 3 000 företag i 20 EU-länder svarat, samt intervjuer med skatteexperter från KPMG i de aktuella länderna. Studien analyserar storleken på administrativa kostnader av bolagsskatt och mervärdesskatt för företag inom EU samt per- sonliga inkomstskatter för företagarna. 18Världsbankens (2020) Doing busniess index visar att totalt sett har en låg administra- tiv börda av skattesystemet och att det i en internationell jämförelse är enkelt att starta företag i . har dock låga gränsvärden för skatteplikt för inkomst- och mervärdesskatt, vilket kan göra att den administrativa bördan av skattereglerna för de allra minsta företagen ändå är relativt höga. Eftersom små företag utgör majoriteten av företagen kan detta också ha en betydande påverkan på den genomsnittliga administrativa bördan för alla företag. Avgiften kan därför också ses som en uppvisad betalningsvilja bland de egenanställda för att slippa ta hand om admi- nistrationen. Betalningsviljan uppgår som lägst till ett belopp mot- svarande denna avgift. I föregående avsnitt beräknades en total administrativ börda för att upprätta förenklat årsbokslut och lämna deklaration för inkomst- skatt (NE-blanketten) och mervärdesskatt. Den genomsnittliga om- sättningen bland de befintliga enskilda näringsidkare vars skattemässiga situation inte försämras av ett byte till kontot uppgår till priser. Den genomsnittliga omsättningen bland aktiva inom gigekonomin som kan använda kontot uppskattas till i storleksordningen 55 000–. Bland de som är egen- anställda eller har deklarerat för hobbyinkomster är den genomsnitt- liga årsinkomsten eller lägre. Tabell 11.13 visar de beräknade administrativa kostnaderna för inkomstskatt, mervärdesskatt och förenklat årsbokslut för enskilda näringsidkare beräknade utifrån uppgifterna i , uttryckta som andel av omsättningen för företag av olika storlek. Denna kostnad kan jämföras med uppgifterna om administrativa kostnader för före- tag inom EU och för egenanställda (Tabell 11.12). Tabellen visar att de skattade administrativa kostnaderna för en enskild näringsidkare med en omsättning på ligger i nivå med skattningarna för små företag inom EU, förutsatt att mer- värdesskatt inte ska redovisas och betalas. Om näringsidkaren ska redovisa och betala mervärdesskatt är den administrativa kostnaden däremot högre än EU-genomsnittet för små företag. Vid en omsätt- ning på ligger den beräknade administrativa kostna- den däremot under genomsnittet för små företag inom EU. Vid en omsättning på blir den administrativa kostnaden mycket hög i relation till omsättningen. Mönstret beror på att de beräknade administrativa kostnaderna är lika stora i absoluta tal, och därför pro- centuellt sett högre för de som har lägst omsättning. Tabellen visar också att mervärdesskatten kan vara mycket be- tungande, särskilt vid tillämpning av flera mervärdesskattesatser i verk- samheten. Denna tillkommande administrativa börda är dessutom oberoende av företagets storlek och beror i stället på vilken typ av verksamhet företaget bedriver. Mervärdesskatten kan därför vara sär- skilt betungande för mindre företag. Tabell 11.13 Administrativa kostnader som andel av omsättning, totalt Total, en mervärdes- Total, två mervärdes- Källa: (tidsåtgång), egna beräkningar. *Vid denna nivå på omsättningen kan näringsidkaren välja att vara undantagen från skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt. uppskattar att den största delen av kostnaderna för mikro- företagarkontot kommer att avse utvecklingskostnader för att bygga upp och anpassa olika IT-system. Bland annat behöver systemen an- passas för redovisning och betalning av källskatten. Vissa föränd- ringar behöver också göras av skattekontot för att anpassa det till källskatten. behöver också bygga upp nya system för att fördela egenavgifter och fastställa pensionsgrundande inkomst. ska också meddela kontoförande institut om någon omständighet inträffar som gör att mikroföretagarkontot ska avslu- tas, exempelvis godkännande för F-skatt. Förfarandet kan hanteras maskinellt, men förutsätter att ett nytt system för kontroll och med- delande till bankerna byggs upp. Vissa justeringar behöver också göras i systemen för och RUT-avdrag. har under utredningens gång uttryckt vissa tveksam- heter när det gäller redovisning och betalning av källskatten. förutsättning att kan hantera källskatten helt inom de befintliga systemen för arbetsgivardeklaration och individuppgifter bedöms utvecklingskostnaden för systemet för redovisning och be- talning av källskatten uppgå till , medan den totala kostnaden för att bygga upp och anpassa olika IT-system beräknas till . Om redovisning och betalning av källskat- ten inte alls kan införlivas i befintliga system beräknas utvecklingskostnaden för att ta fram ett helt nytt system uppgå till . Beräkningarna är däremot osäkra och kan behöva justeras. Kostnaden för olika informationsinsatser beräknas till . I detta ingår samtal till skatteupplysningen, upp- datering av rättslig information och information via webbplats. löpande ärendehanteringskostnader till följd av mikro- företagarkontot förväntas totalt sett vara oförändrade. Utrednings- kostnaderna vid företagsregistrering förväntas minska eftersom en del av de som ansöker om godkännande för F-skatt i stället kan förväntas använda kontot. Antalet deklarationer för enskild närings- verksamhet, hobby och annat förvärvsarbete samt förenklad arbets- givardeklaration kan också förväntas minska. De minskade hanter- ingskostnaderna till följd av detta kan dock motverkas av ett ökat antal ärenden gällande avregistrering för F-skatt eller omprövningar av avdragen källskatt. Om kontot medför att fler tar steget till att starta en verksamhet som beskattas genom ett konto kan också ny- registreringar för och RUT-avdrag eller mervärdesskatt öka. Totalt beräknas kostnader för förslaget till 18,15 mil- joner kronor. Löpande förväntas kostnaderna för systemunderhåll och uppdatering öka med . Enligt förslaget får mikroföretagarkontot enbart föras av företag med tillstånd att bedriva bankrörelse. Bankernas administrativa kost- nader ökar i den mån de väljer att erbjuda mikroföretagarkonton. Bankerna ska dra av och betala in källskatt till samt lämna information till och till kontoinnehavarna. bedömer att mikroföretagarkontot främst kommer att medföra initiala kostnader för att bygga upp och anpassa olika IT-system, medan de löpande kostnaderna när systemen finns på plats bedöms vara betyd- ligt lägre. Förhållandet kan antas vara liknande för de banker som väljer att föra kontot. Bankerna ska enligt förslaget lämna en skattedeklaration för varje kalendermånad. Deklarationen ska innehålla uppgift om vilken månad som uppgifterna avser, nödvändiga identifikationsuppgifter om konto- innehavaren, uppgifter om månadens sammanlagda inbetalningar på kontot samt storleken på gjorda skatteavdrag. Uppgiftslämnandet för mikroföretagarkontot är synkroniserat med uppgiftslämnandet avseende arbetsgivardeklarationer. Att sammanställa information om sammanlagda inbetalningar till de konton som banken hanterar är inte tidskrävande eftersom ban- ken har tillgång till alla uppgifter och källskatten ska dras med en och samma skattesats. Sammanställningen av uppgifterna bör därför kunna automatiseras. Överföringen av information och källskatt till kan skötas elektroniskt och kan ske som banken för över annan information. Bankerna ska också dra en definitiv källskatt från varje inbetal- ning, vilket är ett nytt förfarande. Bankerna drar prelimi- när skatt från vissa inbetalningar, exempelvis räntor.