sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — skolor, fritidshem, hem, gymnasieskolor och gym- skolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verksam- pedagogisk verksamhet som avses het som avses i 25 kap. och som i 25 kap. och som erbjuds i eller erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska också informera också informera om sådana riks- om sådana riksrekryterande ut- bildningar som avses i 16 kap. avses i 16 kap. 45 § och 19 kap. 45 § och 19 kap. 37 § och 37 § och om motsvarande ut- bildningar vid fristående skolor. Informationen ska utformas en- 77Senaste lydelse 2017:725. enligt 8 kap. 18 § ligt 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725). (2017:725). Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen enligt 8 kap. 21 §, 14 kap. 15 § samt 25 kap. 11 och 15 §§. En huvudman för förskole- En huvudman för grund- klass, grundskola, grundsärskola, skola, grundsärskola, gymnasie- skola eller gymnasiesärskola ska lämna sådana uppgifter om verk- uppgifter om verksamhetens orga- samhetens organisation och eko- nisation och ekonomiska förhåll- nomiska förhållanden som behövs anden som behövs för allmän- för allmänhetens insyn. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas. Regeringen får meddela ytter- Regeringen får meddela ytter- ligare föreskrifter om bestämman- ligare föreskrifter om bestämman- det av det bidrag som kommu- det av det bidrag som kommu- nerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. nerna enligt 8 kap. 21 §, 10 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 19 kap. 16 kap. 52 §, 19 kap. 45 § och 45 § och 25 kap. 11 § är skyldiga 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna att lämna till fristående för- till fristående förskolor, fristå- skolor, fristående skolor och en- ende skolor och enskilt bedriven skilt bedriven pedagogisk omsorg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun eller en region att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. 78Senaste lydelse 2014:903. 79Senaste lydelse 2019:947. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyl- dighet för huvudmän att använda nationella kartläggningsmaterial i årskurs 1 och nationella bedöm- ningsstöd i årskurs 2 i grund- skolan, grundsärskolan, och same- skolan samt årskurs 3 i special- skolan. Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det får meddela föreskrifter om det betala i stället för vad som anges betala i stället för vad som anges i 8 kap. 21–23 §§, 9 kap. 19– i 8 kap. 21–23 §§, 10 kap. 37– 21 §§, 10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 16 kap. 36–38 §§, 16 kap. 52–55 §§ 52–55 §§ 19 kap. 45–47 §§, 19 kap. 45–47 §§, när bidraget av- när bidraget avser ett barn eller ser ett barn eller en elev som ges en elev som ges utbildning till utbildning till följd av 2 och 3 §§ följd av 2 och 3 §§ eller med stöd eller med stöd av föreskrifter som av föreskrifter som har medde- har meddelats med stöd av 5 §. lats med stöd av 5 §. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyl- dighet för huvudmän att använda nationella kartläggningsmaterial i förskoleklassen och nationella bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 3 kap. 12 j § tillämpas från och i övrigt tillämpas lagen första gången på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter . 3.Ett godkännande av en enskild huvudman för förskoleklass enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess äldre lydelse ska upphöra att gälla för utbildning som påbörjas efter . Ett godkännande av en enskild huvudman för grundskola eller grundsärskola enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess äldre lydelse gäller som ett godkännande enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess nya lydelse för motsvarande års- 80Senaste lydelse 2018:749. 81Senaste lydelse 2018:1098. kurser som det godkännandet avser. får fatta beslut i enlighet med 2 kap. 5 § i dess nya lydelse med nya årskursbeteckningar, som ersätter befintliga beslut. Efter ansökan av en enskild huvudman för förskoleklass och grundskola eller grund- särskola som godkänts enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess äldre lydelse, får , genom en förenklad prövning, förklara huvudmannen godkänd för årskurs 1 enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess nya lydelse. Regeringen får meddela föreskrifter om den för- enklade prövningen. 4.En lärarlegitimation som avser behörighet att undervisa i års- kurser i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan och som utfärdats enligt 2 kap. 16 § skollagen före ska anses gälla som en legitimation för de motsvarande årskurser enligt 10 kap. 3 §, 11 kap. 4 §, 12 kap. 3 § och 13 kap. 3 § i dess nya lydelser som den äldre legitimationen avser. Ett beslut om lärar- legitimation som utfärdats enligt 2 kap. 16 § skollagen före och som avser behörighet som omfattar lågstadiet enligt 10 kap. 3 §, 11 kap. 4 §, 12 kap. 3 § och 13 kap. 3 § skollagen i dess äldre lydelse ska anses gälla för lågstadiet i nämnda bestämmelsers nya lydelse. får fatta beslut om legitimation enligt 2 kap. 16 § med årskursbeteckningar enligt 10 kap. 3 §, 11 kap. 4 §, 12 kap. 3 § och 13 kap. 3 § i dess nya lydelser, som ersätter de be- fintliga besluten. 5.Om en huvudman tagit emot en elev i förskoleklassen efter färdighetsprov enligt 9 kap. 6 a § /26, får färdighetsprov inte användas som villkor för att eleven ska få fortsätta sin utbildning vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp i enlighet med 10 kap. 9 a § i dess äldre lydelse. 6.Den som har tagits emot i förskoleklassen vid en viss skolenhet /26 har rätt att fortsätta sin skolgång i respektive grundsärskolan vid samma skolenhet enligt 10 kap. 31 § och 11 kap. 30 § skollagen i dess äldre lydelse. 7.Bestämmelsen i 29 kap. 14 § i dess äldre lydelse gäller fort- farande för uppgift om enskildas personliga förhållanden i förskole- klass. 1.3Förslag till lag om ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om lag om införande av skollagen (2010:800) att 7 § ska upphöra att gälla och att rubriken närmast före 7 § ska utgå. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 1.4Förslag till förordning om förenklad prövning av enskilda huvudmäns godkännanden Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om den förenklade prövning som avses i punkt 3 ikraftträdande- och övergångsbestäm- melserna till lagen (202x:0000) om ändring i skollagen (2010:800). Enskilda huvudmän kan genom en förenklad prövning få ett nytt godkännande enligt 2 kap. 5 § i den nya lydelsen. Om inte något annat anges i denna förordning eller föreskrifter som meddelats med stöd av den, gäller i övrigt bestämmelserna om godkännande av enskild huvudman i 2 kap. 5 och 28 kap. 2 § skollagen. 2 § De huvudmän som godkänts för förskoleklass och grundskola eller grundsärskola enligt 2 kap. 5 § skollagen (2020:800) i dess lydelse före , får ansöka om godkännande enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess lydelse för utbild- ning som påbörjas efter enligt bestämmelserna i denna förordning. 3 § De huvudmän som avses i 2 § ska ansöka hos Statens skol- inspektion om att de vill ha ett godkännande för nya årskurs 1. Ansökan ska vara avgiftsfri. Ett godkännande får bara avse motsvarande utbildning och samma skolenhet som godkännanden avser. 4 § De huvudmän som avses i 2 § ska beviljas ett nytt godkännande om det inte finns särskilda skäl för att ett sådant godkännande inte ska ges. Med särskilda skäl avses i denna förordning att det finns skäl som för återkallelse enligt 26 kap. 13–15 §§ skollagen (2010:800). Någon annan prövning enligt 2 kap. 5 och 5 a § skollagen ska inte göras. 5 § får meddela föreskrifter om ansökan. 6 § beslutar enligt 2 kap. 5 § skollagen (2010:800) om en utbildning ska godkännas. I beslutet ska anges att godkännandet gäller årskurs 1. 7 § Enligt 28 kap. 2 § skollagen (2010:800) får Statens skolinspek- tions beslut enligt 2 kap. 5 § skollagen överklagas. Statens skol- inspektions beslut enligt denna förordning ska gälla trots att det inte har vunnit laga kraft. Denna förordning träder i kraft och upphör att gälla . 1.5Förslag till förordning om statsbidrag för kapacitetsförstärkande och kvalitetshöjande åtgärder i lågstadiet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för lågstadiet i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan samt fritidshemmet. Statsbidrag får lämnas för kapacitets- förstärkande och kvalitetshöjande åtgärder i samband med genom- förandet av en tioårig grundskola och grundsärskola, en elvaårig specialskola och en sjuårig sameskola. Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen. 2 § Statsbidrag lämnas för insatser som anges i 1 §. Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel och för ett kalenderår i sänder. 3 § Inför varje bidragsår ska besluta en bidrags- ram för varje huvudman för grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. Huvudmännen ska kunna använda medel som de tilldelas enligt bidragsramen för kapacitetsförstärkande och kvalitets- höjande åtgärder i lågstadiet i , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan och fritidshemmet. Bidragsramen för kostnader enligt 1 § ska fastställas till ett be- lopp som motsvarar samma andel av tillgängliga medel som antalet elever vid de verksamheter utom fritidshemmet som huvudmannen kan få statsbidrag för enligt denna förordning utgör av det samman- lagda antalet elever vid samtliga verksamheter utom fritidshemmet som bidrag får lämnas för enligt denna förordning. Elevantalet hos en huvudman ska beräknas som ett genomsnitt av antalet elever hos huvudmannen under de tre närmast föregående åren eller, om huvudmannen inte har bedrivit verksamhet under minst tre läsår före bidragsåret, som huvudmannen har bedrivit verksamheten. Om huvudmannen inte har haft några elever under läsåret närmast före bidragsåret, ska dock ingen bidrags- ram beslutas. 4 § Ansökan om statsbidrag ges in till . 5 § En huvudman som ansöker om statsbidrag ska ha upprättat en plan med redogörelse för de insatser enligt 1 § som huvudmannen planerar. Berörda fackliga organisationer ska ha hörts innan planen upprättas. Planen ska ges in till . ska utifrån en risk- och väsentlighetsanalys granska ett urval av planerna. 6 § beslutar om och betalar ut statsbidraget. Ett beslut om statsbidrag får förenas med villkor. 7 § ska följa upp att statsbidraget har använts i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. ska i samband med sin årsredovisning till lämna en redovisning av hur bidraget har använts. 8 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning ska till 1.vid bidragsårets slut redovisa de åtgärder som huvudmannen har använt de tilldelade medlen för, och 2.lämna sådan ekonomisk och annan redovisning som myndig- heten begär. Bidragsmottagare är skyldiga att medverka i den uppföljning och utvärdering av verksamheten som beslutas av den myndighet som har fått regeringens uppdrag att följa upp hur statsbidraget har använts. 9 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 3.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 4.mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i 9 §. ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en huvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten besluta att helt eller delvis avstå från ett krav på återbetalning. 10 § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från och med den dag som infaller efter det att beslut om återkrav har fattats och efter en räntesats som överstiger statens utlåningsränta . Om det finns särskilda skäl för det, får besluta att helt eller delvis avstå från krav på ränta. 11 § får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning. 12 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte över- klagas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Med avses perioden 2025. 3.Inför ska besluta om bidragsramen före . 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (1970:340) om skolskjutsning Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2017:193) att 1 § ska ha följande lydelse. Med skolskjutsning avses i Med skolskjutsning avses i denna förordning skjuts till eller denna förordning skjuts till eller från skolan av elever i förskola, från skolan av elever i förskola, förskoleklass, grundskola, gym- grundskola, gymnasieskola eller nasieskola eller motsvarande skola. Skjutsen ska vara särskilt ordnad vara särskilt ordnad för ända- för ändamålet av det allmänna målet av det allmänna och inte och inte vara av tillfällig natur. vara av tillfällig natur. Med icke yrkesmässig skolskjutsning avses skjuts som inte är yrkesmässig trafik eller taxitrafik. Denna förordning träder i kraft . 1.7Förslag till förordning om ändring av högskoleförordning (1993:100) Härigenom föreskrivs i fråga om högskoleförordning (1993:100)82 att bilaga 2 ska ha följande lydelse. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – EXAMINA PÅ AVANCERAD NIVÅ –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – EXAMINA PÅ GRUNDNIVÅ ELLER AVANCERAD NIVÅ –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Grundlärarexamen ges med tre inriktningar. Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem avläggs på grundnivå och uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 och grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4–6 avläggs på avancerad nivå och upp- nås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 240 högskolepoäng. För examen krävs att utbildningen omfattar följande områden: ämnes- och ämnesdidaktiska studier med relevans för undervisning i något av skolväsendets ämnen för vilket det finns en fastlagd kurs- plan, utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng och verk- samhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng, förlagd inom rele- vant verksamhet och ämne. 82Förordningen omtryckt 1998:1003. 83Senaste lydelse 2020:766. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfatta 90 högskolepoäng, varav 60 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området och 30 högskolepoäng i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 ska ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfatta 165 högskolepoäng i svenska, matematik, engelska, samhälls- orienterande ämnen, naturorienterande ämnen och teknik. För svenska och matematik krävs minst 30 högskolepoäng i vardera ämne och för engelska krävs minst 15 högskolepoäng. Av de ämnes- och ämnes- didaktiska studierna ska 15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbildning. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4–6 ska ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfatta 165 hög- skolepoäng i svenska, matematik, engelska och ett valbart fördjup- ningsområde. För svenska, engelska och matematik krävs minst 30 högskolepoäng i vardera ämnet. Därutöver krävs 30 högskolepoäng i något av de av studenten val- bara områdena: 1.naturorienterande ämnen och teknik, 2.samhällsorienterande ämnen, eller 3.ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. Av de ämnes- och ämnesdidaktiska studierna ska 15 högskole- poäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbildning. Studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska anknyta till kommande yrkesutövning och omfatta följande: –skolväsendets historia, organisation och villkor samt skolans värdegrund innefattande de grundläggande demokratiska värdering- arna och de mänskliga rättigheterna, –läroplansteori och didaktik, –vetenskapsteori och forskningsmetodik, –utveckling, lärande och specialpedagogik, –sociala relationer, konflikthantering och ledarskap, –bedömning och betygssättning, och –utvärdering och utvecklingsarbete. För grundlärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att självständigt arbeta som grundlärare i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även visa kun- skap och förmåga för annan undervisning för vilken examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska studenten –visa sådana kunskaper inom det fritidspedagogiska området och sådana ämneskunskaper, inbegripet kännedom om aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det fritids- pedagogiska området och inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, –visa kunskap om barns kommunikation och språkutveckling samt visa kännedom om grundläggande läs-, skriv- och matematik- inlärning, –visa kunskap om praktiska och estetiska läroprocesser, –visa kännedom om vetenskapsteori och kvalitativa och kvanti- tativa forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutöv- ningen, och –visa kunskap om bedömning av elevers lärande och utveckling. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 ska studenten –visa sådana ämneskunskaper, inbegripet insikt i aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, –visa fördjupad kunskap om grundläggande läs-, skriv- och mate- matikinlärning och om barns kommunikation och språkutveckling, –visa kännedom om praktiska och estetiska läroprocesser, –visa kunskap om vetenskapsteori och kvalitativa och kvan- titativa forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutöv- ningen, och –visa fördjupad kunskap om bedömning av elevers lärande och utveckling. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4–6 ska studenten –visa sådana ämneskunskaper, inbegripet insikt i aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, –visa fördjupad kunskap om läs-, skriv- och matematikutveck- –visa kännedom om praktiska och estetiska läroprocesser, –visa kunskap om vetenskapsteori och kvalitativa och kvantita- tiva forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutövningen, och –visa fördjupad kunskap i bedömning och betygssättning. För grundlärarexamen ska studenten också –visa sådan kunskap om barns utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för yrkesutövningen, –visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, konflikt- hantering och ledarskap, och –visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta styr- dokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska perspek- tiv samt visa kännedom om skolväsendets historia. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska studenten –visa fördjupad förmåga att stimulera till lärande och utveckling genom att erbjuda barnen en meningsfull och innehållsrik fritid, –visa förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, systemati- sera och reflektera över egna och andras erfarenheter samt relevanta forskningsresultat för att därigenom bidra till utvecklingen av yrkes- verksamheten och kunskapsutvecklingen inom yrkesområdet, och –visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det fritidspedagogiska området och inom det eller de ämnen som utbild- ningen avser och för yrkesutövningen i övrigt. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 och för grundlärarexamen med inrikt- ning mot arbete i årskurs 4–6 ska studenten –visa fördjupad förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, systematisera och reflektera över egna och andras erfarenheter samt relevanta forskningsresultat för att därigenom bidra till utvecklingen av yrkesverksamheten och kunskapsutvecklingen inom yrkesområ- det, och –visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt. För grundlärarexamen ska studenten också –visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla elever att lära och utvecklas, –visa förmåga att ta till vara elevers kunskaper och erfarenheter för att stimulera varje elevs lärande och utveckling, –visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra pla- nera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och den peda- gogiska verksamheten i övrigt i syfte att på bästa sätt stimulera varje elevs lärande och utveckling, –visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra till- godose elevers behov av specialpedagogiska insatser, inbegripet specialpedagogiska insatser för elever med neuropsykiatriska svårig- heter, –visa förmåga att observera, dokumentera, analysera och bedöma elevers lärande och utveckling i förhållande till verksamhetens mål och informera och samarbeta med elever och deras vårdnadshavare, –visa förmåga att kommunicera och förankra skolans värde- grund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, –visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever, –visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jäm- ställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten, –visa förmåga att kommunicera och reflektera kring frågor som rör identitet, sexualitet och relationer, –visa kommunikativ förmåga i lyssnande, talande och skrivande till stöd för den pedagogiska verksamheten, –visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för denna, och –visa förmåga att i den pedagogiska verksamheten tillägna sig färdigheter som är värdefulla för yrkesutövningen. För grundlärarexamen ska studenten –visa självkännedom och empatisk förmåga, –visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt gentemot elever och deras vårdnadshavare, –visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, i synnerhet barnets rättigheter enligt , samt en hållbar utveckling, och –visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet. Självständigt arbete (examensarbete)