sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Utred- ningens bedömning är att syftet med dessa utbildningar inte på något sätt är oförenligt med en undervisning som innehåller en integrering av förskolans och pedagogik och arbetssätt, såsom be- skrivs ovan. Formuleringarna i de olika skolformernas syftesbestäm- melser bör därför vara lämpliga även för nya årskurs 1. gäller vidare att läroplanerna, inklusive kursplaner och kunskapskrav, är utformade utifrån den ålder och mognad eleverna förväntats ha i de olika årskurserna. På samma sätt bör t.ex. läroplanen kunna anpassas efter elevernas förutsättningar i nya årskurs 1 (se vidare om läro- planen i avsnitt 5.2.4). För att nya årskurs 1 ska kunna ge en god grund för den fortsatta utbildningen krävs också att den nya årskursen fungerar som en förberedelse inför nästkommande årskurser på samma sätt som sker . Kursplaner och kunskapskrav bygger på en viss kunskapsutveck- ling och progression mellan årskurserna. syftesbestäm- melse i skollagen anger att utbildningen ska utformas så att den ligger till grund för fortsatt utbildning. Utredningen uppfattar att det får anses ingå i syftesformuleringen att utbildningen ska utformas så att eleverna förbereds såväl inför nästa årskurs inom skolformen som för fortsatt utbildning i ett långsiktigt perspektiv (jfr prop. 2009/10:165 s. 367). Läroplanerna bör också kunna anpassas så att nya årskurs 1 blir en förberedelse för nästkommande årskurser (se vidare av- snitt 5.2.4). Sammantaget gör utredningen bedömningen att det finns goda skäl att låta nya årskurs 1 omfattas av nuvarande bestämmelser om syftet med utbildningen i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Syftesbestämmelserna bör dock kompletteras med skrivningar i skolförordningen samt ändringar i läroplanerna som särskilt gäller eleverna i nya årskurs 1 (se vidare avsnitt 5.2.2 och 5.2.4). 5.2.2Undervisning i ämnen och ämnesområden Förslag: Bestämmelserna om ämnen och strukturerad under- visning i , specialskolan och sameskolan samt om ämnen och ämnesområden och strukturerad undervisning i grund- särskolan ska gälla för nya årskurs 1. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Eleverna i de tidigaste skolåren ska dessutom genom under- visning som varierar i uttrycksform och arbetssätt, introduceras till skolmiljön och ges goda förutsättningar för den fortsatta utbildningen. Skälen för utredningens förslag I , specialskolan och sameskolan ska undervisningen omfatta de ämnen som anges i skollagen (10 kap. 4 §, 12 kap. 4 §, 13 kap. 4 § skollagen). Grundsärskolan omfattar utbildning i ämnen eller ämnesområden, eller en kombination av dessa (11 kap. 5 § skol- lagen). Vidare ska eleverna i , grundsärskolan, special- skolan och sameskolan genom strukturerad undervisning ges ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att eleverna når de kunskapskrav som minst ska uppnås och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen (5 kap. 2 § skolförordningen). Utbildningen i förskoleklassen ges inte i form av undervisning i ämnen utifrån kunskapsplaner och kunskapskrav. Undervisningen sker i stället utifrån ett angivet centralt innehåll som är beskrivet i ett antal kunskapsområden. Inte heller omfattas förskoleklassen av bestämmelsen om strukturerad undervisning. Eftersom utredningen i avsnitt 5.1 föreslår att förskoleklassen ska upphöra och att grund- skolan och motsvarande skolformer ska utökas med en ny årskurs 1 finns skäl att överväga om eleverna i nya årskurs 1 ska få undervis- ning i ämnen, eller ämnesområden i grundsärskolan, i enlighet med gällande bestämmelser för de olika skolformerna. Utredningen har i avsnitt 5.1 konstaterat att ett sätt att stärka den nationella likvärdigheten och kvaliteten på utbildningen är att låta förskoleklassen omfattas av samma regel- och kompetensmässiga struktur som . Att eleverna får mer tid av strukturerad undervisning i enlighet med kursplaner bör öka elevernas förutsätt- ningar för lärande och ökade kunskaper. Utredningen gör därför be- dömningen att eleverna i nya årskurs 1 ska ges undervisning i ämnen eller ämnesområden i enlighet med bestämmelser som gäller för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Detta innebär också att bestämmelsen om strukturerad undervisning i skolförordningen bör gälla nya årskurs 1. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Utredningen anser att inom ramen för undervisningen i ämnen bör användas för att främja en god övergång från förskolan till skolan, och att undervisningen därför bör innefatta olika slags introduktionsaktiviteter. Forskningsresultat understryker betydelsen av aktiviteter för att främja social gemenskap och introducera barnen till skolmiljön, vilket bör fokusera på såväl trygghetsskapande akti- viteter som gruppträningsaktiviteter (se bilaga 3). Utredningens bedömning är att en verksamhetsmässig integrer- ing av förskolans och pedagogik bör finnas i nya års- kurs 1, men att inslaget av pedagogik bör vara tydli- gare än i förskoleklassen . Undervisningen bör därför ha en rik variation av uttrycksformer och arbetssätt samt ha betydande inslag av fysisk aktivitet och utevistelse, lek, estetiska uttrycksformer, samspel och social träning. Detta bör också förtyd- ligas i läroplanerna (se avsnitt 5.2.4). Utredningen bedömer att en sådan reglering ligger i linje med rätten till lek och vila i barnkon- ventionen (artikel 31). För att säkerställa att alla elever får likvärdiga möjligheter till en bra introduktion till skolan och att de blir förberedda för fortsatt utbildning finns det skäl att bestämmelsen om strukturerad under- visning i skolförordningen förtydligas i detta avseende. Utredningens bedömning är att det inte går att fastslå en åldersgräns när det gäller elevers behov av undervisning som integrerar förskolans och skolans arbetssätt. Detta gäller mot bakgrund av de variationer i mognad och utveckling som finns bland jämnåriga barn, samt även av den om- ständigheten att även elever i andra åldrar kan gynnas av en under- visning med inslag av den variation av arbetssätt och uttrycksformer som kommer till uttryck i förskoleklassen . Detta framstår som särskilt viktigt i den första årskursen. Utredningen föreslår mot den bakgrunden att eleverna i nya års- kurs 1, genom en undervisning som varierar i uttrycksform och arbetssätt, ska introduceras till skolmiljön och ges goda förutsätt- ningar för den fortsatta utbildningen. Det innebär att eleverna dels ska få strukturerad undervisning, dels en undervisning som varierar i uttrycksform och arbetssätt och som syftar till introduktion och förberedelse. Förslaget ska inte förstås som att det finns ett motsatsförhållande mellan strukturerad och varierad undervisning Inte heller ska det förstås som att det endast är i de tidigaste skolåren som sådan under- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 visning är aktuell. Syftet med regleringen är att säkerställa att de faktorer som i forskning lyfts fram som särskilt viktiga för de yngre eleverna också kommer att ingå i undervisningen. 5.2.3Den garanterade undervisningstiden i nya årskurs 1 ska vara per skoldag och timplanerna ska utökas Förslag: Den garanterade undervisningstiden ska utökas i och motsvande skolformer, vilket mot- svarar undervisning per skoldag i nya årskurs 1. Timplanerna för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska utökas i lågstadiet. bör få i uppdrag att ta fram förslag till fördelning av den utökade undervisningstiden i ämnen i lågstadiet. Dessa timmar bör till övervägande del användas för undervisning i svenska eller svenska som andraspråk och matematik. När det gäller grundsärskolans timplan för inriktningen tränings- skolan bör få i uppdrag att ta fram förslag till fördel- ning av undervisningstid i ämnesområden. Skälen för utredningens förslag Om garanterad undervisningstid och timplaner i och motsvarande skolformer Elever som går i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan har rätt till ett minsta antal garanterade undervisningstimmar per stadium. Enligt skollagen ska den totala undervisningstiden för varje elev i vara minst (10 kap. 5 § skol- lagen). Undervisningstiden i grundsärskolan ska vara för varje elev, utom i träningsskolan där den totala undervisnings- tiden ska vara (11 kap. 7 § skollagen). I specialskolan ska den totala undervisningstiden för varje elev vara minst 8 070 tim- mar och i sameskolan ska den totala undervisningstiden för varje elev minst vara (12 kap. 5 § respektive 13 kap. 5 § skollagen). Av skollagen framgår det vilka ämnen som undervisningen ska om- fatta och därmed vilka ämnen som den garanterade undervisnings- tiden ska fördelas mellan. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Timplanen beskriver hur undervisningstimmarna ska fördelas mellan de olika ämnena i de olika stadierna. Timplanen för grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskola finns som bilagor 1–4 till skolförordningen (2011:185). Av skolförordningen framgår att huvudmannen efter förslag av rektor beslutar om för- delning mellan årskurserna av undervisningstiden i (9 kap. 4 § skolförordningen). Motsvarande bestämmelser finns avse- ende grundsärskolan respektive sameskolan (10 kap. 3 § respektive 12 kap. 3 § skolförordningen). För specialskolan gäller fördelning av den garanterade undervisningstiden i enlighet med timplanen i bilaga 3 och att Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela föreskrifter om fördelning av den garanterade undervisningstiden för de elever som läser svenska i stället för svenskt teckenspråk (11 kap. 2 § skolförordningen). Huvudmannen beslutar således om fördelningen av undervisnings- tiden mellan årskurser inom de obligatoriska skolformerna. I tim- planen regleras undervisningstiden per stadium och några bestäm- melser om undervisningstid i förhållande till årskurs finns inte. Enligt gällande regelverk har elever i , grundsärskolan och sameskolan rätt till minst i lågstadiet, vilket för- delat lika över de tre åren blir per läsår. Detta motsvarar undervisning per skoldag. I nuvarande special- skolan har elever rätt till minst i lågstadiet, vilket för- delat lika över de fyra åren blir per läsår. Detta motsvarar närmare undervisning per skoldag. Förskoleklassen omfattar under ett läsår (9 kap. 7 § skollagen). Detta motsvarar undervisning per skoldag. fick i regleringsbrevet i uppdrag av reger- ingen att se över behovet av att omfördela tid mellan ämnena i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (U2020/00527/S). Syftet är att skapa en bättre balans mellan det centrala innehållet och den tid som är avsatt för varje ämne i tim- planen. I uppdraget ingår att särskilt analysera om det är möjligt att minska eller ta bort undervisningstiden i elevens val så att kan fördelas på andra ämnen. redovisade uppdraget till regeringen (2021). Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 En utökad undervisningstid föreslås i lågstadiet I den forskningsöversikt som Ackesjö och tagit fram på uppdrag av utredningen (se bilaga 3 och sammanfattning i avsnitt 4.4) anges att studier har pekat på att det är mer gynnsamt att öka undervisningstiden för barn i skolstartsåldern än att vänta till slutet av skoltiden. Av denna anledning bedömer utredningen att under- visningstiden bör vara något högre i den nya årskurs 1 än den lagstadgade tiden för förskoleklassen. I forskningsöversikten betonas också betydelsen av att undervisningen för barn i skolstartsåldern kännetecknas av en integration av undervisning och lek. Utredningen anser att detta talar för att undervisningstiden inte bör vara för om- fattande i nya årskurs 1, för att därigenom säkerställa att det finns utrymme under skoldagen att varva undervisningen med regel- bundna raster. Utredningen bedömer att det är en rimlig avvägning att den nya årskurs 1 får en undervisningstid omfattande minst den tid som är reglerad i förskoleklassen (per skoldag) och som högst den genomsnittliga tid som gäller per läsår på lågstadiet (tre och per skoldag). Utredningen bedömer därför att den garanterade undervisningstiden bör utökas i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, vilket motsvarar undervisning per skoldag i nya årskurs 1. Det innebär en liten utökning av undervisningstiden, , i jäm- förelse med förskoleklassens lagstadgade tid. Den totala undervisnings- tiden för varje elev bör därför vara minst i , i grundsärskolan (inriktningen träningsskolan 7 199 tim- mar), i specialskolan och i sameskolan (10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § skollagen). En stärkt betoning på undervisning i svenska eller svenska som andraspråk och matematik i nya årskurs 1 Utredningens förslag om att den garanterade undervisningstiden ökas i de obligatoriska skolformerna medför att timplanen för lågstadiet bör utökas . Timplanen har ett nära samband med läroplanen och kursplanerna i de olika ämnena. Det är viktigt att det görs samlade överväganden kring i vilken omfattning undervisningstid ska läggas på ett ämne i Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 förhållande till ämnets centrala innehåll i varje stadium. När det gäller undervisningstiden i nya årskurs 1 bör således ställning tas till dels vilka ämnen som eleverna ska få undervisning i samt ämnets centrala innehåll, dels vilken undervisningstid som ämnet ska få. bör därför både få i uppdrag att lämna förslag på hur den utökade undervisningstiden ska fördelas mellan de olika ämnena i lågstadiet och ett uppdrag att lämna förslag till ändringar i kursplanerna för lågstadiet, se vidare avsnitt 5.2.4. Utgångspunkten bör vara att under- visningstiden ska fördelas mellan de ämnen som eleverna har under- visning i, i lågstadiet i enlighet med gällande timplan. Av den ovan refererade forskningsöversikten framgår tydligt be- tydelsen av undervisning för att lära barn att läsa och skriva samt utveckla deras matematiska färdigheter i de tidiga skolåren. Utred- ningen menar därför att det finns skäl att betona tidig läs-, skriv- och matematikinlärning, vilket bör medföra att denna ämnesundervisning också ska återspeglas i fördelning av undervisningstid i timplanen. En utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk och matematik, med betoning på tidig läs- och skrivinlärning samt grundläggande matematiska färdigheter, bör främja elevers kunskaps- utveckling och måluppfyllelse, samt öka elevers förutsättningar att uppnå goda resultat i slutet av utbildningen. Utredningen bedömer därför att en övervägande del av antalet timmar i nya årskurs 1 bör fördelas på ämnena svenska eller svenska som andraspråk och mate- matik. Det är därutöver viktigt att alla elever, oavsett skolform, ges likvärdiga förutsättningar. Av den anledningen bör även elever som läser andra språk utöver svenska eller svenska som andraspråk, som exempelvis svenskt teckenspråk i specialskolan eller samiska i same- skolan, kunna läsa dessa ämnen i den nya årskurs 1 genom att den utökade undervisningstiden även fördelas i dessa ämnen i lågstadiet. I forskningsöversikten betonas också hur lek och utforskande stimulerar barns lärande och utveckling i de tidiga skolåren. I den del av gällande läroplaner som särskilt rör undervisningen i förskole- klassen betonas hur undervisningen syftar till att främja elevernas fantasi, inlevelse och förmåga att lära tillsammans med andra genom lek, rörelse och skapande genom estetiska uttrycksformer samt med utforskande praktiska arbetssätt. Utredningen bedömer mot bak- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 grund av detta att vikten av de praktisk-estetiska ämnena1 samt fysisk aktivitet och rörelse för de yngre barnen bör återspeglas i timplanen för lågstadiet. Förslag: ska ges i uppdrag att utarbeta förslag till änd- ring i läroplanen för , specialskolan och sameskolan genom att nuvarande del 3 om förskoleklassen tas bort. ska vidare ges i uppdrag att utarbeta förslag till änd- ring i , grundsärskolans, specialskolans och same- skolans läroplaner på så sätt att det bör framgå att ska innehålla betydande inslag av fysisk aktivitet och utevistelse, lek, samspel och social träning, estetiska uttrycksformer samt att undervisningen ska ha en rik variation av uttrycksformer och arbetssätt – men även ge en god introduktion till skolmiljön och en förberedelse för den fortsatta skolgången. ska också ges i uppdrag att utarbeta ändringsför- slag gällande kursplanerna för det nya lågstadiet. Kursplanerna bör anpassas efter utredningens förslag om utökad timplan med tyngdpunkt på svenska, svenska som andraspråk och matematik i avsnitt 5.2.3 samt det nya kunskapskrav som föreslås i av- snitt 5.2.5. bör vidare se över kursplanerna för mellan- och högstadiet för att vid behov föreslå ändringar till följd av den utökade timplanen i lågstadiet. Skälen för utredningens förslag För varje skolform och fritidshemmet ska det finnas en läroplan som utgår ifrån skollagens bestämmelser (1 kap. 11 § skollagen). I läro- planen ska utbildningens värdegrund och uppdrag anges. Läroplanen ska också ange mål och riktlinjer med utbildningen. Av förarbetena framgår det att i läroplanen dessutom finns normer och värden, den rådande synen på kunskaper, ansvar och inflytande m.m. 1Samlingsbenämning på ämnena bild, musik, idrott och hälsa, hem- och konsumentkunskap samt slöjd. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 2009/10:165 s. 232). Läroplanen är vid sidan av skollagen det viktigaste styrdokumentet och de värderingar som uttrycks där ska omfattas av alla och vara hållbara (a. prop. s. 232). Detta innebär att det för var och en av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan finns en läroplan som bl.a. innehåller övergripande mål och riktlinjer samt respektive skol- forms kursplaner.2 Som utredningen redogjort för följer förskoleklassen olika läroplaner beroende på vilken skolenhet förskoleklassen finns (se avsnitt 3.7). Grundsärskolan har dock ingen förskoleklass, utan de elever som senare kommer att skrivas in i grundsärskolan går i en förskoleklass på en skolenhet med grundskola, sameskola eller specialskola. Förskoleklassen följer läroplanernas första och andra del, Skolans värdegrund och uppdrag samt Övergripande mål och riktlinjer för utbildningen. Dessutom har förskoleklassen en egen del (del 3) som innehåller syfte och centralt innehåll. Närmare om förskoleklassens syfte och centrala innehåll i läroplanen för , specialskolan och sameskolan Förskoleklassens syfte finns angivet i läroplanen för , specialskolan och sameskolan och detta syfte tar sin utgångspunkt i det övergripande syftet för utbildningen som anges i skollagen (9 kap. 2 § skollagen), se vidare avsnitt 5.2.1. Syftet med förskole- klassen i respektive skolform är huvudsakligen detsamma. Av läroplanen för framgår bl.a. följande om förskole- klassens syfte. Undervisningen i förskoleklassen ska syfta till att stimulera elevernas allsidiga utveckling och lärande. I undervisningen ska eleverna erbjudas en variation av arbetssätt, uttrycksformer och lärmiljöer som gynnar övergången från förskola till skola och fritids- hem. Därigenom ska undervisningen bidra till kontinuitet och pro- gression i elevernas utveckling och lärande samt förbereda eleverna för fortsatt utbildning. Undervisningen syftar också till att främja elevernas fantasi, in- levelse och förmåga att lära tillsammans med andra genom lek, 2Dessa återfinns i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskole- klassen och fritidshemmet, förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan, förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan, förskoleklassen och fritids- hemmet i vissa fall och förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 rörelse och skapande genom estetiska uttrycksformer samt med ut- forskande och praktiska arbetssätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla goda kamratrelationer samt känna tillhörighet och trygghet i elevgruppen. Av läroplanen för framgår sammanfattningsvis föl- jande om det centrala innehållet i undervisningen i förskoleklassen. Undervisningen ska behandla språk och kommunikation, skapande och estetiska uttrycksformer, matematiska resonemang och uttrycks- former, natur, teknik och samhälle samt lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse. I kommentarmaterial till läroplanernas del 3 anges att det centrala innehållet är valt utifrån att det ska finnas en tydlig pro- gression mellan förskolan och förskoleklassen samt mellan förskole- klassen och skolan (2016 d). Vad bör ändras i läroplanernas övergripande mål och riktlinjer? Eftersom utredningen i avsnitt 5.1 föreslagit att förskoleklassen ska upphöra som skolform bör del 3, som enbart handlar om förskole- klassen, utgå ur läroplanerna. I läroplanen för finns i del 1 under rubriken bl.a. angivet att skapande och undersökande arbete samt lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Det anges vidare att leken har särskild betydelse under de tidigare skolåren, för att eleverna ska tillägna sig kunskaper. Utredningen har i avsnitt 5.2.1 föreslagit att bestämmelsen om utbildningens syfte i ska gälla för nya årskurs 1. Utredningen har i samma avsnitt konstaterat att det finns skäl att säkerställa att förskoleklassens pedagogik och arbetssätt som har sin grund i en verksamhetsmässig integrering av förskola och skola får utrymme i läroplan när det gäller nya årskurs 1. Inom tas förskolepedagogiken tillvara på olika sätt i ländernas respektive läroplaner (se bilaga 2, samt sammanfattning i avsnitt 4.3). Läroplanen för den tioåriga på har t.ex. ett särskilt kapitel för om pedagogik för de yngsta eleverna. I har sedan den tioåriga infördes inten- tionen varit att det ska finnas inslag av förskolepedagogik i de lägre årskurserna i . Efter det att undervisningen i årskurs 1 bl.a. genom en läroplansreform blivit mer inriktad på formell läs- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 inlärning pågår nu åter diskussioner om hur förskolepedagogiken ska kunna tillvaratas på ett ännu bättre sätt i läroplanerna. Även i och har undervisningen för sexåringar, i likhet med förskoleklassen i , inslag av både förskolans och grund- skolans pedagogik. Givet strukturen i de svenska läroplanerna anser utredningen att del 1 och 2 av läroplanen för med fördel bör kunna ut- ökas för att tillvarata den verksamhetsmässiga integrering av för- skolans och arbetssätt och pedagogik som präglar förskoleklassen. Det bör därför av läroplanen framgå att ska innehålla betydande inslag av fysisk aktivitet och utevistelse, lek, samspel och social träning, samt estetiska uttrycksformer. ska i betydande utsträckning kännetecknas av en rik variation av uttrycksformer och arbetssätt och ge en god introduk- tion till skolmiljön och en förberedelse för den fortsatta skolgången. bör få i uppgift att bedöma var och på vilket sätt detta ska framgå av läroplanen. På samma sätt bör läroplanerna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ha motsvarande kompletterande skrivningar. Kursplanerna i läroplanerna kan behöva revideras Utredningen har i avsnitt 5.1 och 5.2.3 föreslagit att samtliga skol- former utökas med en årskurs och att läggs till lågstadiets timplan för den undervisning som ska ske i nya årskurs 1. Vidare har utredningen föreslagit att ges i uppdrag att ge ett förslag på hur undervisningstiden kan fördelas på ämnen respektive ämnes- områden i nya årskurs 1. Undervisningstiden fördelas sedan i ämnen per stadium. Utredningen har dessutom föreslagit att tyngdpunkten i undervisningen bör ligga på svenska, svenska som andraspråk och matematik och att nya kunskapskrav införs i dessa ämnen (se avsnitt 5.2.3 och 5.2.5). Utifrån nämnda förslag behöver kursplanerna, som bl.a. inne- håller ämnenas syfte och centrala innehåll samt kunskapskrav, kom- pletteras på så sätt att eleverna får undervisning anpassad efter ålder i tidig läs- och skrivinlärning samt grundläggande matematiskt tän- kande i den nya årskurs 1. Det centrala innehållet i de ämnen som Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1