sou · H9B340 · 2021-06-01 00:00:00 — Inhyrningen kan ske exempelvis i form av konsulter, personal från bemanningsföretag, personal från annan underentreprenadslösning eller personal från samverkan med annan aktör. I kostnaden för inhyrd personal ska eventuell moms ingå. Kostnaderna för den inhyrda personalen ska avse det huvudområde ni valde ovan. Ange de totala kostnaderna i . Uppgifter kan inte lämnas på grund av otillräckliga underlag Urval av företag till enkätundersökning Företag inom Hälso- och sjukvården har valts utifrån SNI-koder i SCB:s Företagsdatabas. Nedan följer en lista över de SNI-koder som utredningen valt företag under, uppdelade för respektive huvud- område. 86.211 Primärvårdsmottagningar med läkare m.m. 86.903 Primärvård, ej läkare 86.103 Specialiserad sluten psykiatrisk hälso- och sjukvård på sjukhus 86.102 Specialiserad sluten somatisk hälso- och sjukvård på sjukhus 86.22Specialistläkarverksamhet inom öppenvård 86.905 Fysioterapeutisk verksamhet o.d. 86.902 Ambulanstransporter och ambulanssjukvård 86.901 Medicinsk laboratorieverksamhet m.m. Företag inom den sociala omsorgen har valts utifrån lagrum och inriktningar i . Nedan följer en lista över de lagrum och inriktningar som utredningen valt företag under, upp- delade för respektive huvudområde. Med förkortningarna SoL och LSS nedan avses socialtjänstlagen (2001:453) respektive lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. –Särskilt boende för äldre och bostäder med särskild service, 7 kap. 1 § 2 SoL Inriktning: Äldre, Äldreboende –Hem för viss annan heldygnsvård, 7 kap. 1 § 3 SoL Inriktning: Äldre Insatser till personer med funktionsnedsättning hem för vård eller boende (HVB) enligt 6 kap. SoL, 7 kap. 1 § 1 SoL Inriktning: Funktionsnedsatta SoL –Hemtjänst, 7 kap. 1 § 6 SoL –Anordnare av personlig assistans, 9 § 2 LSS –Ledsagarservice, 9 § 3 LSS –Hem för viss annan heldygnsvård, 7 kap. 1 § 3 SoL Inriktning: Funktionsnedsatta SoL –Särskilt boende för äldre och bostäder med särskild service, 7 kap. 1 § 2 SoL Inriktning: Funktionsnedsatta SoL –Daglig verksamhet för personer , 9 § 10 LSS – Boende med anpassningar eller särskild service för vuxna, 9 § 9 LSS –Bostad med särskild service för barn och ungdomar och familje- hem, 9 § 8 LSS –Korttidstillsyn för skolungdom , 9 § 7 LSS –Korttidsvistelse utanför hemmet, 9 § 6 LSS Vård för vuxna med missbruksproblem Stödboende eller hem för 6 kap. SoL, 7 kap. 1 § 1 SoL Inriktning: Alkohol, Annat missbruk, Missbruk, Narkotika Stödboende eller hem för 6 kap. SoL, 7 kap. 1 § 1 SoL Inriktning: Barn och föräldrar Resultat per delområde 2018 och 2016 Högst kostnadsandel för inhyrd personal uppgavs 2018 av privata utförare inom specialiserad psykiatrisk vård och övrig hälso- och sjukvård. I figur 1 redovisas de genomsnittliga kostnaderna för in- hyrd personal som andel av totala kostnader för de utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal 2018, uppdelat för respektive delområde. Inom specialiserad psykiatrisk vård och tandvård har färre än tre privata utförare uppgett kostnadsuppgifter. Figur 1 Genomsnittliga kostnader för inhyrd personal som andel av totala kostnader för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom sjukvården Källa: Egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Den tidigare utredningen beräknade även andelen ingående skatt av totala kostnader för respektive delområde. För verksamhet bedriven av regionerna beräknades kostnadsandelen för ingående skatt till för primärvården, för den specialiserade psy- kiatriska vården, för den specialiserade somatiska vården och för tandvården. Dessa beräknade kostnadsandelar av ingående skatt motsvarar kostnaden för ingående skatt på andra kostnader än inhyrd personal. Om utredningens beräknade kost- nadsandelar för inhyrd personal i figur 1 ovan läggs till den tidigare utredningens beräknade kostnadsandelar för ingående skatt uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt till både för primärvården och den specialiserade psykiatriska vården och till både för både den specialiserade somatiska vården och tandvården. Övrig hälso- och sjukvård beräk- nades inte av den tidigare utredningen, men om i stället den genom- snittliga kostnadsandelen för ingående skatt för hela sjukvårds- området på används för den övriga hälso- och sjukvården uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt för övrig hälso- och sjukvård till , se figur 2. Figur 2 Genomsnittliga kostnadsandelar för ingående skatt på inhyrd personal och övriga kostnader för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom sjukvården Källa: Den tidigare utredningens beräkningar av kostnader för ingående skatt som andel av totala kostnader samt egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Högst kostnadsandel för inhyrd personal 2016 uppgavs av privata utförare inom primärvård och specialiserad somatisk vård. I figur 3 redovisas de genomsnittliga kostnaderna för inhyrd personal som andel av totala kostnader för de utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal 2016, uppdelat för respektive delområde. Inom specialiserad psykiatrisk vård och tandvård har färre än tre privata utförare uppgett kostnadsuppgifter och inom tandvård har inga privata utförare uppgett kostnadsuppgifter. Figur 3 Genomsnittliga kostnader för inhyrd personal som andel av totala kostnader för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom sjukvården Källa: Egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Om utredningens beräknade kostnadsandelar för inhyrd personal i figur 3 läggs till den tidigare utredningens beräknade kostnads- andelar för ingående skatt uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt till för primärvården, för den specialiserade somatiska vården och för den specialiserade psykiatriska vården. Inga privata utförare uppgav kostnadsuppgifter för tandvården varför tand- vården inte kan beräknas. Övrig hälso- och sjukvård beräknades inte av den tidigare utredningen, men om i stället den genomsnittliga kostnadsandelen för ingående skatt för hela sjukvårdsområdet på används för den övriga hälso- och sjukvården uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt för övrig hälso- och sjukvård till , se figur 4. Figur 4 Genomsnittliga kostnadsandelar för ingående skatt på inhyrd personal och övriga kostnader för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom sjukvården Källa: Den tidigare utredningens beräkningar av kostnader för ingående skatt som andel av totala kostnader samt egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Högst kostnadsandel för inhyrd personal 2018 uppgavs av privata utförare inom äldreomsorgen men även inom vård för vuxna med missbruksproblem och inom kategorin inget av ovan. I figur 5 redovisas de genomsnittliga kostnaderna för inhyrd personal som andel av totala kostnader för de privata utförare som uppgett kost- nader för inhyrd personal, uppdelat för respektive delområde. Inom delområdet barn- och ungdomsvård och svarsalternativet inget av ovan är det färre än tre privata utförare som uppgett kostnadsuppgifter. Figur 5 Kostnader för inhyrd personal som andel av totala kostnader uppdelat för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom social omsorg 2018 Källa: Egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Den tidigare utredningen beräknade även andelen ingående skatt av totala kostnader för varje delområde. För verksamhet bedriven av kommunerna beräknades kostnadsandelen för ingående skatt till för äldreomsorgen, för insatser till personer med funktionsnedsättning, för insatser enligt LSS, för vård av vuxna med missbruksproblem och 4,6 pro- cent för barn- och ungdomsvård. Dessa beräknade kostnadsandelar av ingående skatt motsvarar kostnaden för ingående skatt på andra kostnader än inhyrd personal. Om utredningens beräknade kost- nadsandelar för inhyrd personal i figur 5 läggs till den tidigare utredningens beräknade kostnadsandelar för ingående skatt uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt till för äldreomsorgen, för insatser till personer med funktionsnedsättning, för insatser enligt LSS, om- kring för vård av vuxna med missbruksproblem, för barn- och ungdomsvård och för svarsalternativet inget av ovan, se figur 6. Figur 6 Genomsnittliga kostnadsandelar för ingående skatt på inhyrd personal och övriga kostnader för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom social omsorg 2018 Källa: Den tidigare utredningens beräkningar av kostnader för ingående skatt som andel av totala kostnader samt egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Resultat per delområde . Högst kostnadsandel för inhyrd personal 2017 uppgavs av privata utförare inom äldreomsorgen men även inom vård för vuxna med missbruksproblem. I figur 7 redovisas de genomsnittliga kost- naderna för inhyrd personal som andel av totala kostnader för de privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal, upp- delat för respektive delområde. Inom delområdet barn- och ung- domsvård och svarsalternativet inget av ovan är det färre än tre privata utförare som uppgett kostnadsuppgifter. Figur 7 Kostnader för inhyrd personal som andel av totala kostnader uppdelat för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom social omsorg 2017 Källa: Egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Om utredningens beräknade kostnadsandelar för inhyrd personal i figur 7 läggs till den tidigare utredningens beräknade kostnads- andelar för ingående skatt uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt till för äldreomsorgen, för insatser till personer med funktionsnedsättning, om- kring för insatser enligt LSS, för vård av vuxna med missbruksproblem, för barn- och ungdomsvård och för svarsalternativet inget av ovan, se figur 8. Figur 8 Genomsnittliga kostnadsandelar för ingående skatt på inhyrd personal och övriga kostnader för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom social omsorg 2017 Källa: Den tidigare utredningens beräkningar av kostnader för ingående skatt som andel av totala kostnader samt egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Högst kostnadsandel för inhyrd personal 2016 uppgavs inom äldre- omsorgen, vård för vuxna med missbruksproblem och inom alterna- tivet inget av ovan. I figur 9 redovisas de genomsnittliga kostnaderna för inhyrd personal som andel av totala kostnader för de privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal, uppdelat för respektive delområde. Inom delområdet barn- och ungdomsvård och svarsalternativet inget av ovan är det färre än tre privata utförare som uppgett kostnadsuppgifter. Figur 9 Kostnader för inhyrd personal som andel av totala kostnader uppdelat för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom social omsorg 2016 Källa: Egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. Om utredningens beräknade kostnadsandelar för inhyrd personal i figur 9 läggs till den tidigare utredningens beräknade kostnads- andelar för ingående skatt uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt till för äldreomsorgen, för insatser till personer med funktionsnedsättning, för insatser enligt LSS, för vård av vuxna med missbruksproblem, för barn- och ungdomsvård och för svarsalternativet inget av ovan, se figur 10. Figur 10 Genomsnittliga kostnadsandelar för ingående skatt på inhyrd personal och övriga kostnader för privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal uppdelat för respektive delområde inom social omsorg 2016 Källa: Den tidigare utredningens beräkningar av kostnader för ingående skatt som andel av totala kostnader samt egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattandei kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Immunitet för utställningsföremål. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan.