sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — Felaktiga uppgifter som orsakas med syfte att erhålla välfärdsförmåner är av betydande intresse för vår utredning eftersom direktiven framhåller att våra förslag särskilt ska förebygga och motverka felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen. 3.5.2Anledningar till fel i folkbokföringsuppgifter rörande bosättning Personer som kvarstår som folkbokförda trots flytt från När personer flyttar från och inte anmäler det till folkbok- föringen kvarstår de som folkbokförda vilket orsakar fel i folkbok- föringen. bedömer att majoriteten av de som underlåter att anmäla flytt från gör detta oavsiktligt och att det har sin grund i okunskap kring reglerna om folkbokföringen. De exempel som lyfts fram i detta sammanhang är: 18Skatteverket rapport , Kvalitetsuppföljning i folkbokföringsregistret, s. 8 och , Kartläggning av folkbokföringsfelet, s. 9. Om folkbokföring och folkbokföringsfel •Personer som invandrat och sedan flyttar från och •personer med ursprung i som flyttar utomlands . När det gäller personer som avsiktligen underlåter att anmäla utvand- ring lyfts ofta fram att det sker i syfte att uppbära välfärdsförmåner som man är berättigad till då man flyttat utomlands, t.ex. barnbidrag och garantipension. Avsiktliga övertäckningsfel kan också orsakas av exempelvis en ovilja att klippa banden med som tidi- gare hemland.19 Personer som inte är folkbokförda trots att de ska vara det Problemet med att en person som ska vara folkbokförd inte är det, beskrivs uteslutande uppkomma i samband med invandring och åter- invandring. Incitamenten att bli folkbokförd är emellertid starka vil- ket talar för att dessa fel är av mindre omfattning än övriga fel som att personer inte anmäler utvandring. En anledning till att avsiktligt låta bli att anmäla flytt till och bli folkbokförd som har lyfts fram är s.k. sken- utvandring med motivet att undvika skatt. framhålls att det endast är ett fåtal individer som har starka incitament för ett sådant agerande.20 Felaktig folkbokföringsadress uppstår när en individ flyttar från sin tidigare bostad och inte anmäler detta till folkbokföringen. Även majo- riteten av dessa fel förmodar sker oavsiktligt. När det gäller avsiktligt felaktig folkbokföringsadress lyfts ofta fram att syftet är att få välfärdsförmåner. Som exempel kan följande nämnas. •Skenseparationer eller annan oriktig folkbokföring för att bl.a. få mer underhållstöd, bostadsbidrag eller bostadstillägg som man inte är berättigad till.21 19Skatteverkets rapport , Kvalitetsuppföljning i folkbokföringsregistret, s. 9. 20A.a., s. 10 och 14. 21A.a., s. 11. Om folkbokföring och folkbokföringsfel •Ungdomar som vill få bibehålla fri tandvård som tillhandahålls på tidigare bosättningsort. Att avsiktligt anmäla felaktig folkbokföringsadress kan även ha ett tydligt kriminellt syfte. Som exempel kan följande nämnas. •Skriva sig på annan adress för att möjliggöra bedrägerier eller undgå Kronofogdemyndigheten.22 •Ändra annans folkbokföringsadress för att möjliggöra bedräge- rier och identitetsstöld. Att avsiktligt anmäla felaktig folkbokföringsadress kan också göras av andra anledningar än att få tillgång till välfärdsförmåner. Följande kan nämnas. •Bostadsuthyrare som vill undgå beskattning.23 •Studenter som vill undgå kostnader/avgifter som exempelvis hem- försäkringskostnad. •Bostadsuthyrare och andrahandshyresgäster som inte vill riskera bostaden och andra upplägg med bostadslägenheter.24 3.5.3Fel kan förekomma avseende andra personuppgifter än bosättning Felaktig folkbokföringsuppgift kan leda till identitetsrelaterat miss- bruk men det är inte så att alla felaktiga folkbokföringsuppgifter gör det. Likaså innebär inte allt identitetsrelaterat missbruk att fel före- kommer i folkbokföringsuppgifter. Att exempelvis en person kapar en annan persons befintliga och korrekta identitet (s.k. identitetsintrång) innebär inte att det föreligger oriktigheter i folkbokföringsuppgifter.25 När det gäller fel i andra personuppgifter än bosättning (s.k. andra egenskapsfel) kan orsaken till felen vara att personer ofrivilligt kommit att registreras mer än en gång på grund av stavningen av namn, mel- 2019:54, s. 4 och , Kartläggning av folkbokföringsfelet, s. 31. 23Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning (SOU 2017:86), s. 96, 123, och s. 208. 24A.a., s. 195 f. 25Riksrevisionens rapport – ett kvalitetsarbete i uppförsbacke (RiR 2017:23), s. 27 f. och NUC, Identitetsrelaterad brottslighet, Öppen version, . Om folkbokföring och folkbokföringsfel lannamn eller efternamn och de kan vara helt omedvetna om att det förekommer oriktiga uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Likaså kan det vara rena handläggningsfel av . Det kan också bli fel i uppgifter efter att en person ändrat sitt namn i ett annat land och där- efter återvänt varefter ingen samregistrering sker med det tidigare namnet.26 Avsiktliga fel i andra personuppgifter än bosättning beskrivs inte sällan ha sin grund i ett tydligt kriminellt syfte. Det kan handla om •falska eller oriktiga identiteter för att begå bedrägeri och annan ekonomisk brottslighet, •att någon har flera identiteter för att begå bedrägeri och annan ekonomisk brottslighet27 eller •att bibehålla anonymitet för att undgå lagföring.28 Det finns brottsaktiva nätverk som systematiskt utnyttjar brister i kon- trollsystem för att få tillgång till nya personuppgifter (identitetsupp- gifter med nya familjeförhållanden) som kan användas för att begå brott. Enligt sker det vanligen genom nyttjandet av olika former av manipulerad dokumentation med koppling till att stödja byggandet av en identitet eller som underlag för rätten till bosättning i Oriktiga identiteter som består av uppgifter om en person som aldrig har bott eller vistats i eller av uppgifter som är helt finge- rade tillhör i statistisk mening övertäckningsfel.30 26Skatteverkets promemoria , Motverka registrering av falska identiteter, Uppdrag i regleringsbrev 2018, s. 6 och , Kvali- tetsuppföljning i folkbokföringsregistret, s. 8. 27Skatteverkets promemoria , Motverka registrering av falska identiteter, Uppdrag i regleringsbrev 2018, s. 6 och Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37), s. 266 f. 2019:54 s. 4 och Redovisning av regeringsuppdrag om åtgärder mot finansiering av terrorism (Ju2018/03200/PO), s. 6. 29Skatteverkets promemoria , Motverka registrering av falska identiteter, Uppdrag i regleringsbrev 2018, s. 6. 30Skatteverket rapport , Kvalitetsuppföljning i folkbokföringsregistret, s. 9. Om folkbokföring och folkbokföringsfel 3.5.4Uppskattning av omfattningen av fel i folkbokföringsuppgifter folkbokföringskommitté konstaterade i delbetänkandet Rätt adress (SOU 1988:10), att det inte fanns redovisat någon statistiskt hållbar undersökning av omfattningen av felaktig folkbokföring vad gällde bosättningsredovisningen inom landet. Kommittén försökte att på olika sätt få fram en objektivt hållbar analys av felfrekvensen i den svenska folkbokföringen men kom fram till att det inte var möjligt.31 har ett antal studier genomförts för att närmare undersöka omfattningen av felen i folkbokföringen och konsekvenser som uppstår till följd av felen. Försök till kartläggningar av omfattningen av det s.k. folkbokför- ingsfelet har genomförts av och . I regler- ingsbrevet gav regeringen i uppdrag att utveckla en metod för att systematiskt kunna följa upp kvaliteten i folkbok- föringen. har haft i uppdrag att bedöma det s.k. folkbokföringsfelets storlek. redovisade Skatte- verket en rapport till regeringen med förslag på övergripande inrikt- ning på en metod för att följa upp kvaliteten i folkbokföringsre- gistret.32 Modellen är under fortsatt utveckling och har i sin årsredovisning redovisat skattningar på omfattning av olika typer av registerfel. Omfattningen av bosättningsrelaterade fel i folkbokföringen har i sin årsredovisning uppskattat folkbok- föringsfelet kopplat till bosättning till 195 000 personer eller 1,9 pro- cent av befolkningen . Felaktig folkbokföringsadress står för mer än hälften av folkbokföringsfelet, cirka 119 000 personer . Antalet personer som är folkbokförda trots att personen inte längre bor i landet är betydande, cirka 65 000 personer . Personer som ska vara folkbokförda men inte är det bedömer i sammanhanget är litet, cirka 12 000 personer år 2017.33 Felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen som orsakats av fel i systemöverskridande uppgifter har studerats och redovisats i en 31Rätt adress (SOU 1988:10), s. 82 f. och 86. 32Skatteverket rapport , Kvalitetsuppföljning i folkbokföringsregistret, s. 4 och 8. 33Skatteverkets, Årsredovisning 2019, s. 21 och 72 f. Om folkbokföring och folkbokföringsfel rapport från Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen.34 När det gäller uppskattningar av fel i system- överskridande uppgifter uppskattas dessa generera felaktiga utbetal- ningar på totalt 3,5–men omfattningen av de felak- tiga utbetalningarna varierar mycket mellan olika systemöverskridande uppgifter.35 När det specifikt gäller systemöverskridande uppgifter såsom folk- bokföringsuppgifter har felaktiga utbetalningar till personer som är folkbokförda i trots att personen inte längre bor i landet, övertäckningsfel, studerats i rapporten.36 Felaktiga utbetalningar till dessa personer uppskattas till nästan för , vilket motsvarar av de studerade utgifterna. uppskattas betalats ut felaktigt. Delegationens slutsats är att, ifall modellen i delen som avser över- täckning fungerar tillfredsställande, så pekar resultaten på relativt stora felaktiga utbetalningar som de felaktiga utbetalningarna är begränsade i förhållande till såväl de totala utbetalningarna som den allmänna diskussionen om kvaliteten i folkbokföringsregistret. När det gäller felaktig folkbokföringsadress har delegationens stu- die inte kunnat ge några entydiga svar avseende felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen med hänsyn till i huvudsak att rätten till ersätt- ning från de studerade välfärdssystemen inte ensamt är beroende av korrekt folkbokföringsadress.37 Delegationen har i sitt slutbetänkande pre- senterat bl.a. en modell för att möjliggöra för återkommande bedöm- ningar av felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen.38 Omfattningen av identitetsrelaterade fel i folkbokföringen En samlad bild av omfattning och konsekvenser av identitetsrelate- rade fel i folkbokföringsuppgifter och missbruk finns inte och har anfört att den samlade bilden är kom- plex att ta fram.39 Inte heller i årsredovisningen har 34Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. Läckaget i välfärdssystemen, del 2 Omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, Rapport 6, . 35A.a., s. 173. 36A.a., s. 88 och 94 f. 37A.a., s. 114. 38Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2019:59), s. 27. 39Skatteverkets promemoria , Motverka registrering av falska identiteter, Uppdrag i regleringsbrev 2018, s. 5. Om folkbokföring och folkbokföringsfel tagit med fel i t.ex. namn eller relationer i analysen av omfattningen av folkbokföringsfelet.40 Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har undersökt möjliga metoder och förutsättningar för att kvanti- fiera omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen som orsakas av missbruk av identiteter men har inte haft möjligt att studera det i sin helhet inom ramen för delegationens arbete. Dele- gationen stannade därför vid att studera felaktiga utbetalningar som kan komma att uppstå som konsekvens av identitetsrelaterat miss- bruk med samordningsnummer (se avsnitt 10.8.2).41 40Skatteverket, Årsredovisning 2019, s. 73. 41Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. Läckaget i välfärdssystemen, del 2 Omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, Rapport 6, , s. 88 och 4Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden I utredningens uppdrag ingår att kartlägga de regler och rutiner som tillämpas vid registrering av personuppgifter i ett folkbokförings- ärende. Utifrån denna kartläggning ska vi identifiera eventuella brister i systemet, vilket i sin tur kan bidra till att identifiera åtgärder som minskar risken för att oriktiga uppgifter blir registrerade om folkbok- förda. Vårt uppdrag berör först och främst folkbokföringslagen (1991:481) och folkbokföringsförordningen (1991:749). Vissa relevanta begrepp och grundläggande regler om folkbokföring, bl.a. förutsätt- ningarna för att bli folkbokförd och vad som är rätt folkbokförings- ort har redovisats i kapitel 3. I kapitlet ges inledningsvis en övergripande redogörelse för Skatte- verkets hantering av ett folkbokföringsärende. Därefter redovisas de regler och rutiner som tillämpas i vissa specifika folkbokföringsären- den. Vår kartläggning omfattar endast vissa typer av folkbokförings- ärenden. Det är regler och rutiner i samband med att en person •blir folkbokförd första gången (flyttar till ), •ändrar eller borde ändra sin folkbokföringsadress. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden 4.2Övergripande om hantering av ett folkbokföringsärende 4.2.1Allmänt om regler och rutiner hos Utöver lagar, förordningar och rättspraxis har tagit fram egen rättslig vägledning, ställningstaganden och arbetsbeskrivningar som syftar till att beskriva för handläggare hur författningar och rätts- praxis ska tillämpas. När utredningens kartläggning av rutinerna i ett folkbokföringsärende skedde fanns en handbok (arbets- beskrivning) med drygt 20 avsnitt till stöd för handläggarna. Hand- boken innehöll både rättslig och praktisk information. har informerat utredningen om att myndigheten påbörjat en uppdelning av handboken på så sätt att all rättslig information flyttas till ”Rättslig vägledning” som finns på , medan frågor om registrering och praktisk handläggningsinformation numera ska finnas i arbetsbeskrivningar. Beskrivningen i det följande av Skatte- verkets handläggningsrutiner utgår från arbetsbeskrivningarnas inne- håll vid utgången av 2019. Det finns även ställningstaganden som beskriver hur anser att nya bestämmelser ska tillämpas eller hur en viss frågeställ- ning ska bedömas. Ett ställningstagande är styrande för verksamhet medan det för allmänheten endast är vägledande. 4.2.2Skatteverkets handläggning av folkbokföringsärenden I arbetsbeskrivning erinras om att förvaltningslagen (2017:900) innehåller regler för hur handläggningen av ett ärende ska gå till och regler om bl.a. jäv, kommunicering av uppgifter, beslutsmoti- vering, underrättelse om beslut, överklagande och ändring av beslut. Handläggningen av ett folkbokföringsärende hos ini- tieras i regel genom en anmälan, ansökan eller genom en underrättelse. Det förekommer i undantagsfall att vidtar en åtgärd utan att det har kommit in någon anmälan, ansökan eller underrättelse.1 En anmälan enligt folkbokföringslagen ska göras skriftligen om inte annat anges i lagen. Om det finns särskilda skäl får begära att en anmälan, ansökan eller uppgift ska lämnas vid personlig inställelse (23 § folkbokföringslagen). 1Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 4.3.1 i materialet ”ärendehantering”. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden samarbetar med Statens servicecenter som driver ser- vicekontor på olika platser i landet. De anställda vid servicekontoren företräder . En inkommen anmälan eller ansökan vid ett sådant kontor anses därför direkt inkommen till . I arbetsbeskrivningen framhålls att utredningsansvar innebär att se till att ett ärende blir ordentligt utrett och att underla- get i ärendet är sådant att det leder till ett materiellt riktigt beslut.2 Vid kontakt med en person som inte behärskar språket ska använda tolk och översätta handlingar om så behövs. Enligt arbetsbe- skrivningen kan behov av tolk förekomma när en person ska folkbok- föras i samband med invandring och det betonas att det är angeläget att uppgifter om bl.a. namn, födelsetid, medborgar- skap och civilstånd blir korrekta.3 Som huvudregel får beslut i folkbokföringsärenden överklagas. Vissa beslut som t.ex. beslut om vitesföreläggande och be- slut om kontrollbesök får inte överklagas (38 och 39 §§ folkbok- föringslagen). För hantering av folkbokföringsärenden utnyttjar hand- läggare olika delar av it-system. I folkbokföringsverksam- heten används handläggningssystemen Riksfolkbokföringen (POFF) och . Handläggningen sker i POFF medan används både till maskinell och handläggning samt för att kunna fördela ärenden till olika handläggare.4 POFF och delar en gemensam databas. Vidare finns inom folkbokföringsverksamheten it-stödet Navet som är ett aviseringssystem som hämtar uppgifter direkt från folkbokföringsdatabasen och som syftar till att tillhandahålla aktuella folkbokföringsuppgifter till samhället i övrigt. Diarieföring sker i POFF i en del av folkbokföringsdatabasen som kallas Diariet. Grundläggande diarieuppgifter som registreras i databa- sen för att uppfylla kravet utifrån bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ingår i Diariet. Ärenden av mer övergri- 2A.a., avsnitt 4.4.2 i materialet ”ärendehantering”. 3A.a., avsnitt 4.3.5 i materialet ”ärendehantering”. 4Folkbokföringen – ett kvalitetsarbete i uppförsbacke (RiR 2017:23), s. 41. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden pande eller administrativ karaktär diarieförs i det allmänna diariet, . Vissa typer av ärenden diarieförs i båda diarierna.5 4.2.4Skatteverkets utrednings- och kontrollmöjligheter i ett folkbokföringsärende genomför kontroller preventivt och i efterhand genomför kontroller inom folkbokföringen dels preven- tivt, dels i efterhand. Den preventiva kontrollen innebär att en inkom- mande anmälan granskas innan beslut tas. Den aktualiseras såväl vid flyttningsanmälningar inom och till som vid flyttningsanmäl- ningar till utlandet. Kontrollen i efterhand handlar om att granska om en befintlig uppgift i folkbokföringsdatabasen är korrekt, exempelvis efter att mottagit en underrättelse om felaktig adress.6 Kontrollerna kan även vara egeninitierade av (se avsnitt 4.7) När det gäller kontroll av personers bosättning har ett allmänt avsnitt i sin arbetsbeskrivning som är gemensamt för kontrol- ler av bosättning. Det beskriver en metodik för hur handläggare bör genomföra en utredning.7 Avsnittet kompletteras av de materiella reg- lerna i andra avsnitt i arbetsbeskrivningen och av flera ställningsta- ganden. markerar vissa adresser som granskningsvärda En anmälan om flytt till och inom som avser vissa adresser kan enligt ge anledning till närmare kontroll av anmälan. har möjlighet att inom folkbokföringsverksamheten mar- kera adresser som bör kontrolleras som granskningsvärda. I it-syste- met benämns funktionen granskningsvärda adresser. Anmälan om flytt inom landet till en adress som har markerats som granskningsvärd går inte igenom automatiskt utan hamnar för kon- troll hos handläggare. Markeringen att en adress är granskningsvärd 5Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 4.4.1 och Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37), s. 290. 6Folkbokföringen – ett kvalitetsarbete i uppförsbacke (RiR 2017:23), s. 40 f. och Beivra avsiktliga fel, Årsrapport , s. 4, samt Rapport Insatsen begränsa avsiktliga fel Kunskapsinhämtning taktiska risker 2017, avsnitt 2. 7Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 30 Bosättning. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden är en intern signal för om att det kan finnas skäl att utreda en anmälan. Vid en anmälan om flyttning inom landet kvarstår anmä- laren som folkbokförd på den gamla adressen utredningen pågår av anmälan till den granskningsvärda adressen. I vissa fall kan utredningen resultera i att inte kan fastställa en ny adress utan personen blir folkbokförd under rubriken på kommunen skrivna eller under rubriken utan känd hemvist (4 § folkbokföringsförord- ningen). Utredningen kan även resultera i att personen blir avregistrerad som utvandrad. Även vid flytt till kan en adress som är granskningsvärd vara av intresse som signal om att det finns skäl att utreda anmälan om flytt till adressen.8 Vid flyttning till landet har emeller- tid inte något maskinellt stöd för granskningsvärd adress som gör att en anmälan automatiskt faller ut för kontroll. I stället behöver hand- läggaren söka på en adress för att uppmärksamma om anmälan avser en granskningsvärd adress eller inte. För en person som anmält flytt till landet till en granskningsvärd adress, medför kontrollen att perso- nen inte kommer bli folkbokförd eller tilldelas personnummer innan adressutredningen har slutförts av . utrednings- och kontrollmöjligheter enligt folkbokföringslagen I stor utsträckning bygger uppgifterna i folkbokföringen på den enskil- des egna anmälningar och uppgifter. har dock vissa utred- nings- och kontrollmöjligheter enligt folkbokföringslagen. Skatte- verket har möjlighet att förelägga en person att göra en anmälan som denne kan antas vara skyldig att göra enligt folkbokföringslagen eller att lämna de uppgifter som behövs för att bedöma eller kontrollera personens folkbokföring eller övriga uppgifter som får registreras i folkbokföringsdatabasen enligt 2 kap. 3 § lagen (2001:182) om behand- ling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet (folkbokföringsdatabaslagen). Det kan gälla exempelvis att anmäla flytt- ning eller att svara på förfrågan vid bosättningskontroll (31 § folkbok- föringslagen). får också förelägga en fastighetsägare eller innehavare av bostadslägenhet, som upplåter en bostad åt någon annan, att uppge 8A.a., utredning av bosättning, avsnitt 30.7. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden till vem bostaden upplåts och om denne med fastighetsägarens eller lägenhetsinnehavarens medgivande i sin tur upplåter bostaden åt någon annan samt vilka personer som enligt fastighetsägarens eller lägenhetsinnehavarens kännedom bor i fastigheten respektive lägenhe- ten (32 § folkbokföringslagen). Den som inte följer ett föreläggande kan föreläggas vid vite av . Vitesföreläggandet ska delges. Följs inte vitesföreläggandet kan handläggaren på över- lämna ärendet till skatteombud för fortsatt hantering av ansökan om utdömande av vite. Frågor om utdömande av vite prövas av den för- valtningsrätt som är behörig att pröva ett överklagande av ett folk- bokföringsbeslut. Vitets lämplighet får bedömas vid prövning av en fråga om utdömande av vite (37 § folkbokföringslagen). rutin enligt myndighetens arbetsbeskrivning är att i första hand påminna en person om att göra en skriftlig flyttanmälan när det kan antas att en person är skyldig lämna en sådan anmälan. Vid uteblivet svar kan i stället förelägga personen att lämna en anmälan eller de begärda uppgifterna.9 När det är nödvändigt för bedömning av frågan om folkbok- föring får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Kontrollbesöket får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt. Vid kontroll- besöket får begära att den person som besöket avser läm- nar uppgift om sin identitet. Kontrollbesöket får ske oannonserat och ska genomföras på ett sådant sätt att det innebär ett begränsat intrång för den enskilde (32 a och 32 b §§ folkbokföringslagen). Skatte- verket har ett rutindokument för arbetet med kontrollbesök. 4.3Särskilda regler och rutiner vid internordisk flyttning till och från För internordisk flyttning gäller lagen (2005:268) om överenskom- melse mellan , , , och om folk- bokföring. Med internordisk flyttning avses att en person, oavsett medborgarskap, flyttar till från (även och ), , eller (utom ) eller flyttar från till något av dessa länder. I korthet innebär överenskom- 9Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 17.4 Flyttning. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden melsen att de nordiska länderna bildar ett gemensamt registerområde.