sou · H9B318 · 2021-03-31 00:00:00 — Vid en förenklad delning får revisorernas granskning och yttranden avseende delningsplanen begränsas till de omständigheter som anges i 13 § andra stycket. Vad revisorerna måste uttala sig om är alltså enbart om de vid sin granskning har funnit att delningen medför fara för att borgenärerna i ett övertagande bolag inte ska få sina ford- ringar betalda och om den del av det överlåtande bolaget som ska övertas av ett nybildat bolag har ett verkligt värde för detta bolag som motsvarar minst dess aktiekapital. Ändringsdirektivets bestämmelser om gränsöverskridande delningar innehåller inga motsvarigheter till bestämmelserna i 24 kap. 18 b § aktiebolagslagen. I stället gäller, enligt artikel 160 s, vissa ”förenklade formaliteter” vid gränsöverskridande delningar genom separation, Vid sådana delningar ska följande bestämmelser i direktivet inte till- lämpas: –Artikel 160d, punkterna b, c, f, i, o och p (delningsplanens inne- håll), –Artikel 160e (styrelsens redogörelse), –Artikel 160f (revisorns yttrande) och –Artikel 160i (aktieägarskydd). Vårt förslag: Vid en gränsöverskridande delning genom separa- tion ska vissa av de bestämmelser som annars gäller vid gränsöver- skridande delningar inte tillämpas, bl.a. vissa bestämmelser om delningsplanens innehåll samt kravet på styrelseredogörelse. Det ska inte heller krävas mer än en begränsad revisorsgranskning. Skälen för förslaget: Förenklad delning enligt de svenska bestäm- melserna i 24 kap. 18 b § aktiebolagslagen tar sikte på en fullständig delning där aktieägarna i det överlåtande bolaget fullt ut blir ägare till de nybildade bolagen. Motsvarande förenklingsregler finns inte i ändringsdirektivets regelverk för gränsöverskridande delningar. Det som sägs i 24 kap. 18 b § aktiebolagslagen kan därför inte tillämpas vid gränsöverskridande delningar. I stället måste det svenska regelverket anpassas till vad som sägs i artikel 160 s om förenklade formaliteter vid delning genom separa- tion. Det innebär att vid en sådan delning ska det inte ställas några krav på att delningsplanen innehåller uppgifter om •utbytesförhållandet mellan aktier och förekommande värde- papper m.m. •villkoren för tilldelning av aktier m.m., •från vilken tidpunkt och på vilka villkor som aktier m.m. ger rätt till utdelning i övertagande bolag, •vilka rättigheter i övertagande bolag som ska tillkomma inne- havare av särskilda rättigheter, och •erbjudande om kontantersättning. Det innebär vidare att det vid delning genom separation inte ska krävas någon särskild redogörelse från styrelsen. Inte heller ska de sär- skilda bestämmelserna om skydd för aktieägare, dvs. rätten att begära inlösen av aktier samt rätten att påkalla ytterligare ersättning, gälla. Undantag av de nu angivna slagen bör tas in i 24 kap. aktiebolags- lagen. Enligt ändringsdirektivet ska inte heller artikel 160 f, dvs. kravet på revisorsyttrande, tillämpas vid en gränsöverskridande delning ge- nom separation. Ett motsvarande undantag bör införas i den svenska lagen. Direktivet ger emellertid utrymme för den nationella lag- stiftaren att införa allmänna borgenärsskyddande bestämmelser. (Jfr artikel 160j) Enligt vår mening bör den svenska lagen innehålla ett krav på begränsad revisorsgranskning, i huvudsak motsvarande den som gäller enligt 24 kap. 18 b § aktiebolagslagen (jfr avsnitt 5.17.1). Genom direktiv införs ett nytt kapitel -I om gränsöverskri- dande ombildningar direktiv. Bestämmelserna om gräns- överskridande ombildningar saknar tidigare motsvarighet. –liksom bestämmelserna om gränsöverskridande fusioner och gränsöverskridande delningar – för ”bolag med begränsat ansvar”. Det kan noteras att det i den svenska språkversionen använda be- greppet ”bolag med begränsat ansvar” är något missvisande. Vad som rätteligen avses är bolag i vilka delägarnas ansvar är begränsat. Det kan uttryckas så att det är fråga om bolag med begränsat ägaransvar. För del utgörs sådana bolag i första hand av aktiebolag; i ett sådant har aktieägarna inte något personligt betalningsansvar för bo- lagets förpliktelser (jfr 1 kap. 3 § aktiebolagslagen). I det följande kommer vi därför att, i stället för ”bolag med begränsat ansvar” an- vända oss av begreppet ”bolag med begränsat ägaransvar”. Det kapitel i ändringsdirektivet som behandlar gränsöverskri- dande ombildning motsvarar i stora drag – både när det gäller struk- turen och artiklarnas sakliga innehåll – de kapitel i samma direktiv som gäller gränsöverskridande fusioner (kapitel II) respektive gräns- överskridande delningar (kapitel III). En gränsöverskridande ombildning innebär att ett bolag med viss nationalitet omvandlas till ett bolag med annan nationalitet, varvid också bolagets säte flyttas. Redan här bör understrykas att en sådan ombildning inte är detsamma som en ”flyttning” av bolaget i den meningen att exempelvis bolagets huvudkontor eller verksamhet flyttas. Att ett bolag ombildas innebär inte i sig att dess verksamhet eller huvudkontor flyttas. En annan sak är att ett bolag kan finna det ändamålsenligt att genomföra en gränsöverskridande ombildning parallellt med en flyttning av verksamheten. Innebörden i ombild- ningen är i stället att bolagets rättsliga status förändras så att det i fortsättningen kommer att bli underkastat ett annat nationellt bo- lagsrättsligt regelverk (jfr avsnitt 3). 6.2Ombildning enligt svensk rätt? Det finns ingen direkt inhemsk motsvarighet till en gränsöverskri- dande ombildning. Givetvis har en näringsidkare vissa möjligheter att överföra sin verksamhet från en verksamhetsform till en annan. Det finns dock ingen särskild associationsrättslig lagstiftning för detta. För en sådan ”ombildning” gäller i stället allmänna regler om bildande och av- veckling av företag. Om någon bedriver verksamhet som enskild nä- ringsverksamhet (”enskild firma”) men vill övergå till att bedriva den i form av aktiebolag, måste han eller hon alltså bilda eller förvärva ett aktiebolag och föra över tillgångar och skulder till detta enligt all- männa förmögenhetsrättsliga regler. Bestämmelsernas tillämpningsområde (artikel 86a) Tillämpningsområdet för bestämmelserna om gränsöverskridande ombildningar anges i artikel 86a i ändringsdirektivet. Där framgår att bestämmelserna ska tillämpas när ett bolag med begränsat ägaran- svar, som har bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom unionen, ombildas till ett bolag med begränsat ägaransvar som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat (punkten 1). Be- träffande innebörden i begreppet ”ombildning”, se under nästa rubrik. De bolagsformer som i respektive medlemsstat kan bli föremål för ett ombildningsförfarande är de som anges i bilaga II till direktiv. Gemensamt för dessa är att det rör sig om bolag med be- Från tillämpningsområdet har undantagits vissa typer av fondföretag (se punkten 2). Enligt direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att bestämmel- serna om gränsöverskridande ombildningar inte tillämpas på bolag som är i likvidation och har börjat fördela tillgångarna till sina ak- tieägare (punkten 3 a) eller på bolag som är föremål för resolutions- verktyg m.m. (punkten 3 b). Vidare ger direktivet medlemsstaterna möjlighet att under vissa förutsättningar undanta aktiebolag från bestämmelserna om gräns- överskridande ombildningar (se punkten 4). Det gäller bolag som är föremål för (a) insolvensförfaranden eller ramverk för förebyggande rekonstruktion, (b) andra likvidationsförfaranden än de som avses i punkten 3 a, eller (c) krisförebyggande åtgärder enligt definitionen i artikel 2.1.10 i Krishanteringsdirektivet. Definitioner (artikel 86b) Av definitionerna direktiv följer att med ”bolag” i de ar- tiklar som gäller gränsöverskridande ombildning avses för svenskt vidkommande endast aktiebolag (artikel 86b. En ”gränsöverskridande ombildning” definieras som ett förfarande där ett bolag, utan att upplösas, avvecklas eller träda i likvidation, om- bildar den rättsliga form under vilken det är registrerat i en utgångs- medlemsstat till en rättslig form i destinationsmedlemsstaten, såsom anges i bilaga II, och överför åtminstone sitt säte till destina- tionsmedlemsstaten utan att förlora sin status som juridisk person (artikel 86b.2). Med ”utgångsmedlemsstat” respektive ”destinations- medlemsstat” avses en medlemsstat där ett bolag är registrerat före respektive till följd av en gränsöverskridande ombildning (punkterna 3 och 4). I direktivet används begreppet ”ombildat bolag” för ett bolag som har bildats i en medlemsstat till följd av en gränsöverskridande ombildning (punkten 5). 6.3.2Den nya regleringens struktur Vårt förslag: Ett svenskt regelverk om gränsöverskridande om- bildningar tas in i ett nytt kapitel, 24 a, i aktiebolagslagen. Skälen för förslaget: När det gäller gränsöverskridande ombildningar finns det, till skillnad från vad som är fallet vid gränsöverskridande fusioner respektive delningar, ingen befintlig nationell lagstiftning om ”inhemska ombildningar” att vidareutveckla för genomförandet av ändringsdirektivet i svensk rätt. För att genomföra direktivet i svensk rätt fordras därmed ett helt nytt aktiebolagsrättsligt regelverk för gränsöverskridande ombildningar. Vi föreslår därför att det i aktiebolagslagen tas in ett nytt kapitel om gränsöverskridande ombildningar. Av systematiska skäl är det lämpligt att placera detta i anslutning till de båda kapitel som reglerar gränsöverskridande fusioner respektive delningar (23 och 24 kap. aktiebolagslagen) såsom ett nytt 24 a kap. Det närmare innehållet i ändringsdirektivets artiklar om gräns- överskridande ombildningar har, i huvudsak, sin sakliga motsvarig- het i ändringsdirektivets artiklar om gränsöverskridande fusioner och gränsöverskridande delningar. Av detta följer att det i stor ut- sträckning är samma eller i vart fall likartade principfrågor och över- väganden som aktualiseras för de olika förfarandena. Enligt vår mening bör frågorna behandlas på ett enhetligt sätt, såvida inte förfarandets egenart motiverar något annat. Vi har mot den bakgrunden inte funnit anledning att redovisa några närmare överväganden avseende gräns- överskridande ombildningar annat än när detta föranleds av antingen skillnader i direktivets reglering av de olika förfarandena eller om- bildningsförfarandets särdrag. Mot denna bakgrund bedömer vi att strukturen i det nya svenska regelverket för gränsöverskridande ombildningar i allt väsentligt bör följa strukturen i den reglering som föreslås för de båda andra förfa- randena. Det gäller även valet av terminologi och vissa bestämmelser av administrativ karaktär som i och för sig inte är en direkt följd av ändringsdirektivet. Avsteg från den gemensamma systematiken bör göras endast i den utsträckning som det är sakligt motiverat eller an- nars kan underlätta den övergripande förståelsen för regelverket. 6.3.3Definitionen av gränsöverskridande ombildning Vårt förslag: Ett aktiebolag ska genom en gränsöverskridande ombildning kunna ombildas till en motsvarande juridisk person som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat inom EES. (Jfr artikel 86a.1 och 86b.2.) Skälen för förslaget: gränsöverskridande ombild- ning framträder i direktivet innebär det, något förenklat, att ett svenskt aktiebolag ombildas till ett utländskt bolag eller att ett ut- ländskt bolag ombildas till ett svenskt aktiebolag. Det bör särskilt understrykas att en ombildning inte innebär att det bildas ett nytt bolag. Inte heller upplöses det bolag som ska ombildas. I stället är det ”samma” bolag som lever vidare i ombildad form, dvs. i form av en motsvarande juridisk person som omfattas av lagstiftningen i en annan stat inom EES än ditintills. Möjligheten att genomföra en ombildning tillkommer enligt di- rektivet endast de bolagsformer i respektive medlemsstat som anges i bilaga II till direktiv. Det sagda innebär att både det be- fintliga bolaget (det bolag som ska genomföra en ombildning) och det ombildade bolaget (bolaget efter ombildningen) måste ha någon av de former som anges i bilagan. Svensk rätt måste alltså ge möjlighet att ombilda ett svenskt ak- tiebolag till ett motsvarande bolag i en annan EES-stat. Direktivet ger ingen möjlighet till en liknande ombildning av t.ex. ekonomiska föreningar. Det kan förekomma att en sådan bolagsform som anges i bilaga II i nationell rätt delas in i olika bolagskategorier och att det för de skilda bolagskategorierna gäller olika regler om exempelvis kapital- krav och aktieägarinflytande. Ett svenskt aktiebolag kan sålunda be- drivas i form av ett privat aktiebolag eller ett publikt aktiebolag och regleringen för de olika kategorierna skiljer sig i flera avseenden åt. Ett publikt aktiebolag utmärks av att aktierna är omsättningsbara på den öppna marknaden. Ett publikt aktiebolag måste ha ett aktieka- pital på , att jämföra med för ett privat aktiebolag.1 I svensk rätt finns också särskilda regler om byte 1Jfr 2 kap. 1 §, 5 § och 14 § aktiebolagslagen. Dessa regler uppställer särskilda majoritetskrav vid byte från publikt till privat bolag.2 Det nu sagda föranleder frågan om vad som gäller för möjligheten att genomföra en gränsöverskridande ombildning där bytet av bo- lagsform och tillämplig lagstiftning över gränserna även skulle inne- fatta ett byte av bolagskategori. Frågan aktualiseras exempelvis vid en gränsöverskridande ombildning som innebär att ett svenskt publikt aktiebolag ombildas till en utländsk motsvarighet till ett svenskt privat aktiebolag. Direktivet uppställer inga särskilda begränsningar i detta avse- ende. Ett ”bolag” definieras i direktivet, när det gäller ombildningar, som ett bolag med begränsat ägaransvar av en typ som förtecknas i bilaga II.3 En ”gränsöverskridande ombildning” definieras i sin tur som ett förfarande där ett bolag ombildar den rättsliga form under vilken det är registrerat i utgångsmedlemsstaten till en rättslig form i destinationsmedlemsstaten, såsom anges i bilaga II4. Detta innebär enligt vår mening att det inte finns utrymme för den nationella lag- stiftaren att kräva att det bolag som ombildas efter ombildningen ska tillhöra samma bolagskategori som före ombildningen. Begräns- ningar av detta slag bör alltså inte ställas upp i svensk rätt. Frågan blir då om det finns utrymme för att i det nationella re- gelverket uppställa någon motsvarighet till de särskilda regler för byte av bolagskategori som finns i inhemsk rätt. Vi återkommer till frågan i avsnitt 6.6.8, där stämmans godkännande av en ombild- ningsplan diskuteras. En särskild fråga är om en gränsöverskridande ombildning ska kunna genomföras på så vis att det efter ombildningen finns två eller flera bolag. Enligt vår mening måste den frågan besvaras med nej. Det ombildningsförfarande som framträder i direktivet kan uppen- barligen involvera endast ett bolag. Om det finns önskemål om att i samband med ombildningen dela upp bolaget i flera eller att slå sam- man flera bolag till ett får man i stället tillämpa något av regelverken för gränsöverskridande delning eller gränsöverskridande fusion. För att det enligt direktivet ska vara fråga om en gränsöverskri- dande ombildning krävs vidare att bolaget överför åtminstone sitt säte till destinationsmedlemsstaten (jfr artikel 86b.2). 2Jfr 26 kap. aktiebolagslagen. 3Jfr artikel 86b.1 direktiv. 4Jfr artikel 86b.2 direktiv. att ett bolag överför sitt säte bör enligt vår bedömning, i avsaknad av en närmare definition i ändringsdirektivet av begreppet ”säte”, för- stås i ljuset av avgörande i fallet Polbud.5 Därmed bör ”säte” i detta sammanhang förstås som bolagets registrerade säte. I den svenska lagen bör därför anges att ombildningen ska in- nefatta en flyttning av bolagets registrerade säte. Det bör alltså inte –lika lite som i direktivet – ställas något krav på att bolagets faktiska säte (t.ex. huvudkontoret eller platsen för verksamheten) flyttas till en annan medlemsstat. 6.3.4När en gränsöverskridande ombildning inte bör kunna ske Vårt förslag: I följande fall ska ett aktiebolag inte ha rätt att ge- nomföra en gränsöverskridande ombildning. (a)Bolaget är i likvidation och skifte av bolagets tillgångar har inletts. (b)Bolaget är föremål för resolutionsåtgärder enligt lagen (2015:1016) om resolution. (c)Bolaget är i konkurs eller tvångslikvidation eller under fö- retagsrekonstruktion. (Jfr artikel 86a.3 a och b samt och artikel 86a.4.) Skälen för förslaget: Som ovan har nämnts är aktiebolag den enda svenska företagsform som omfattas av regleringen av gränsöverskri- dande ombildningar (jfr artikel 86a.1) Från tillämpningsområdet för gränsöverskridande ombildningar undantar direktivet vissa typer av fondföretag (jfr artikel 86a.2). Vi har i avsnitt 2.3.2 bedömt att detta undantag inte omfattar svenska fondbolag. I den svenska lagen bör alltså inte uppställas något undantag för fondbolag. Av direktivet följer att ombildningsbestämmelserna inte får til- lämpas på bolag som är i likvidation och har börjat fördela tillgångarna eller på bolag som är föremål för resolution. Motsvarande undantag gäller i fråga om bl.a. gränsöverskridande fusioner. I avsnitt 4.2.2 har viföreslagit att mot svarande undantag tas in i aktiebolagslagen och lagen (2015:1016) om resolution (jfr punkterna 3 a och b). 44 i dom Polbud (C-106/16, EU:C:2017:804), berörd i avsnitt 2.2.2. naturligt att välja samma lösning i fråga om gränsöverskridande ombildningar. Direktivet ger också möjlighet till ytterligare undantag. Vi anser, liksom när det gäller gränsöverskridande fusioner och delningar, att undantag bör göras för aktiebolag som är i konkurs, föremål för fö- retagsrekonstruktion eller i s.k. tvångslikvidation. Vi hänvisar till i den delen till våra överväganden i avsnitt 4.2.2. 6.4Ombildningsplanen och dess innehåll (artikel 86d) ska enligt artikel 86d i ändringsdirektivet utarbeta en plan för den gränsöverskridande ombildningen. Planen ska åt- minstone innehålla uppgifter om a)bolagets rättsliga form, namn och säte i utgångsmedlemsstaten, b)det ombildade bolagets föreslagna rättsliga form, namn och säte i destinationsmedlemsstaten, c)bolagets stiftelseurkund i destinationsmedlemsstaten, i tillämp- liga fall, och bolagsordningen om denna finns i ett särskilt instru- ment, d)den föreslagna vägledande tidsplanen för den gränsöverskridande ombildningen, e)de rättigheter som det ombildade bolaget tilldelar aktieägare med speciella rättigheter eller innehavare av andra värdepapper än ak- tier som representerar bolagets kapital, eller de åtgärder som fö- reslås avseende detta, f)skyddsåtgärder som erbjuds borgenärer, såsom garantier eller ut- fästelser, g)eventuella särskilda förmåner som beviljas ledamöter i bolagets förvaltnings-, lednings-, tillsyns-, eller kontrollorgan, h)huruvida bolaget varit föremål för någon stimulansåtgärd eller mottagit subventioner i utgångsmedlemsstaten , i)närmare uppgifter om erbjudandet om kontantersättning till ak- tieägare i enlighet med artikel 86i, j)den gränsöverskridande ombildningens sannolika följder för sysselsättningen, k)i lämpliga fall, information om de förfaranden genom vilka när- mare bestämmelser om arbetstagares inflytande över besluten om deras rätt till medverkan i det ombildade bolaget fastställs i enlig- het med artikel 86l. Vårt förslag: Styrelsen i det bolag som ska ombildas ska upprätta en ombildningsplan. Ombildningsplanen ska innehålla uppgifter om bl.a. 1.form, företagsnamn och säte för bolaget före respektive efter ombildningen, 2.bolagets tidsplan för ombildningen, 3.åtgärder till förmån för särskilda rättighetsinnehavare i bo- 4.arvode och annan särskild förmån som ska lämnas till en styrelseledamot eller den verkställande direktören, 5.vissa stimulansåtgärder eller subventioner som bolaget har mottagit , 7.säkerheter som erbjuds borgenärerna, och 8.hur arbetstagarna deltar i medverkansprocesser. (Jfr artikel 86d.) Skälen för förslaget: Genomförandet av artikel 86d i svensk rätt förutsätter nya bestämmelser som reglerar styrelsens skyldighet att upprätta en ombildningsplan och vad planen ska innehålla. Den svenska lagtexten bör ansluta nära till ordalydelsen i direktivet och struktureras på samma sätt som den motsvarande lagtexten för gränsöverskridande fusioner respektive delningar. När det gäller de uppgifter som planen ska innehålla, kommer vi i det följande att särskilt uppmärksamma innebörden av punkterna d (tidsplan för ombildningsförfarandet) och h (stimulansåtgärder och Övriga punkter överensstämmer nära med vad som föreskrivs i artikel 122 om de uppgifter som en fusionsplan ska in- nehålla vid en gränsöverskridande fusion och kan genomföras i svensk rätt på samma sätt. Vi hänvisar i den delen till de övervägan- den som har redovisats om fusionsplan i avsnitt 4.3.3. Vägledande tidsplan (artikel 86d.d) Enligt direktivet ska ombildningsplanen innehålla ”den föreslagna vägledande tidsplanen för den gränsöverskridande ombildningen”. Det finns inte något motsvarande krav för gränsöverskridande fu- sioner men däremot för gränsöverskridande delningar.6 Direktivet ger inte någon ledning i fråga om syftet med tidsplanen, vad den ska innehålla eller varför det ska finnas en sådan vid ombildningar och delningar men inte vid fusioner. Ett liknande krav på tidsplan finns i aktiebolagslagens bestämmelser om förslag till likvidation. Den som föreslår att bola- get ska gå i likvidation ska ange bl.a. den beräknade tidpunkten för skifte och skifteslikvidens beräknade storlek (jfr 25 kap. 3 § andra stycket 3 och 4 aktiebolagslagen). Sådana uppgifter kan vara svåra att lämna med någon precision. Uppgifter av detta slag ska emellertid lämnas även om den som har upprättat förslaget inte anser sig kunna göra annat än grova uppskattningar. Att det är fråga om en uppskatt- ning bör dock i så fall anges i förslaget. De uppgifter som lämnas syftar till att ge aktieägarna ett så gott beslutsunderlag som möjligt. Den likvidator som senare kan komma att förordnas är obunden av uppgifterna.7 Mot bakgrund av direktivets ordalydelse och vad som sagts föreslår vi att motsvarande krav bör gälla för en sådana vägledande tidsplan som ska ingå i en ombildningsplan. Det är givet att Bolags- verket inte kommer att vara bundet av bolagets tidsplanering vid den handläggning och laglighetsprövning som ska ske hos verket inför en gränsöverskridande ombildning. 6Jfr artikel 160d.d direktiv. 2000/01:150 s. 33 och 85. Stimulansåtgärder och subventioner (artikel 86d.h) Enligt direktivet ska det lämnas uppgift om eventuella stimulansåt- gärder som bolaget har varit föremål för eller subventioner som bo- laget har mottagit . Bestämmelsen saknar motsvarighet både när det gäller gränsöverskridande fusioner och gränsöverskridande delningar. Det kan konstateras att begreppet sti- mulansåtgärder är mycket vittomfattande och i viss mån överlappar begreppet subventioner. Varken den svenska språkversionen och de övriga språkversioner v direktivet som vi har kunnat ta del av ger någon ledning om bestämmelsens syfte eller närmare innebörd. Frå- gan om bestämmelsens innebörd har emellertid tagits upp för dis- kussion vid ett s.k. genomförandemöte.8 Från kommissionens sida har då uttalats att det för genomförandet av direktivet på denna punkt i princip är tillräckligt med ett krav på att det i planen lämnas en jakande eller nekande uppgift om huruvida bolaget har mottagit stöd och subventioner . Vi gör mot denna bakgrund bedömningen att redovisningen av stimulansåtgärder och subventioner kan göras mycket summarisk. Det får antas att uppgiftskravet anknyter till de laglighetspröv- ningar som ska ske i de berörda medlemsstaterna och att det är tänkt att försvåra för ett bolag att genom upprepade ombildningar på ett otillbörligt sätt utnyttja nationella subventionssystem i flera olika medlemsstater. Den förväntade nyttan av detta måste dock vägas mot hur administrativt betungande det skulle vara för ett bolag att vid uppgiftslämnandet lämna mera ingående uppgifter om t.ex. olika stöd.