sou · H9B319d2 · 2021-03-31 00:00:00 — Det är dessa partihandlare som säkerställer att det finns läkemedel hos de stora distributörerna Tamro och . Det är därmed inte helt orimligt att dessa företag omfattas av vissa krav på kontinuitetshantering, däremot är det inte samma krav som på en partihandlare som också bedriver lagerverk- samhet. Vissa enskilda läkemedelsbolag bedriver även lagerverksam- het inom sin partihandel i , endera för att leverera direkt till sjukvården eller för att leverera till Tamro eller och är därmed på samma sätt som de stora lagerhållarna beroende av en fungerande verksamhet. Det andra alternativet är att ansvariga myndigheter avtalar med de största distributörerna av läkemedel och andra sjukvårdsproduk- ter, vilket är cirka fem aktörer, om att de ska ha en kontinuitetshan- tering och viss robusthet för att kunna upprätthålla sin verksamhet vid samhällsstörningarfredstida kriser och medverka i totalförsvars- planeringen. Det motsvarar det upplägg som användes . Det är svårt att se att sådana avtal för läkemedelsdistri- butörer ska tillkomma genom upphandling då de krav som är relevanta ska appliceras på de distributörer som i vardagen bedriver verksam- het gentemot öppenvårdsapotek och sjukvården. Det är inte heller sjukvården eller öppenvårdsapoteken som styr över vilka distributö- rer som används i en-kanalsystemet. Detta styrs i stället av läkemedels- industrin. Eftersom varken öppenvårdsapotek eller sjukvården kan styra över vilka leverantörer som levererar läkemedel till dem kan de inte heller upphandla tjänsten. Det behöver därför finnas någon annan grund för att teckna avtal med läkemedelsdistributörerna. I de fall licens, parallell- eller receptfria läkemedel distribueras via andra partihandlare än Tamro och för öppenvårdsapoteken är det däremot något som apoteken styr över. Sådana krav som behöver ställas på dessa leverantörer kan därmed apoteksaktörerna avtala om. För sjukvårdsprodukter som inte är läkemedel är det kommuner, regioner och andra vårdgivare som avtalar om leveranser. Det är därmed möjligt för kommuner och regioner att i sina avtal ställa krav på kontinuitetshantering. Sådana avtal riktar sig inte mot de som till- Säkerställd distribution i kris och krig Kommuner och regioner behöver därför även ställa krav på kontinuitetshantering och planering för varuför- sörjningen i kristid i de avtal som tecknas direkt med tillverkarna. Utredningen bedömer att fördelarna med att avtalsvägen ställa krav på kontinuitetshantering och robusthet hos de största distribu- törerna överväger framför en författningsreglerad skyldighet. Genom avtal kan de robusthetshöjande åtgärderna, och därmed också kost- naderna för detta, begränsas till de största aktörerna som är av av- görande betydelse för att upprätthålla distributionen av både läke- medel och andra sjukvårdsprodukter över hela landet. På det sättet omfattas också både distributörer av läkemedel och andra sjukvårds- produkter av förbrukningskaraktär. För andra sjukvårdsprodukter än läkemedel kan kommuner, regio- ner och andra vårdgivare själva i sina upphandlingar ställa krav på robusthet och kontinuitetshantering hos distributörerna, men i många fall finns för läkemedel ingen avtalsrelation mellan köparen och distri- butören, utan enbart mellan tillverkaren och distributören. Det är därför inte tillräckligt att för läkemedel överlåta kravställningen till kommunernas och regionernas upphandlingar. Det är av nationellt intresse att säkerställa att de största distributörerna av sjukvårdspro- dukter kan upprätthålla sin verksamhet vid samhällsstörningar. Det är därmed rimligt att en myndighet på nationell nivå tar ansvar för detta inom ramen för totalförsvarsplaneringen. kan teckna avtal för läkemedelsförsörjningen Varje myndighet ska i syfte att stärka sin egen och samhällets kris- beredskap analysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen all- varligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. Be- vakningsansvariga myndigheter har ett särskilt ansvar för att planera och vidta förberedelser för att skapa förmåga att hantera en kris, förebygga sårbarheter och motstå hot och risker. De ska också ana- lysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. Inom ramen för risk- och Säkerställd distribution i kris och krig sårbarhetsanalysen ska myndigheterna bl.a. identifiera samhällsvik- tig verksamhet.68 Inom hälso- och sjukvårdsområdet är , Folkhälso- myndigheten, och bevaknings- ansvariga myndigheter enligt förordningen (2015:1052) om krisbered- skap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Samtliga ovan nämnda myndigheter föreslås också ingå i en kom- mande beredskapssektor för hälsa, vård och omsorg där Socialstyrel- sen föreslås bli sektorsansvarig myndighet.69 Det är av ovanstående skäl rimligt att , efter samverkan med , och , samt med kommu- ner och regioner, ingår sådana avtal med de största distributörerna av sjukvårdsprodukter i . I avsnitt 12.5.3 har utredningen beskrivit behovet av företagsplanläggning och undanförsel samt bestämmel- ser om detta. Utredningen bedömer att avtal med de största distri- butörerna av sjukvårdsprodukter bör ingås inom ramen för sådan företagsplanläggning och att frågan om planering för undanförsel är särskilt relevant i förhållande till dessa stora distributörer. Till stöd för att få till stånd sådana avtal finns en skyldighet för när- ingsidkare att medverka i totalförsvarsplaneringen. I lagen (1982:1004) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen finns bestämmelser om att bl.a. ägare eller innehavare av industriella anläggningar och andra näringsi- dkare samt sådana arbetsgivarorganisationer och arbetstagarorganisa- tioner är skyldiga att delta i totalförsvarsplaneringen. Ägare eller inne- havare av industriella anläggningar och andra näringsidkare ska lämna de upplysningar som totalförsvarsmyndigheterna behöver för sitt pla- neringsarbete samt, om det behövs, i övrigt medverka vid planeringen av de egna uppgifterna inom totalförsvaret. Den som på grund av bestämmelserna i första stycket har fått utföra arbete som har med- fört betydande kostnader, kan få ersättning för detta av allmänna medel. är en av de myndigheter som har rätt att begära upplysningar eller begära medverkan enligt lagen.70 Regeringen har aviserat att man avser att tillsätta en utredning för att se 688 § förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters upp- gifter vid höjd beredskap samt lagen. 69Struktur för ökad motståndskraft, betänkande av utredningen om civilt försvar (Dir. 2018:79), s. 224. 701 § förordningen (1982:1005) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisa- tioner m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen. Säkerställd distribution i kris och krig över behovet av en sammanhållen funktion för samhällets försörj- ningsberedskap. Om en sådan funktion tillskapas skulle uppgiften att ingå avtal med distributörer av sjukvårdsprodukter kunna över- låtas till den myndighet som ansvarar för funktionen. Bedömningen av vilka distributörer som bör omfattas av sådana avtal och vilka krav på robusthet och kontinuitetshantering som bör ställas på sådana verksamheter bör då göras i samråd med kommuner, regioner och de bevakningsansvariga myndigheterna inom hälso- och sjukvårdsområ- det, dvs. , , och , samt med Försvarsmakten. Vid en kärnkraftsolycka kan radioaktiva ämnen, däribland radio- aktivt jod, komma att spridas som har stor betydelse ur strålskydds- synpunkt. Genom intag av stabil jod blockeras upptag av radioaktiv jod till sköldkörteln. Jodtabletter används således som en förebyg- gande åtgärd mot sköldkörtelpåverkan. Sköldkörteln hos barn och gravida är särskilt känslig för joniserande strålning. Snabb tillgång till jodtabletter är därför avgörande för att begränsa skador som kan uppkomma från vissa luftburna radioaktiva ämnen. Intag av jod- tabletter kombineras som regel med andra skyddsåtgärder t.ex. inom- husvistelse eller evakuering. För att skydda allmänheten vid en radiologisk nödsituation i sam- band med en kärnteknisk olycka i delas jodtabletter ut till den del av allmänheten som bor eller bedriver verksamhet i de beredskaps- zoner som finns i anslutning till kärnkraftverken i Forsmark, och Simpevarp (kärnkraftverket i Simpevarp benämns inte sällan som kärnkraftverket i ). Utdelningen omfattar t.ex. permanent- boende, fritidshus, lantbruk och andra näringsidkare. Utöver detta hålls jodtabletter i lager regionalt och nationellt, dels för att kunna kom- plettera förhandsutdelningen, dels för att kunna genomföra en begrän- sad utdelning i indikeringszonen (zon för strålningsmätning).1 Läns- styrelsen ansvarar för att upprätta program för bland annat utdelning av jodtabletter.2 Av 10 kap. 1 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor följer bl.a. att regeringen i de avseenden som behandlas i denna lag får meddela ytterligare föreskrifter som rör skydd för liv och hälsa, miljö samt utbildning. Regeringen får överlåta åt en förvaltningsmyndighet eller 14 kap. 26 § förordning (2003:789) om skydd mot olyckor. 24 kap. 18 och 21 §§ förordning (2003:789) om skydd mot olyckor. en kommun att meddela sådana föreskrifter. Av 4 kap. 6 § lagen om skydd mot olyckor och 4 kap. 15 § förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor följer att ansvarar för räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning i sådan omfattning att särskilda åtgärder krävs för att skydda allmänheten eller då överhängande fara för ett sådant utsläpp föreligger. Genom förordningen (2020:317) om ändring i förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor kommer ett antal bestämmelser att ändras , vissa från och andra från . Eftersom förordningsändringarna redan är beslutade utgår ut- redningen i de fortsatta texterna från att samtliga ändringar trätt i kraft och beskriver rättsläget utifrån de nya bestämmelserna. Av 4 kap. 18 § förordningen om skydd mot olyckor följer att en länsstyrelse ska säkerställa att den befolkning som sannolikt kom- mer att beröras i händelse av en radiologisk nödsituation ges infor- mation om de hälsoskyddsåtgärder som ska vidtas och de regler som gäller i en sådan situation. ska vidare, i fall som avses i 4 kap. 6 § lagen om skydd mot olyckor, säkerställa att den befolk- ning som faktiskt berörs i händelse av en radiologisk nödsituation underrättas om fakta om olyckan, de regler som gäller för befolkningen och de hälsoskyddsåtgärder som ska vidtas. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får meddela ytterligare föreskrifter om vad denna information ska innehålla. Av 4 kap. 27 § sistnämnda förordning följer också att inom bered- skapszonerna för kärnkraftverken i Forsmark, och Simpevarp ska jodtabletter delas ut till allmänheten i förhand och en komplette- rande utdelning av jodtabletter förberedas. Inom planeringszonerna för kärnkraftverken i Forsmark, och Simpevarp ska en be- gränsad extrautdelning av jodtabletter till allmänheten förberedas. 14.1Jodtabletter i kärnenergiberedskapen till gäller i en ordning enligt vilken flera myn- digheter delar på ansvaret för inköp, lagerhållning och utdelning av jodtabletter. beslutade regeringen efter att antagit en pro- position om riktlinjer för energipolitiken, att jodtabletter skulle delas ut till samtliga hushåll i den inre beredskapszonen i anslutning till kärn- kraftverk.3 fick ansvaret att anskaffa och tillsammans med kostnadsfritt svara för distributionen till hushåll i den inre beredskapszonen. skulle också svara för att preparatet tillhandahölls kostnadsfritt via apotek för daghem, skolor, sjukhus, arbetsplatser och andra gemensamma inrättningar. Det an- kom också på att svara för att jodtabletter fanns till- gängliga för försäljning via apotek för användning utanför den inre beredskapszonen. I samråd med dåvarande Statens strålskyddsinsti- tut4, i det följande förkortat SSI, och länsstyrelserna skulle Social- styrelsen också svara för att det tillskapades en reserv av jodtabletter tillgänglig för kompletteringsutdelning inför en olycka.5,6 har SSI i samverkan med och dåvarande Räddnings- verket7 gjort en ny anskaffning till hushållen fram . gjordes anskaffningen i stället av Strålsäkerhetsmyn- digheten, i det följande förkortat SSM och Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap, i det följande förkortat MSB. Även om regeringens beslut var att skulle ansvara för anskaffning och lagerhållning blev det i praktiken så att SSI åren 1981–1991 anskaffade tabletterna i samråd med . Vid anskaffningen 1996 behövde alla tabletter bytas ut, både de förhands- utdelade och de beredskapslagrade tabletterna, eftersom det skett en förändring av läkemedlets styrka. Av budgetpropositionen 1995/96 framgår att SSI då tilldelades ett engångsbelopp för att ersätta de gamla tabletterna med för högt jodinnehåll och årliga medel om 580 000 kro- nor för rullande tablettersättning.8 Åren 1996–2006 har SSI genomfört och bekostat inköpen med egna anslag. gav SSI in en skrivelse till där de redogör för inköpen.9 Av skrivelsen framgår att SSI anser att det effektivaste sättet att använda statens medel är att köpa in större mängder läkemedel vid ett fåtal tillfällen istället för årliga inköp som impliceras i tilldelningen av medel. Inför upphandlingen lät därför SSI också kontrol- lera kvaliteten på de centralt lagrade tabletterna. Då kvaliteten visade sig vara god valde myndigheten att fortsätta lagringen bortanför det 3Regeringsbeslut, (dnr 941/81). 4I dag en del av , . 5Proposition om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90), bilaga 2, s. 27. 6Regeringsbeslut, (dnr 941/81). 7I dag en del av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. 8Förslag till statsbudget för /96 (Prop. 1994/95:100), bilaga 15. 9Jodtabletter till allmänheten (M2001/5128/MK). angivna utgångsdatumet som angavs på förpackningen, s.k. långtids- lagring. omfattar de återkommande inköpen tabletter för det centrala lagret endast om det finns ett behov utifrån läkemedlens kvalitet. 14.1.1Nuvarande ordning för inköp och distribution Enligt nuvarande ordning upphandlar SSM nya jodtabletter för all- mänhetens behov, regionala lager och vid behov för central lagerhåll- ning . MSB och länsstyrelserna i , och samarbetar i distributionen av tabletterna till de berörda fastig- heterna. Senaste upphandling och utdelning genomfördes men en ny upphandling och utdelning är aviserad . Tabletterna som delas ut till allmänheten ska ha en hållbarhet som räcker hela femårsperioden. Med tanke på att den ordinarie marknaden för jod- tabletter är begränsad tillverkas läkemedlet inför varje utdelnings- tillfälle. finns två läkemedel godkända för försäljning i . Dessa har fem10 respektive sju11 års fastställd hållbarhet, vilket för läke- medel får anses vara en lång hållbarhet. De läkemedel som inte delas ut direkt till allmänheten lagras dels regionalt genom de aktuella läns- styrelsernas försorg, dels centralt genom SSM. Centralt lagrade läke- medel följs upp och hållbarheten kontrolleras enligt Läkemedelsver- kets riktlinjer (se även långtidslagring i avsnitt 9.7). SSM har gjort en överenskommelse med om den nationella beredskaps- lagringen som innebär att jodtabletterna, tillsammans med andra pro- dukter, lagras i beredskapslager. Det ursprungliga uppdraget att upphandla jodtabletter tilldelades men uppgiften har som beskrivits i allt större grad tagits över av SSI och senare SSM. I energiproposi- tionen föreslås att de utökade beredskapsåtgärderna ska finan- sieras genom avgifter från kraftföretagen och att dessa avgifter ska till- föras SSI genom anslag.12 10Produktresumé Kaliumjodid G.L. Pharma, godkänd . 11Produktresumé Kaliumjodid SERB, godkänd . 12Proposition om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90), bilaga 2 s. 36. För det ursprungliga uppdraget avseende inköp och distribution av jodtabletter och uppbyggnad av ett extra lager avsattes 2,1 mil- joner kronor samt för informationsinsatser.13 I sam- band med att alla tabletter behövde bytas ut , tilldelades SSI för inköp av nya tabletter och ett löpande årligt anslag på för rullande utbyte.14 Det särskilda anslaget återfinns också i myndighetens regleringsbrev /1996. Inköp av läkemedel och informationsfolder för förhandsut- delning och regionala lager uppgick till . Kostnaden för central lagerhållning uppgavs vara per år.15 Myndig- heternas kostnader för genomförandet av uppdraget med upphandling, lagerhållning och distribution belastar anslag 3:1 Strålsäkerhetsmyn- digheten ap. Statens kostnader för kärnenergiberedskapen finansieras genom avgifter enligt förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . ska enligt regleringsbrev för föreslå ändrade avgiftsnivåer för . har MSB tilldelats för beredskap mot kärnkraftsolyckor. Medlen får användas i Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskaps verksamhet samt fördelas till länsstyrel- serna i , , , , , , , , , , Västra Göta- lands, och efter överenskommelse med Strålsäkerhetsmyndigheten.16 Dessa medel som MSB fördelar till läns- styrelserna avser deras hantering med planering, distribution och in- formation avseende jodtabletter och eventuell upphandling av tjänster kopplat till distribution. 14.1.3Kommande förändringar på området Regeringen beslutade om att förändra beredskapszonerna kring kärnkraftverken.17 De nya zonerna ska vara inrättade . Förändringarna innebär att beredskapszonerna för kärnkraftverken i Forsmark, och Simpevarp ändras till en inre zon om och en yttre zon om . 13Regeringsbeslut (dnr 941/81). 14Förslag till statsbudget för /96 (prop. 1994/95:100), bilaga 15 s. 36. 15Jodtabletter till allmänheten (M2001/5128/MK). 16Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap (Ju2020/04578). 17Förordningen (2020:317) om ändring i förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor. kommer ett planeringsavstånd från anläggningen.18 Utformningen av de exakta zonerna ska fastställas av den länsstyrelse där den kärntekniska anläggningen är belägen.19 Inom beredskapszonerna för kärnkraftverken i Forsmark, och Simpevarp ska jodtabletter delas ut till allmänheten i förhand och en kompletterande utdelning av jodtabletter förberedas. Med kom- pletteringsutdelning menas utdelning av jodtabletter under en hän- delse inom det område där förhandsutdelning tidigare skett till barn och vuxna som av något skäl inte har tillgång till de förhandsutdelade jodtabletterna. Inom planeringszonerna för kärnkraftverken i Forsmark, och Simpevarp ska också en begränsad extrautdelning av jod- tabletter till allmänheten förberedas.20 Med extrautdelning avses ut- delning av jodtabletter under en händelse inom ett område där för- handsutdelning av jodtabletter inte har skett. Detta kan till exempel ske i vindriktningen från ett kärnkraftverk i samband med en radio- logisk nödsituation. Ovan beskrivna förändringar medför betydande konsekvenser för utdelningen av jodtabletter. Beredskapszonen utökas vilket innebär att betydligt fler samhällen, och därmed fastigheter, hushåll och verksamheter inkluderas. Även extrautdelningen i planer- ingszonen påverkas eftersom den nya zonen sträcker sig från anläggningen medan den nuvarande s.k. indikeringszonen endast sträcker sig . Framtida upphandlingar av jodtabletter behöver således omfatta större volymer. De utökade planeringszonerna kräver också mer omfattande planering kring extrautdelningen. SSM bedö- mer att kostnaderna för förhands- och extrautdelning av jodtabletter ökar från dagens till årligen.21 Denna kostnad kommer kunna preciseras närmare efter genomförd upphandling –2021. 1821 a och 21 b §§. 1921 c §. 21Strålsäkerhetsmyndigheten (2017): Förslag till nya beredskapszoner (SSM 2017:27), tabell 19 s. 94. Tabell 14.1 Antal hushåll inom beredskapszoner och planeringsavstånd kring respektive kärnkraftverk Antal inom motsvarande befintliga zoner inom parentes. Fritidsboende har inte inkluderats. (1 100) (10 000) (29 000) (33 000) (250 000) Källa: (2017): Förslag till nya beredskapszoner (SSM 2017:27) . Kommande upphandling och distribution Regeringen gav SSM, MSB och länsstyrelserna i uppdrag att upphandla, distribuera och lagerhålla jodtabletter inom ramen för kärnenergiberedskapen.22 SSM ska enligt uppdraget upphandla och nationellt lagerhålla jodtabletter i beredskapssyfte. Länsstyrelserna i , och län ska administrera utskick av jod- tabletter, inklusive relaterad information, till alla hushåll, skolor och övriga berörda i de nuvarande inre beredskapszonerna. Länsstyrel- serna i , , och ska admi- nistrera ett kompletterande utskick av jodtabletter, inklusive relate- rad information, till de hushåll, skolor och övriga berörda som efter att de nuvarande beredskapszonerna ändras kommer att ingå i en beredskapszon. Därutöver ska SSM distribuera jodtabletter till de tre kärnkraft- verken i Forsmark, och Simpevarp. Länsstyrelserna i , , , , , , , , , och Öster- götlands län ska ansvara för regional lagerhållning samt för komplet- teringsutdelning vid behov inom kärnkraftverkens beredskapszoner och begränsad utdelning vid behov inom de nuvarande indikerings- zonerna och de kommande planeringszonerna. Den kommande upphandlingen genomförs i brytpunkten för ett nytt regelverk och planeras enligt uppdraget att ta höjd för den ut- 22Uppdrag att upphandla, distribuera och lagerhålla jodtabletter inom ramen för kärnenergi- beredskapen (M2020/00729/Ke). ökade volymen som krävs med anledning av de ändrade zonindel- ningarna. Efter förändringarna i förordningen om skydd mot olyckor kommer också betydligt fler aktörer (länsstyrelser) vara involverade i distributionen och utdelningen. 14.2Vissa problem i hanteringen av jodtabletter I rapporten till nya beredskapszoner har SSM påpekat att lag- stiftningen inte är tydlig när det gäller myndigheternas rättsliga för- utsättningar för att hantera jodtabletter inom kärnenergiberedskapen.23 Myndigheten anser också att ansvaret för upphandling, lagerhållning, kompletterings- och extrautdelning samt rätten att rekommendera intag av jodtabletter bör utredas. har i sin granskning av regeringens och myndigheternas arbete med säkerheten avseende kärnteknisk verksamhet gjort iakttagelsen att även MSB och läns- styrelserna i kärnkraftslänen anser att de saknar rättsliga förutsätt- ningar för att hantera jodtabletterna.24 rekommenderar därför regeringen att utreda och klargöra rättsläget i frågan. Utredningen har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att analysera rättsläget kring hantering av jodtabletter inom ramen för kärnenergi- beredskapen och att utreda ansvaret för upphandling, lagerhållning, kompletterings- och extrautdelning samt rätten att rekommendera intag av jodtabletter samt att föreslå hur dessa frågor ska lösas.25 Beträffande nuvarande ordning för inköp, lagerhållning och ut- delning av jodtabletter är inte minst läkemedelslagen (2015:315), lagen (2009:366) om handel med läkemedel och lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel av intresse. Vidare aktualiseras bestämmelser i andra lagar och förordningar på hälso- och sjukvårds- området samt även myndighetsföreskrifter om bl.a. behörighet att förskriva läkemedel samt om förordnande och utlämnande av läke- medel. Till detta kommer bestämmelser i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och bestämmelser i förordningar som anknyter till nämnda lag. 23Strålsäkerhetsmyndigheten (2017): Förslag till nya beredskapszoner (SSM 2017:27). 24Riksrevisionen (2019): Om det värsta skulle hända – statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor (RiR 2019:30). Inköp och lagerhållning av receptfria läkemedel Jodtabletter är receptfria läkemedel. SSM ska enligt uppdrag från rege- ringen upphandla och nationellt lagerhålla jodtabletter i beredskaps- syfte. Länsstyrelserna ska lagerhålla jodtabletter regionalt.