sou · H9B368 · 2021-08-25 00:00:00 — Som konstaterats i av- snitt 3.3.3 är denna brottslighet starkt förknippad med våldsbrotts- lighet och konflikter, särskilt när den tar sig uttryck genom gatu- handel. Den kräver ofta ett våldskapital eller inflytande över det område i vilket narkotikan säljs eller på annat sätt hanteras (se även avsnitt 3.4 för en redogörelse avseende narkotikamarknaden i och vidare i kap. 10).58 När det gäller renodlad vinningsbrottslighet i övrigt är bilden mer spridd och någon annan form av brottslighet som motsvarar narko- tikabrottslighetens betydelse har inte framkommit (se vidare nedan under rubriken andra typer av brott). En andra gemensam nämnare för de aktuella grupperna, men även andra kriminella nätverk, är våldskapitalet (se avsnitt 3.3.1). Det leder oss till brottslighet som bygger upp eller består i användningen av ett sådant kapital, dvs. Enligt både rapporter och de kontakter som vi har haft med bl.a. 58Se även Brå 2016: 12 s. 89 ff. och (2017a) s. 23 ff. Brå används våldskapitalet för att kontrollera områden, utöva otillå- ten påverkan och bedriva narkotikahandel men även för att utöva annan brottslighet som t.ex. utpressning. En viktig beståndsdel i sammanhanget är att våldskapitalet bidrar till den s.k. tystnadskultur som, tillsammans med parallella samhällsstrukturer, underlättar kriminella nätverks verksamhet i utsatta områden.59 I det följande redogör vi för sådana brott som beskrivits som rele- vanta för oss i denna kontext. När det gäller olika former av rån framstår det som att tiden för spektakulära rånbrott mot banker, värdetransporter m.m. delvis är förbi. Däremot har personrånen ökat kraftigt , framför allt mot unga, och sådana rån har sammankopplats med kriminella nätverk i utsatta områden. Person- rån har även beskrivits av Polisen som ett s.k. strategiskt brott som yngre individer ofta begår innan de går vidare till att ägna sig åt annan brottslighet inom ramen för stadsdels- och förortsbaserade grupper. Av dessa anledningar är rånbrottslighet av betydelse, trots att denna brottslighet inte har angetts som framträdande bland äldre och mer etablerade aktörer i grupperna (se vidare avsnitt 8.4.7).60 Utpressning har beskrivits som vanligt förekommande inom de aktuella nätverken. Brotten kan ta sig uttryck i både beskyddarverk- samhet och annan utpressning. Sådan brottslighet kan förekomma i förhållande till t.ex. näringsidkare i utsatta områden men även inom den kriminella miljön och internt inom nätverken genom s.k. böt- ning. Utpressningsverksamhet sägs ha utvecklats till en viktig in- komstkälla för många kriminella grupper. Användningen av ett vålds- kapital är ofta en förutsättning för brottens genomförande. Det finns även uppgifter om att denna brottslighet ersatt andra grova brott som var vanligare, t.ex. grova rån. I sammanhanget bör även framhållas att Brås studier har visat att många individer misstänkta för dödligt våld i den kriminella miljön har varit misstänkta för utpressning (se vidare avsnitt 8.4.8).61 Till detta kommer andra allvarliga brott som innefattar våld eller hot och som bygger upp ett våldskapital eller annars förekommer i samband med de aktuella nätverkens brottslighet. Att det våld som 59Se även Brå 2016:12 s. 37 och 50 ff., Brå 2018:6 s. 66 ff., Brå 2019:10 s. 58 ff., Polis- myndigheten (2017) (a) s. 27 och 30, m.fl. (2019) s. 23 samt Polismyn- digheten (2019a) s. 11, 83 ff. och 92 ff. 60Se även Brå 2016:12 s. 50 och 97 f. 61Brå 2016:12 s. 97 f. och 120 f., Brå 2018:6 s. 82 och 126 f, Brå 2020:4 s. 9 och Polismyndig- heten (2017a) s. 29. kopplas ihop med kriminella nätverk i utsatta områden har ökat i både omfattning och grovhet har nämnts i många olika sammanhang. Enligt våra kontakter med bl.a. och Brå är brott såsom misshandel, människorov, olaga tvång, olaga hot men även övergrepp i rättssak av relevans i detta sammanhang. Sistnämnda brott förekommer inte sällan i samband med rån och utpressning enligt information från (se vidare avsnitt 8.4.2 och 8.4.4–8.4.6).62 Skjutvapen och sprängämnen m.m. Med tanke på tillgången till illegala skjutvapen och sprängämnen i den kriminella miljön behöver även vapenbrott och brott mot lagen om brandfarliga och explosiva varor nämnas i sammanhanget. Sådan brottslighet bedöms tillsammans med våldsbrottslighet vara knuten till narkotikaförsäljning, som en förutsättning för att kunna upprätt- hålla organiserad narkotikahandel . I sammanhanget kan även konstateras att de flesta av dödsskjutningarna i sker med illegala vapen.63 Mot bakgrund av redogörelsen i förevarande kapitel framstår också den faktiska användningen av skjutvapen och sprängämnen för att begå våldsbrott m.m. som klart överrepresenterad i den sortens nätverk som behandlas här (se bl.a. avsnitt 3.2 och 3.3.3). Det kan dock ifrågasättas om brott såsom mord och allmänfarlig ödeläggelse i sig kan anses som vanligt förekommande jämfört med annan brotts- lighet. Däremot bör de betraktas som kännetecknande för kriminella uppgörelser, vilket behandlas i det följande. Brott som kännetecknar kriminella uppgörelser Frågan om vilka brott som kännetecknar eller ger uttryck för krimi- nella uppgörelser har till viss del redan besvarats genom redogörel- sen för våldet inom den kriminella miljön och beskrivningen av de konflikter som förekommer (se avsnitt 3.2 och 3.3.1). Sammanfatt- ningsvis kan det sägas att det yttersta tecknet på kriminella upp- görelser eller konflikter som kan kopplas till de aktuella nätverken 62 Se även (2019a) s. 13 avseende människorov och (2017a) s. 13 avseende övergrepp i rättssak. 63Se t.ex. Brå 2016:12 s. 63 f., Brå 2017 s. 36 f. och 66 f. samt m.fl. (2019) s. 20. måste anses vara skjutningar och sprängningar, vilket i huvudsak är fråga om brott såsom mord och mordförsök samt allmänfarlig öde- läggelse. Som det har beskrivits för oss kan skjutningar också genomföras för att allvarligt skada någon eller för att skrämmas (vilket i det senare fallet även kan ske genom sprängningar), dvs. som allvarliga fall av misshandel och olaga hot. Utpressning förekommer inte enbart i förhållande till närings- idkare och andra utanför den kriminella miljön utan också mellan grupper eller internt i form av s.k. bötningar. Även utpressnings- brottslighet kan alltså vara kännetecknande för kriminella uppgö- relser enligt våra efterforskningar, varvid t.ex. sprängningar kan ingå. Också brott såsom människorov, olaga tvång och övergrepp i rättssak kan förekomma i sammanhanget enligt våra kontakter med bl.a. och Brå, liksom andra former av misshandel och olaga hot än de som redan nämnts. Andra typer av brott Även annan brottslighet förekommer i de nu aktuella nätverken, inte minst eftersom många av de inblandade individerna är multikrimi- nella. När det gäller vinningsbrottslighet, eller brott relaterade till sådan verksamhet, måste penningtvättsbrottslighet nämnas eftersom alla kriminella nätverk som bedriver vinningsbrottslighet i någon utsträckning behöver vidta sådana åtgärder för att kunna tillgodo- göra sig sina intäkter (se även avsnitt 3.3.4 ovan). Även tillgreppsbrott och andra förmögenhetsbrott förekommer. berättat utmärker sig de aktuella grupperna dock inte beträffande t.ex. stölder och tillgrepp av fort- skaffningsmedel. Även om sådana brott kan förekomma (ibland i kombination vid s.k. smash and grab-kupper) är det alltså inte klart att denna slags brottslighet kan ses som vanligt förekommande eller typisk för de kriminella nätverk som vi inriktar oss på i förevarande del. När det gäller mer organiserad tillgreppsbrottslighet utpekas ofta i stället utländska s.k. stöldligor.64 har olika former av bedrägerier sagts bli vanligare inom ramen för kriminella nätverk och det finns exempel på att så- (2017) s. 15 f. dana nätverk som vi inriktar oss på här är inblandade i denna typ av verksamhet. Det är dock svårt att säga hur vanligt det är och före- komsten av sådan brottslighet verkar, utifrån den information som lämnats till oss, variera mellan olika nätverk. Även bidragsbrott base- rade på t.ex. felaktig folkbokföring uppges förekomma. Likaså före- kommer brott mot välfärdsystemen och annan ekonomisk brottslighet t.ex. i form av att företag och föreningar i utsatta områden utnyttjas för att erhålla felaktiga förmåner. Också handel med svarta hyres- kontrakt har nämnts för oss i sammanhanget. Det har emellertid inte framkommit att den vinningsrelaterade brottslighet som har beskrivits ovan kan anses motsvara betydelsen av den narkotikahandel som nätverken i de utsatta områdena ägnar sig åt. Brottsligheten är inte heller förknippad med våld och otrygg- het på samma sätt som narkotikabrottsligheten. Det kan därför ifrågasättas om denna slags brottslighet behöver lyftas fram särskilt i förevarande sammanhang, trots att t.ex. stölder och bedrägerier antalsmässigt kan vara vanligare än grova våldsbrott. Stölder och bedrägerier är dessutom överhuvudtaget mycket vanligt förekom- mande i samhället och är inte utmärkande för hur just våldsamma kriminella grupper bedriver sin verksamhet. Avslutningsvis kan nämnas att de personer som ingår i kriminella nätverk sannolikt ägnar sig åt en mängd mindre allvarliga brott, i form av vad som kan kallas för vardagsbrottslighet. Som exempel kan nämnas ringa stöld, olovlig körning och ringa narkotikabrott. Sådan brotts- lighet kan visserligen, när den sker öppet, förekomma som ett sätt att statuera sin makt i ett område och påverka tryggheten där. Även dessa slags brott är dock mycket vanligt förekommande i samhället överlag. Det är dessutom svårt att belägga i vilken utsträckning som brotts- ligheten har ett samband med de kriminella nätverkens verksamhet. Utifrån ovanstående redogörelse kan viss slags brottslighet betraktas som särskilt betydelsefull. I vart fall för sådana i regel löst sam- mansatta kriminella nätverk som förekommer i utsatta områden och som till stor del ligger bakom den våldsutveckling som har be- skrivits. Det rör sig om: •Annan allvarlig brottslighet som innefattar våld eller hot, såsom misshandel, människorov, olaga tvång, olaga hot och övergrepp i rättssak •Vapenbrott och brott mot lagen om brandfarliga och explosiva varor. När det gäller kriminella uppgörelser och konflikter i denna del av den kriminella miljön utmärker sig följande kategorier av brott: •Skjutningar och sprängningar, dvs. gärningar som kan rubriceras som bl.a. mord, mordförsök och allmänfarlig ödeläggelse •Annan allvarlig brottslighet som innefattar våld eller hot, såsom misshandel, människorov, olaga tvång, olaga hot och övergrepp i rättssak. Nämnda brottslighet är inte av betydelse endast för sådana nätverk i utsatta områden som redogörelsen inriktar sig på. Brottsligheten är också av relevans för andra kriminella grupper som ägnar sig åt narkotikabrottslighet och besitter ett våldskapital som används för brottslig verksamhet. Enligt våra kontakter med m.fl. inbegriper detta bl.a. mc-gäng och kriminella familje- och släkt- nätverk.65 Mot bakgrund av narkotikabrottslighetens betydelse för våra över- väganden följer i detta avsnitt en översikt över narkotikamarknaden i . Redogörelsen är av övergripande natur och rör inte bara sådan narkotikahantering som kan kopplas till våldsamma kriminella nätverk. 65Se även t.ex. Acta Publica Rapport 2020:07 s. 9 f. och m.fl. (2019) s. 21. 3.4.2Kort om narkotikamarknadens omfattning , , har presenterat en uppskattning av hur stor den årliga omsättningen av narkotika är i . Uppskattningen utgår från det s.k. gatupriset, med vilket avses priset vid överlåtelse av små mängder i konsu- mentledet, samt antal narkotikabeslag som gjorts av polis och tull. De substanser som ingår i skattningen är hasch, marijuana, kokain, amfetamin, heroin och ecstasy. För cannabis (hasch och marijuana) har den genomsnittliga årliga omsättningen – 2019 beräknats till eller av den totala narkotikamarknadens omsättning. Narkotikasorten med näst högst beräknad omsättning var amfetamin (eller av den totala marknaden) och därefter följde kokain (eller av den totala marknaden). Cannabis omsatte alltså något större belopp än kokain och amfetamin tillsammans. Heroin omsatte enligt beräk- ningen (av marknaden) och ecstasy (av marknaden). Den genomsnittliga årliga omsättningen av de omnämnda narkotika- sorterna –2019 har uppskattats till mellan 2,7 och . Narkotikaklassade läkemedel som används utan läkarförskrivning ingår inte p.g.a. bristande underlag, men an- ges i rapporten också vara en vanligt förekommande narkotikatyp.66 CAN betonar att det är förenat med svårigheter att bestämma omsättningen på narkotikamarknaden eftersom viktig information saknas, bl.a. vad gäller transittrafiken i och beslagseffektivi- teten hos tull och polis. Det betonas att beräkningarna har gjorts med försiktighet, för att undvika ogrundade överdrifter.67 Såvitt avser mängden narkotika på marknaden har CAN bedömt att cannabis nådde konsumentmarknaden under perio- den –2019. Motsvarande siffror för amfetamin var , för kokain närmare och för heroin drygt . Antalet ecstasytabletter beräknas ha uppgått till 900 000.68 har senare, i en analys av underrättelsematerial inhämtat från Encrochat, uppskattat att cirka 100–narkotika smugglas in i . Utifrån materialet går det enligt rap- 66CAN (2020), Narkotikaprisutvecklingen i –2019, s. 27 ff. porten inte att uppskatta hur mycket narkotika som konsumeras i . Hur stor del av den till insmugglade narkotikan som förs vidare till andra länder framgår inte av materialet. Även om inte all den narkotika som smugglas in i konsumeras här, anförs i rapporten att uppgifterna om storleken på smugglingen till medför att de tidigare bedömningar om narkotikamarknadens om- fattning förmodas vara i underkant.69 Den vanligaste illegala drogen i är alltså cannabis. I Folk- hälsomyndighetens nationella folkhälsoenkät uppgav av befolkningen i åldern 16–att de hade använt cannabis . Andelen män som använt cannabis var större än andelen kvinnor och användning av cannabis var vanligare bland yngre än äldre. I åldersgruppen 16–uppgav att de hade använt cannabis . I denna ålders- grupp uppgav av männen och av kvinnorna att de hade använt cannabis under de senaste 12 månaderna.70 Även på narkotikamarknaden inom EU är cannabis den narko- tikasort som har högst omsättning. Narkotikamarknaden inom EU beräknades 2017 omsätta i missbrukarledet, eller . Av denna summa svarade can- nabis för en omsättning om eller av den totala omsättningen. Ungefär 25 miljoner människor inom EU uppskattas använda cannabis . Den narkotikasort med näst högst omsättning inom EU 2017 var kokain, vars omsättning upp- gick till eller av den totala marknadens omsättning. Ungefär 4 miljoner människor inom EU beräknas an- vända kokain . Därefter följde heroin med en omsättning om , vilket utgjorde av narkotikamarkna- dens totala omsättning, samt amfetamin och MDMA vars motsva- rande siffor uppgick till eller av den totala marknaden.71 69Polismyndigheten (2021) s. 19 f. 70Folkhälsmyndigheten (2021), Den svenska narkotikasituationen 2020. 71European (2019), EU Drug Markets Report 2019, Publications Office of Union, s. 15 ff. Smuggling av narkotika till är att betrakta som ett mottagarland för narkotika, dvs. mer- parten av den narkotika som konsumeras här smugglas in i landet. Narkotikatillgången i bedöms ha blivit allt större ; antalet narkotikabeslag har ökat och enskilda narkotikabeslag avser större mängder . Dessutom ökar antalet kriminella grupperingar som handlar med narkotika och me- toderna för smuggling och distribution av narkotika förändras kontinuerligt.72 Efterfrågan på narkotika ställer krav på etablerade smugglings- vägar. Kriminella nätverk använder här främst två strategier: an- tingen smugglas större partier vid färre tillfällen, eller mindre partier mer frekvent. Det senare tillvägagångssättet brukar benämnas myr- trafik. Narkotikapartier smugglas i stor omfattning via de kom- mersiella handelsflödena till genom olika upplägg. En fram- gångsrik strategi som kriminella nätverk använder är att utnyttja legala företag och affärsmodeller inom olika områden, t.ex. logistik- och transportbranschen. På så sätt integreras de legala och illegala marknaderna, vilket innebär att smugglingen döljs i det legala flödet och således försvårar upptäckt. kan användas i alla steg i smugglingen, från inköp, via transport till distribution och lagerhållning. Ett exempel är användning av s.k. täcklast vid trans- port i lastbil. En sådan last utgör en legal last som används för att dölja de illegala varorna och det verkliga syftet med resan, dvs. Täcklast används också för att minska risken för upp- täckt vid en dokumentkontroll, då de legala varorna beskrivs i trans- portdokumenten och även kan visas upp vid en fysisk kontroll.73 Den organiserade myrtrafiken till rör sig vanligen om mindre volymer av narkotika som ofta smugglas från till genom olika transportsätt. Ofta anlitas kurirer för detta ändamål. Dessa rekryteras av kriminella nätverk och befinner van- ligen sig i en utsatt situation. Det kan bl.a. röra sig om resurssvaga personer som kan vara lätta att utnyttja för smuggling.74 72Polismyndigheten m.fl. (2019) s. 20. 73Ibid och (2020), Lägesbild organiserad brottslighet 2020, s. 8 ff. 74Tullverket (2020) s. 15 och 21. I analys av material från Encrochat har en för- djupad genomgång gjorts beträffande 84 aktörer som bedöms vara de mest centrala i narkotikasmugglingen till . Dessa smugglar främst hasch, marijuana, kokain samt amfetamin in i landet. Samtliga aktörer är placerade i , eller , samt på stra- tegiska platser i produktions- och transitländerna och Neder- länderna. Narkotikan smugglas in i främst via och , som bedöms vara den mest frekvent förekommande gränsövergången. Smugglingen sker enligt rapporten i regel med väg- transport och då främst med lastbil. Det ovan beskrivna tillväga- gångssättet att gömma narkotika i en legal last anges vara vanligt före- kommande. Enligt rapporten går det inte via Encrochat att följa nar- kotikans fortsatta väg inom . Troligen tas narkotikan emot av personer med lägre status i den kriminella kontexten som kommu- nicerar via andra medel än Encrochat.75 Försäljningen av narkotika på den svenska marknaden Narkotikahandeln är en viktig inkomstkälla för den organiserade brottsligheten och utgör ofta basen i de kriminella nätverkens illegala verksamhet. Den bidrar dessutom till att upprätthålla och vidare- utveckla den organiserade brottsligheten. Genom penningtvätt inve- steras ansenliga summor från narkotikahandeln i den legala sektorn, t.ex. i företag och fastigheter.76 Den kriminella ekonomi som genereras av narkotikahandeln bedöms enligt utgöra ett samhällshot i form av korruption och penningtvätt. Som redan framkommit i avsnitt 3.3.3 och 3.3.5 anses narkotikamarknaden vara den mest våldsamma mark- naden inom den illegala ekonomin och flera studier visar att för- ändringar i narkotikamarknaden leder till ökat våld på såväl lokal som nationell nivå. De stora förtjänsterna från narkotikahandel tillfaller ett fåtal personer högt upp i hierarkin i de kriminella nätverken. Säljarna av de mindre partierna är ofta yngre personer och narkotikaförsäljning är ett sätt att skaffa sig en position i den kriminella miljön. 75Polismyndigheten (2021) s. 17 ff. 76Polismyndighetens narkotikabekämpning, Delredovisning av regeringsuppdrag att för- stärka bekämpningen av illegal handel med narkotika (Ju2019/02681/P0), s. 3. 77Polismyndigheten m.fl. (2019) s. 20 samt och (2016) s. 9. spelar alltså viktig roll i unga personers koppling till kriminella nät- verk och i etablerandet av en kriminell identitet (se vidare av- snitt 3.5) vilket kan ställas i relation till att öppen narkotikahandel har blivit vanligare i svenska städer och förekommer i större delen av landet.78 Av Brås intervjustudie avseende personer med erfarenhet av skjut- vapenvåld i den kriminella miljön framgår att cannabismarknaden framstår som relativt tillgänglig, både för säljare och köpare. Några av de intervjuade beskriver det som lätt att ta sig in på marknaden, men menar att konkurrensen om positioner och kunder är intensiv, vilket skapar nya konfliktytor. Flera intervjupersoner berättar att de haft ett eget avgränsat område att sälja i, dit kunder åker för att köpa cannabis. De har också försökt skydda området från utom- stående, eftersom de finns många som säljer cannabis. I studien beskrivs en hierarkisk ordning på narkotikamarknaden. Personer som smugglar in narkotika till landet och säljer stora par- tier vidare befinner sig överst i hierarkin. Längst ner i hierarkin finns de som köper och brukar narkotika, men som inte säljer narkotika. Mellan dessa positioner finns de övriga narkotikaförsäljarna, vars makt beror på vilket led de säljer i. De som säljer större partier nar- kotika till andra langare har t.ex. en starkare position än den enskilde säljaren på gatan. Cannabis och kokain beskrivs genomgående som de vanligaste drogerna som intervjupersonerna sålt. Till skillnad från cannabismarknaden beger sig säljaren av kokain ofta till köparen, varför försäljningsområdet blir mindre viktigt. Kokainmarknaden tycks därför bygga på mer personliga förhållanden mellan köpare, som ofta befinner sig i innerstaden, och säljare, som reser från för- orten.79 menar att förekomsten av narkotika påverkar den upplevda tryggheten i lokalsamhällen, vilket sker genom bl.a. den öppna narkotikaförsäljningen som pågår i anslutning till bostadsom- råden och centrumanläggningar i vissa områden. Därtill kommer som sagt de konflikter och uppgörelser bland kriminella, som ofta sker i den offentliga miljön, där narkotika förekommer som en möjlig motivbild (se avsnitt 3.2 och 3.3.3 ovan).80 78Polismyndigheten (2017) s. 9, m.fl. (2019) s. 20 och och (2016) s. 9. 79Brå 2019:3 s. 45 ff. 80Polismyndigheten m.fl. (2019) s. 20 och och (2016) s. 9. Brå har av regeringen fått i uppdrag att kartlägga de svenska nar- kotikamarknaderna, vilket ska redovisas . Vi har samrått med företrädare för Brå som arbetar med detta upp- drag. De har i huvudsak bekräftat den bild av narkotikamarknaden i som beskrivs i detta avsnitt. De har dock tillagt bl.a. följande uppgifter. Försäljning av narkotika sker i normalfallet genom att köpare och säljare får kontakt via t.ex. sociala medier för att sedan träffas fysiskt för att slutföra transaktionen. Detta kan för den utomstående framstå som en öppen gatuförsäljning, men säljare och köpare har alltså ofta haft kontakt i förväg. Detta benämns som ”knarklursförsäljning”, då den enskilde säljaren i sin telefon har kon- taktuppgifter till sin kundkrets. Beroende på antalet kunduppgifter kan en sådan telefon vara värd mellan och på den svarta marknaden. Öppen narkotikaförsäljning utan föregående kontakt mellan säljare och köpare förekommer också, men är en mer marginell företeelse. Det förekommer också i större utsträckning än tidigare att kriminella nätverk i stationerar svenska medborgare i olika ”hubbar” eller transitländer, som t.ex. eller , för att organisera narkotikasmuggling till , vilket minskar användandet av grossister. Det är således fråga om en direktimport av narkotika till . 3.4.4Särskilt om narkotikaförsäljning på internet Narkotikahandeln på internet tenderar öka i omfattning. Den webb- baserade drogmarknaden har visat på en omfat- tande tillväxt. Det finns tecken på att personer i i högre ut- sträckning än i andra länder köper narkotika via internet och för- säljningen sker både över det öppna internet och över den dolda delen, Darknet, samt via sociala medier.81 Nätförsäljningen har medfört att drogerna är lättillgängliga, och inte geografiskt bundna, vilket avspeglas i att antalet beslag som görs i post- och kurirflödet har ökat stadigt . Genom försäljning över internet exponeras narkotika för nya målgrupper. Säljarna i den webbaserade droghandeln utgör allt från tidigare dömda grova narkotikabrottslingar välkända i den kriminella miljön till personer utan tidigare, för myndigheterna, känd brottserfaren- 81Polismyndigheten m.fl. (2019) s. 20 samt och (2016) s. 10.