sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Utgångspunkter för utredningens arbeteSOU 2021:33 Lärare och förskollärare i grundsärskolan årskurs 1–3 efter typ av lärarexamen och examensordning inriktning förskola och fritids och praktiskt/estetiskt ämne lärarutbildning, allmän utbildning Övrig pedagogik och lärarutbildning, övr/ospec. Totalt i grundsärskolan årskurs 1–3 Celler med små tal har sekretessprickats (..), och i vissa fall har kringliggande celler behövts sekundärprickas. Av denna anledning stämmer inte summan i alla rader och kolumner. 20Förskollärarlinjen (00081); Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 21Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE); Fritidspedagoglinjen (00080); samt kate- gorin Övriga lärarutbildningar. 22Grundskollärarlinjen 1–7 (YGR17); Grundskollärarlinjen 1–7 (01445); Lågstadielinjen (00087); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 23Grundskollärarexamen 4–9 (YGR49); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 24Förskollärarlinjen (00081); Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE); Fritidspeda- goglinjen (00080); Speciallärarexamen (PSPLÄ); Specialpedagogexamen (YSPPE); Specialpeda- gogexamen (PSPPE); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 25Grundskollärarexamen 4–9 (YGR49); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. SOU 2021:33Utgångspunkter för utredningens arbete Lärare och förskollärare i specialskolan årskurs 1–3 efter typ av lärarexamen och examensordning och praktiskt/estetiskt ämne Övrig pedagogik och lärarutbildning, övr./ospec. Totalt i specialskolan årskurs 1–3 Celler med små tal har sekretessprickats (..), och i vissa fall har kringliggande celler behövts sekundärprickas. Av denna anledning stämmer inte summan i alla rader och kolumner. Tabell 4.8 Lärare och förskollärare i sameskolan årskurs 1–3 efter typ av lärarexamen och examensordning Övrig pedagogik och lärarutbildning, övr./ospec. Totalt i sameskolan årskurs 1–3 Celler med små tal har sekretessprickats (..), och i vissa fall har kringliggande celler behövts sekundärprickas. Av denna anledning stämmer inte summan i alla rader och kolumner. 26Grundskollärarlinjen 1–7 (YGR17); Grundskollärarlinjen 1–7 (01445); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 27Förskollärarlinjen (00081); Grundskollärarexamen (YGR17); Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE); Lågstadielärarlinjen (00087); Speciallärarexamen (PSPLÄ); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. Utgångspunkter för utredningens arbete Drygt 2 300 hade en utbildning med inriktning mot lägre åldrar, varav de flesta hade en examen kopplad till exa- mensordning. Omkring 850 personer hade en lärarutbildning med inriktning mot fritidshemmet, varav de flesta hade en examen kopp- lad till en examensordning från tidigare än . Av de drygt 38 000 lärare och förskollärare som arbetade i grund- skolans årskurs 1–2019 hade drygt 20 700 en lärarutbildning med inriktning mot lägre åldrar (se tabell 4.5). En majoritet av dessa, drygt 15 000 personer, hade en examen kopplad till examensordning eller tidigare. Det arbetade även omkring 2 700 lärare vars examen var inriktad mot yrkesämnen, samt praktiska eller este- tiska ämnen, varav de flesta hade en examen kopplad till en examens- ordning från tidigare än . Även när det gäller grundsärskolan hade en majoritet av de verk- samma lärarna och förskollärarna, drygt 940 av 1 700, en utbildning kopplad till en examensordning från tidigare än (se tabell 4.6). Detta innefattar lärarutbildningar med inriktning mot förskolan, barn- och ungdomspedagogik, fritidspedagogik, speciallärare och special- pedagogik. Drygt 200 av dessa personer hade en lärarutbildning med inriktning förskola. I tabell 4.7 redovisas vilken utbildning och examensordning de lära- re och förskollärare hade som arbetade i specialskolans årskurs 1–3. De flesta av dessa, 36 personer, hade en lärarutbildning inriktad mot lägre åldrar, främst med koppling till 2001års examens- ordning. När det gäller sameskolan hade de flesta av de 18 lärare som arbe- tade i årskurs 1–3 en lärarutbildning inriktad mot lägre åldrar, kopplad till 2011-års examensordning (se tabell 4.8). Det fanns även lärare och förskollärare med lärarutbildningar kopplade till en examensordning från tidigare än , med inriktning mot för- skolan, årskurs 1–7, barn- och ungdomspedagogik, låg- stadiet samt speciallärare. Åldersfördelning bland anställda för arbete i förskoleklass I tabell 4.9 redovisas åldersfördelningen bland de lärare och förskol- lärare som var anställda för arbete 2019. Majoriteten av dessa, drygt 7 300 av 10 000 personer, är . Omkring 1 500 personer är eller äldre. Utgångspunkter för utredningens arbete Av de drygt 5 000 personer som har en lärarutbildning inriktad mot förskola är över hälften eller äldre. Över 1 000 personer är eller äldre. Åldersfördelningen ser annorlunda ut för de lärare som har en utbildning inriktad mot lägre åldrar, där omkring hälf- ten av lärarna är . Tabell 4.9 Lärare och förskollärare i förskoleklass efter typ av lärarexamen och ålder 30–39 år 40–49 år 50–59 år inriktning förskola och fritids och praktiskt/estetiskt ämne Övrig pedagogik och lärarutbildning, övr./ospec. Celler med små tal har sekretessprickats (..), och i vissa fall har kringliggande celler behövts sekundärprickas. Av denna anledning stämmer inte summan i alla rader och kolumner. Utgångspunkter för utredningens arbete Anställningsår bland förskollärare i förskoleklass I tabell 4.10 redovisas uppgifter avseende antalet anställningsår för förskollärare anställda för arbete 2019.28 Tabell 4.10 Förskollärare 2019, efter antal anställningsår Antal anställningsår i förskoleklassen 5–10 år De drygt 5 000 förskollärare som var anställda för arbete i förskoleklassen hade en genomsnittlig anställningstid på . Drygt 1 700 av förskollärarna hade arbetat kortare än , omkring 1 200 hade arbetat 5–, och omkring 2 000 hade arbetat i för- skoleklassen . 4.2.4Kostnad per barn och elev29 uppgick den totala kostnaden för förskola, fritidshem, annan pedagogisk verksamhet, skola och vuxenutbildning till . Detta var en ökning med cirka 5,5 mil- jarder kronor i fasta priser jämfört med , vilket motsvarade en ökning med I tabell 4.11 redovisas de totala kost- naderna per skol- och verksamhetsform, samt kostnaden per barn och elev. 28Uppgifterna avser antal årgångar som en person funnits rapporterad som pedagogisk personal och/eller lärare i Förskoleklass i . 29Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från officiella statistik samt (2020c): Kostnader för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 2019. SOU 2021:33Utgångspunkter för utredningens arbete Tabell 4.11 Kostnad per barn eller elev per skol- och verksamhetsform, Total kostnad (tkr) Total kostnad per barn/elev Av samtliga skolformer stod för den största kostnaden och förskolan för den näst största. kostade och förskolan omkring 81 miljar- der kronor. Tillsammans motsvarade detta av den totala kostnaden för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Förskoleklassen kostade omkring 8 miljarder, vilket motsvarar . I tabellen redovisas också de totala kostnaderna per barn eller elev i förskola, pedagogisk omsorg, fritidshem, förskoleklass, grund- skola, grundsärskola och specialskola. Kostnaden för en elev i förskoleklass är lägre än för en elev i . Viktigt vid en sådan jämförelse är dock att det inte görs någon åtskillnad mellan elever i låg-, mellan- respektive högstadiet och att kostnaderna mellan stadierna bör variera med hänsyn till undervisningstid samt ämnesinnehåll. Kostnaderna för en elev i specialskolan respektive grundsär- skolan är betydligt högre än kostnaden för en elev som går i grund- skolan. /20 fanns det drygt 3 600 skolenheter med förskoleklass. I figur 4.3 redovisas antalet skolenheter med förskoleklass . Utgångspunkter för utredningens arbete Figur 4.3 Antal skolenheter med förskoleklass läsåren 2010/11–2019/20 /20 fanns det 3 000 skolenheter med förskoleklass med huvudman, drygt 590 skolenheter med enskild huvud- man och 10 skolenheter med statlig huvudman. Därutöver fanns det förskoleklass vid 11 internationella skolenheter.30 Det totala antalet skolenheter med förskoleklass har minskat kontinuerligt . Av diagrammet framgår att det är de kommunala skol- enheterna som har minskat i antal , som antalet fristående skolenheter har ökat. Fristående skolenheter med förskoleklass finns i totalt 176 av landets 290 kommuner. /20 gick 108 000 av de totalt 122 000 eleverna i för- skoleklass i skolenheter med huvudman och 13 300 elever (vilket motsvarar ) i förskoleklass på en skolenhet med enskild huvudman. Antalet elever i förskoleklass med statlig huvudman var 78.31 Andelen elever som går i förskoleklass med en- skild huvudman har kontinuerligt ökat den senaste tioårsperioden. 30En internationell skola definieras enligt som en skola där utbildningen, i stället för att följa en svensk läroplan, bedrivs enligt ett annat lands läroplan eller en internationell läro- plan, och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid (24 kap. 2 § skollagen). Internationella skolor kan ha antingen eller enskild huvudman. 31Specialpedagogiska skolmyndigheten respektive Sameskolstyrelsen. Utgångspunkter för utredningens arbete Det vanligaste är att elever går i förskoleklass där skolenheten också innefattar grundskola, grundsärskola, specialskola eller same- skola. I tabell 4.12 redovisas antalet elever i förskoleklass med kopp- ling till annan skolform /20. Tabell 4.12 Elever i förskoleklass där skolenhet också har elever i annan skolform /20 Förskoleklass, grund- och grundsärskola /20 gick den stora majoriteten av eleverna, drygt 112 000 elever, i en förskoleklass där skolenheten också hade grund- skola. Det gick 50 elever i förskoleklass med organisatorisk koppling till specialskolan och 28 elever i förskoleklass med organisatorisk koppling till sameskolan. Vidare gick 125 elever i förskoleklass på en skolenhet där det också gick elever i grundsärskolan och 7 879 elever gick i en förskoleklass där skolenheten också hade i elever i både och grundsärskolan. Av tabellen framgår att det gick 658 elever i en skolenhet med enbart förskoleklass. Av dessa gick i en skolenhet med huvudman och (vilket motsvarar 22 elever) i en skolenhet med enskild huvudman. 4.2.6Resultat av Skolinspektionens skolenkät är en del av Skolinspektionens arbete med att granska landets skolor.32 Enkäten används för att samla in synpunkter från elever, vårdnadshavare och den pedagogiska personalen. En del av enkäten riktas till vårdnadshavare med barn i förskoleklass. Enkät- svaren redovisar vårdnadshavarnas uppfattningar avseende undervis- 32Om : /sv/Tillsyn--granskning/Regelbunden- tillsyn/enkater-infor-skolbesok2/Om-Skolenkaten/. Utgångspunkter för utredningens arbete ning och lärande, anpassning efter elevens behov, grundläggande värden och inflytande samt trygghet och studiero. skickades skolenkäten till drygt 11 000 vård- nadshavare med barn i förskoleklass.33 Med reservation för en låg uppskattad svarsfrekvens () innebar resultaten följande. En majoritet av vårdnadshavarna (av de svarande) uppger att verksamheten i förskoleklassen väcker deras barns nyfiken- het, intresse för skolarbetet och lust att lära, samt att det sätt som undervisningen bedrivs på passar deras barns sätt att lära och att barnet får den hjälp som det behöver för att kunna följa med i undervisningen. av de vårdnadshavare som besvarade enkäten uppger att deras barn har ett annat modersmål än svenska. Av dessa uppger ungefär hälften att deras barn ges utrymme att, vid sidan av det svenska språket, även utveckla sitt modersmål. av vårdnadshavarna uppger att deras barn får särskilt stöd i förskoleklassen. Omkring hälften av dessa uppger vidare att deras barn hade sitt behov av särskilt stöd fastställt i för- skolan inför övergången till förskoleklassen. En majoritet upplever att deras barn får det stöd som det behöver i förskoleklassen och upp- ger i de flesta fall att skolan påbörjat eller fullgjort en utredning av barnets stödbehov. Av de vårdnadshavare som uppger att deras barn får särskilt stöd svarar att det också utarbetats ett åtgärds- program. Motsvarande enkät skickades till drygt 219 000 vårdnadshavare med barn i grundskolan.34 Med reservation för en låg uppskattad svars- frekvens även för denna målgrupp () innebar resultaten följande En jämförelse med resultaten avseende förskoleklassen visar att en något lägre andel av vårdnadshavarna uppger att verksamheten i väcker deras barns nyfikenhet (), in- tresse för skolarbetet () och lust att lära () samt att det sätt som undervisningen bedrivs på passar deras barns sätt att lära (), och att barnet får den hjälp som det behöver för att nå kunskapskraven (). av de vårdnadshavare med barn i som besvarade enkäten uppger att deras barn tillhör någon av de nationella minoriteterna, och att de har ett annat 33Skolenkäten : /sv/Statistik/statistik-fran- skolenkaten/skolenkaten-vt-2020/. 34Skolenkäten : /beslut-rapporter- statistik/statistik/statistik-fran-skolenkaten/skolenkaten-vt-2020/. Utgångspunkter för utredningens arbete modersmål än svenska. Av dessa uppger att deras barn erbjudits modersmålsundervisning i skolan och närmare 30 pro- cent att deras barn får information, t.ex. studiehandledning, på sitt modersmål. av vårdnadshavarna uppger att deras barn får särskilt stöd i . Av dessa uppger att barnets behov av särskilt stöd snabbt blev utrett på skolan när behovet upp- märksammades samt att ett åtgärdsprogram utarbetades när behovet av särskilt stöd utretts. 4.2.7Skolinspektionens kvalitetsgranskning av arbetet med garantin för tidiga stödinsatser i förskoleklassen Skolinspektionen har fått i uppdrag av regeringen att följa upp att garantin för tidiga stödinsatser i förskoleklassen genomförs (U2019/04373/GV). Uppdraget att utvärdera garantin ska slutredo- visas . Inom ramen för den övergripande ut- värderingen har Skolinspektionen genomfört en särskild granskning av arbetet med garantin för tidiga stödinsatser i förskoleklassen. Resul- tatet av denna granskning publicerades (Skolinspek- tionen 2020). I granskningen fokuserades med vilken kvalitet som kartläggningen genomförs i förskoleklassen, med vilken kvalitet som elevers behov av stöd uppmärksammas och bedöms, samt med vilken kvalitet som undervisningen utvecklas och anpassas utifrån kartlägg- ningen. Granskningen gör gällande att garantin ännu inte fungerar fullt ut. Majoriteten av de granskade skolorna har ett väl fungerande arbete med att genomföra kartläggningsmaterialets olika aktiviteter. Där- emot visar granskningen att skolorna inte alltid har ett välfungerande arbete för att uppmärksamma och bedöma elevernas behov av stöd samt att utveckla och anpassa undervisningen utifrån kartläggningens resultat. Vid flera av de granskade skolorna planeras inte stödinsat- serna i samråd med personal med specialpedagogisk kompetens. Det vanligaste är att elever får stöd i form av extra anpassningar gällande undervisningens form. Det kan t.ex. handla om att en elev ges tydligare instruktioner eller tillgång till ett fysiskt hjälpmedel. Granskningen visar att det är ovanligare med anpassningar rörande undervisningens innehåll. Det framkommer också att det stöd som ges fokuserar mer på språk än på matematik. Utgångspunkter för utredningens arbete Skolinspektionen drar slutsatsen att användningen av kartläggnings- materialet behöver utvecklas. Det finns ett fortsatt behov av imple- menteringsstöd vad gäller att analysera resultatet av kartläggningen och att sätta in adekvat stöd för att utveckla elevernas förmågor inom svenska och matematik. Myndigheten konstaterar att det finns en risk för att garantin inte ger avsedda effekter, dvs. att utveckla elever- nas språkliga och matematiska förmågor, om dessa delar av kartlägg- ningsmaterialet inte genomförs som det var avsett. 4.3Skolstart och utbildning för sexåringar I avsnittet redovisas en sammanfattande översikt av hur de nordiska länderna organiserar skolstart och utbildning för sexåringar i förskole- klass respektive grundskola. Översikten är gjord av , senior rådgivare på och tidigare huvudsekreterare i skoleutredningen (U 2014:05), och återfinns i sin helhet i bilaga 2.35 Syftet med översikten är att ge information om hur de nordiska län- derna , , och organiserar skolstart och utbildning för sexåringar. Skolplikt och skolstart i I , liksom i många andra , inträder barnens skol- plikt oftast . Tidigast inträder skolplikten redan och senast . Särskilt i de länder där skolplikten inträder tidigt påbörjas den oftast med en utbildning med inslag av förskolepedagogik i likhet med den svenska förskoleklassen. I de flesta länder inträder barnens skolplikt emellertid först vid övergången till motsvarigheten till den svenska . 35Sammanfattningen har godkänts av . För källor och referenser hänvisas till bilaga 2. Utgångspunkter för utredningens arbete I råder undervisningsplikt. Föräldrarna kan välja om de vill att deras barn ska gå i folkeskolen () eller om barnet ska få en undervisning som motsvarar detta, exempelvis under- visning i en privat skola eller hemundervisning. Det vanligaste är dock att barnet går i folkeskolen. Undervisningsplikten inträder det kalenderår då barnet fyller . Den obligatoriska består av i børnehaveklassen (förskoleklassen) och i klass 1–9. Den nuvarande tioåriga under- visningsplikten infördes när børnehaveklassen blev en obligato- risk del av . Ökad likvärdighet var ett tungt vägande skäl för reformen. Hela folkeskolen reformerades 2014 och børnehaveklassen genom- gick då också en rad förändringar. Bl.a. infördes längre skoldagar, . En ny uppsättning kompetensområden, som ska styra arbetet i børnehaveklassen, infördes i skollagen: språk, matematiskt tänkande, naturvetenskapliga fenomen, kreativa och musikaliska uttrycksformer, kropp och rörelse samt engagemang och gemenskap. Ett ökat fokus på danska och matematik ska genomsyra hela folkeskolen. Varje barn ska genomgå en sprogudvurdering (språkbedömning) i børnehaveklassen för att säkerställa en god språklig grund för elever- nas skolgång. Språkbedömningen används för planering av børne- haveklassen och för att stödja det enskilda barnets språkliga kompe- tens och förutsättningar. Det ska också finnas en elevplan med framåtsyftande information om barnets utveckling. Elevplanen ska innehålla individuella mål och en del som visar på progressionen i förhållande till de uppställda målen. Någon diskussion om att sexåringar ska börja i folkeskolen har inte förekommit i samband med reformeringen, utan inriktningen har varit att børnehaveklassen ska finnas kvar men vara obligatorisk. Utgångspunkter för utredningens arbete har inte skolplikt utan läroplikt som inträder det år barnet fyller . Förskoleundervisning (förskoleklass) för sexåringar blev obligatorisk . De flesta sexåringar del- tog dock redan i förskoleundervisningen även innan den blev obliga- torisk. Förskoleundervisning organiseras i anslutning till dagvård (för- skolan) eller . Förskollärare eller klasslärare leder för- skoleundervisningen. Undervisningen styrs av allmänna mål som fastställs i en förord- ning. Dessa konkretiseras med särskilda mål för läroplaner, lokala läroplaner samt i årsplaner. Läroplanernas centrala uppgift är pedago- gisk och innehållsmässig styrning av verksamheten, samt att säker- ställa likvärdighet i utbildningen. Det finns fem områden som ska styra undervisningen: Mina många uttrycksformer, Språkets rika värld, Jag och vår gemenskap, Jag utforskar min omgivning och Jag växer och utvecklas. Utvärderingar visar att det nationella och det lokala styrsystemet stödjer genomförandet av förskoleundervisningen och den grund- läggande utbildningen. Brist på lokaler, resurser, och behöriga lärare i småbarnspedagogik i förskoleundervisningen bedöms dock utgöra hinder för uppnåendet av målen i läroplanerna. Den finska regeringen planerar att under innevarande mandat- period genomföra ett fyraårigt försök med tvåårig förskoleundervis- ning. Det innebär att även femåringarna ska erbjudas avgiftsfri för- skoleundervisning på försök fr.o.m. . En egen läroplan utarbetas av Utbildningsstyrelsen. Syftet med försöket är att stärka jämlikheten inom utbildningen, öka andelen barn som deltar i för- skoleundervisning, minska kunskapsklyftorna och förbättra barnens inlärning av tidiga grundläggande färdigheter. En central trend i utvecklingen av verksamheten i förskoleunder- visningen och de lägsta klasserna i är s.k. flexibel för- skoleundervisning och nybörjarundervisning i . Det kan t.ex. handla om samarbete mellan förskole- och nybörjarundervis- ning i och utvecklande av en gemensam undervisning för de yngsta eleverna. Det förs inte någon egentlig debatt om vid vilken ålder barnen ska börja skolan i , men enligt regeringspro- Utgångspunkter för utredningens arbete grammet är avsikten att utreda hur man kan få förskoleundervis- ningen och nybörjarundervisningen att bilda en smidigare helhet. Den obligatoriska grunnskóli () i är tioårig. Enligt skollagen är den obligatorisk för elever mellan 6–. Införandet av skolstart vid och en tioårig grundskola skedde . var alltså tidigast av alla de nor- diska länderna med att införa skolstart för sexåringar. Pedagogisk verksamhet för sexåringar erbjöds i samma skolbyggnader som . Verksamheten betraktades som en brygga mellan förskolan och och kallades ofta för 0-klass. deltog av sexåringarna i sådan verksamhet och tog beslut om en tioårig obliga- torisk skolgång som inkluderade sexåringarna i , sam- tidigt som skoldagen förlängdes för de yngre eleverna. I den nationella läroplanen för som trädde i kraft finns ett speciellt kapitel om pedagogik för de yngsta eleverna (6–), som behandlar förskolepedagogik och hur man skapar en brygga mellan de olika skolformerna. I övrigt undervisas sexåringarna enligt läroplan. Det har inte genomförts någon formell utvärdering av reformen. Enligt har det dock rått politisk konsensus om den tioåriga med skolstart för sexåringar. I är den obligatoriska skolan tioårig. Sexåringarna går i en första obligatorisk årskurs och eleverna har tioårig opplæringsplikt (undervisningsplikt). Reformen genomfördes och presenterades då som en likvärdighetsreform. Den utökade undervisningstiden i till skulle stärka elevernas ämneskunskaper. Sär- skilt viktigt ansågs detta vara för elever med invandrarbakgrund och elever i behov av särskilt stöd. Intentionerna bakom reformen, Reform 97, var att traditionerna både från barnehagen (förskolan) och från skulle prägla Utgångspunkter för utredningens arbete undervisningen för de yngsta barnen. Avsikten var att förskollärare och grundskollärare skulle dela på ansvaret för undervisningen av sexåringarna samt att en systematisk läsinlärning skulle påbörjas i 2.trinn (årskurs 2). Vid genomförandet av reformen var förskollärarna behöriga att undervisa i 1. trinn men skulle genomgå en fortbildning för att bli behöriga att undervisa upp till och med 4. trinn. Utvärderingar visade att leken inte användes som ett pedagogiskt verktyg för att utveckla elevernas språkliga kompetens eller deras förtrogenhet med bokstäver och text. Resultatet visade också på otill- räcklig progression i elevernas lärande, samt att lärarna inte kopplade samman lek med temaarbete eller ämnen, vilket förutsattes i läro- planen. I resultat från internationella undersökningar framgick att elever- nas läsfärdighet hade sjunkit efter införandet av Reform 97. Som tänkbara orsaker angavs förskollärarnas bristande kompetens i läs- och skrivinlärning och att eleverna inte fick påbörja läsinlärningen förrän i 2. trinn. Med anledning av detta infördes obligatoriska kart- läggningsprov i läsning i 2. trinn och 7. trinn . Det gjordes vidare stora satsningar på läsning, bl.a. genom fortbildning av lärarna. I den nya läroplanen påbjöds att läsinlärning skulle på- börjas redan i 1. trinn. Erfarenheterna av skolstart för sexåringar visar att det inte har varit helt lätt att integrera förskole- och grundskolepedagogik.