sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Yrkesfiske är en sektor som många förknippar med maritim näring men sett till nettoomsättning uppgår sektorn till mindre än en procent av BNP. 2WWF 2015, Reviving the ocean economy – the case for action. 3Värmdö kommun, och 2014, Värdering av ekosystem- tjänster, Hemmesta sjöäng, Kartläggning och värdering av ekosystemtjänster knutna till våt- marken. , J., m.fl. 2020, Värdet av att uppnå god miljöstatus i svenska havsvatten, En betalningsviljestudie, Anthesis rapport 2020:8. Problemets omfattning och allvar De maritima näringarna har alla en relation till havet, men det finns skillnader i vilken utsträckning de påverkar och är beroende av havsmiljön. I figuren nedan representerar storleken på bubblan när- ingens relativa förädlingsvärde. Positionen av bubblorna avgörs av dess påverkan samt beroende av havsmiljö och dess ekosystemtjänster. Figur 3.1 Relation mellan maritima sektorerna och havsmiljön. Källa: Havs- och vattenmyndighet, Rapport 2018:27. Av figuren framgår tydligt att de maritima näringarna kommer att påverkas mycket olika vid en förändrad havsmiljö. Sjöfarten som är den näst största näringen mätt i nettoomsättning kommer knappt att påverkas av en försämrad havsmiljö, medan marin turism har ett stort beroende av ett gott miljötillstånd. Fiske är en väldigt liten del av de maritima näringarnas nettoomsättning, men har en hög på- verkan på ekosystemen som fiske även är mycket beroende av ett gott miljötillstånd. Problemets omfattning och allvar 3.5Nollalternativet – vad händer om ingen förändring görs? Statsmakternas ställningstagande till ett utredningsförslag under- lättas av om förslagets förväntade konsekvenser jämförs med konse- kvenserna av att inga förändringar görs, dvs. i jämförelse med ett nollalternativ. Med nollalternativ menas en bedömning av hur situa- tionen blir om förslagen inte genomförs. Med det förutsätter Miljö- målsberedningen att havsmiljöarbetet fortsätter på ungefär samma nivå och på ungefär samma sätt som . Miljömålsberedningen konstaterar att det pågår en ständig på- verkan på havsmiljön som åtgärder och ändrade regleringar också successivt genomförs både nationellt och internationellt. Effekter av klimatförändringen och havsförsurning kommer att fortsätta oberoende av Miljömålsberedningens förslag. Havets resi- liens, dvs. motståndskraft att möta dessa förändringar, kommer att försämras om inte ytterligare insatser genomförs, dvs. effekterna kommer att bli allvarligare. En försämrad status i havsmiljön, särskilt i kustområden, kan minska kolupptag och därmed i stället bidra till klimatutsläppen. Övergödningsproblematiken i är omfattande och om- fattningen av syrefattiga bottnar har ökat dramatiskt . Mycket har gjorts och prognoserna för övergödningen i visar att situationen sakta förväntas förbättras mot , men detta är under förutsättning att fortsatt kraftfulla åtgärder genomförs som även tar höjd för effekter av klimatförändringen som t.ex. ökad avrinning från land och därmed ytterligare tillförsel av näringsämnen. Arbetet med att minska utsläpp av farliga ämnen är ständigt på- gående, men utan ytterligare insatser kommer kunskapen om farliga ämnens påverkan på arter fortsätta att vara låg och inte vara i fokus för arbete med att begränsa tillförsel och rening av miljögifter och läkemedel. I ett nollalternativ kan det bli svårt att återetablera hållbara fisk- bestånd som ger sunda och goda livsmedel. Delar av fiskenäringen, särskilt det kustnära fisket i , står inför ytterligare omfattande problem om inte de mera kustnära fiskbestånden stärks och kan nyttjas för kommersiellt fiske. kommer att sättas under ytterligare press med fortsatt exploatering, särskilt av grunda vikar, och ett fortsatt växande båtliv. Problemets omfattning och allvar Detta kan i sin tur bidra till ytterligare problem i arbetet med åter- etablering av kustnära fiskbestånd. Kvaliteten på rekreation och friluftsliv kommer sannolikt att försämras, vilket även kan påverka turismnäringen negativt. Om inte förslagen om ändrad styrning och finansiering av de be- rörda statliga myndigheternas verksamhet genomförs så kommer styrningen och finansieringen fortsätta som . Det betyder att samtliga de problem och utmaningar som Miljömålsberedningen noterat, bl.a. ovan i detta kapitel, kommer att fortsätta. En otydlig målstyrning kommer fortsätta att ta stora resurser i anspråk och arbetet kommer även fortsättningsvis att genomföras i kortsiktiga projekt med bristfällig planering och uppföljning. Risken är att mindre effektiva åtgärder genomförs, kanske på fel ställen. Det geo- grafiska kaoset kommer att bestå och myndigheters och kommuners möjligheter att prioritera havsmiljöfrågor kommer inte att öka. Den ineffektiva styrningen av havsmiljöarbetet kommer att leva vidare om en för stor del av resurserna går till administration och inte till faktiska åtgärder i havsmiljön. 4 De nationella miljömålen Målen för miljöpolitiken ska integreras i andra politikområden. Myndig- heter ska ta hänsyn till miljö- och klimatfrågorna när de fullgör sin huvuduppgift. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s Agenda 2030 med sina 17 globala mål för håll- bar utveckling. Målen kopplar även till andra tvärsektoriella mål som t.ex. EU:s mål om klimat och energi (Europa2020), EU:s energi- och klimat- ramverk 2030 och politik för global utveckling (PGU).1 Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmål och det gene- rationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och inter- nationellt. Miljömålssystemet ger också en struktur för en systematisk upp- följning av miljöpolitiken som grund för ett strategiskt åtgärdsarbete.2 4.1Miljömålssystemet och dess kontext har förändrats och utvecklats över åren Av andra kapitel i betänkandet framgår hur havspolitiken och havs- miljöpolitiken i olika internationella konstellationer har utvecklats inte minst alltsedan först beslutade om de nationella miljö- målen. har ett stort antal dokument och beslut som har bäring på havsmiljön tagits fram. Det innebär att den internationella kontext som det nationella miljömålssystemet verkar inom ramen för, och i synnerhet vad gäller de havsanknutna miljömålen, har förändrats och utvecklats i avsevärd utsträckning jämfört med slutet av . 2019/20:1, utgiftsområde 20, s. 17. 2020/21:1, utgiftsområde 20, s. 9. Miljömålsstrukturen utvecklas kontinuerligt och har genomgått betydande förändringar sedan fattade beslut om dem 1998. Målen i miljömålssystemet3 omfattar : •Ett generationsmål som anger inriktningen för den samhälls- omställning som behöver ske inom en generation för att nå miljö- kvalitetsmålen. •Miljökvalitetsmål, som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. •Etappmål som anger de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet Generationsmålet, som beslutas av , är det övergripande målet för den nationella miljöpolitiken och slår fast att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser.4 Enligt regeringen förutsätter det en ambitiös miljö- politik i , inom EU och i internationella sammanhang. Gene- rationsmålet som är ett inriktningsmål som ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Generationsmålet har förtydligats genom beslut om 16 miljökvalitetsmål.5 Miljökvalitetsmålen beskriver det framtida önskade miljötillståndet. Till varje miljökvalitetsmål finns preci- seringar för att tydliggöra innebörden av vad som ska uppnås. Till miljökvalitetsmålen finns även indikatorer som beslutas på myndig- hetsnivå. I miljömålssystemet finns även etappmål. Etappmålen ska för- tydliga vad som behöver göras för att Generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen ska kunna nås. Etappmålen visar steg på vägen till Generationsmålet och till ett eller flera miljökvalitetsmål. Reger- ingen beslutar om etappmålen. Om det finns särskilda skäl beslutar om etappmål. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183; prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48; prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300 och prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. I regeringsförklaringen formulerade regeringen ett generationsmål för miljön. Målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Regeringen informerade om Generationsmålet i proposi- tionen 1997/98:145, Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . För att konkretisera vad Generationsmålet innebar åtföljdes det av ett antal preciseringar och i propositionen 2000/01:130 Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier beslu- tade regeringen att Generationsmålet skulle vara uppfyllt 2020. i propositionen 2009/10:155 Svenska miljömål – ett effek- tivare miljöarbete föreslog regeringen att skulle fatta beslut om Generationsmålet. föreslog regeringen även en höj- ning av ambitionsnivån eftersom Generationsmålet nu skulle upp- fyllas utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet skulle innebära att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen skulle vara uppfyllda inom en generation och att miljöpolitiken skulle inriktas mot följande s.k. strecksatser: –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad, –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart, –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan sam- tidigt som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas, –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, –en god hushållning sker med naturresurserna, –andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön, och –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt.6 2009/10:155. Generationsmålets strecksatser skulle vara övergripande för alla miljökvalitetsmål och vara avsedda att säkerställa att tvärsektoriella frågor integreras i miljömålssystemet. De skulle därför ingå som kriterier när förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen bedöms och i konsekvensanalyser för de nya strategier med etappmål och åtgärder som föreslogs för att nå målen. Strecksatserna skulle också kunna vara utgångspunkter när målövergripande etappmål och indika- torer tas fram.7 Miljö- och jordbruksutskottets ställningstagande till förslaget till ny målstruktur för miljöarbetet8 2010 var att såväl generationsmålet som de närmare preciseringarna av vilka värden som ska skyddas förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Som regeringen anför behöver det svenska miljöarbetet ta hänsyn till miljöpåverkan i andra länder. Styrmedel och åtgärder måste utformas på ett sådant sätt att inte exporterar miljöproblem, vilket bör förtydligas i miljöpolitiken. Gräns- överskridande miljöpåverkan bör inte begränsas till effekter av kon- sumtion i snäv bemärkelse, och det är relevant att även väga in effekter av politiska beslut. Det tydliggörs i generationsmålet att arbetet med att lösa de svenska miljöproblemen ska ske utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Utskottet ansluter sig till reger- ingens bedömning och konstaterar att den internationella aspekten är väl tillgodosedd i det föreslagna generationsmålet.9 Regeringen har därefter beskrivit Generationsmålet som ett inrikt- ningsmål för samhällets omställning som ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället.10 Regeringen har också givit uttryck för att Generationsmålet visar att samhället behöver ses som en helhet där miljöfrågorna inte betraktas som områden för sig utan som delar av alla politikområden. 2009/10:MJU25. 2009/10:155. 2009/10:MJU25. 2013/14:145. Inledningsvis fanns det 15 nationella miljökvalitetsmål i miljömåls- systemet.11 beslutade om det 16:e miljö- kvalitetsmålet – Ett rikt växt- och djurliv.12 beslutade om ändrad innebörd av de tre miljö- kvalitetsmålen Giftfri miljö, Säker strålmiljö och Bara naturlig försur- ning. beslutade regeringen om reviderade preciseringar till alla miljökvalitetsmålen utom Begränsad klimatpåverkan. Miljökvalitetsmålen skulle inledningsvis kompletteras med delmål. Delmålen var utgångspunkter för att i ett nästa steg precisera mål och strategier inom olika samhällssektorer och på skilda nivåer. hade beslutat om cirka 70 delmål till de sexton miljökvalitetsmålen. Många av dessa delmål hade 2010 som målår. Delmålen angav att en viss miljökvalitet skulle vara uppnådd eller att förändringar skulle vara genomförda för att miljökvalitetsmålen skulle kunna nås inom en generation. Enligt beslut 201013 skulle delmålen i miljömålssyste- met ersättas av etappmål. fastställda delmål skulle upphöra att gälla när nya etappmål beslutades. Etappmålen skulle identifiera en önskad samhällsomställning och ange steg på vägen för att nå Generationsmålet och ett eller flera miljökvalitetsmål. Etappmålen skulle däremot inte ange ett miljötillstånd eftersom det är fastlagt i miljökvalitetsmålen med preciseringar.14 Etappmål skulle även kunna tillföras miljömålssystemet genom mål som beslutas inom EU eller genom att internationella överens- kommelser införlivas i miljömålssystemet. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart , bet. 1998/99:MJU6. Observera att när propositionen lades fram fanns cirka 170 miljömål av olika slag och för olika nivåer som hade tagits fram . Många av målen hade antagits av medan andra beslutats av regeringen. 2004/05:150 Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag, bet. 2005/06:MJU3. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. för mål- och resultatstyrning av miljöarbetet Mål- och resultatstyrning – som även kallas resultatstyrning – inne- bär att mål, dvs. ett framtida önskat tillstånd, anges för en verksam- het, att resultatinformation tas fram systematiskt och att resultatet analyseras och bedöms mot uppställda mål.15 I sitt förslag 1998 till nya nationella miljökvalitetsmål menade regeringen att miljömålen – i en modern mål- och resultatstyrnings- process – skulle göra miljöarbetet mer målinriktat och effektivt.16 Miljökvalitetsmålen är mål – inte visioner I propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete, förtydligade regeringen att miljökvalitetsmålen inte är visioner utan är mål, dvs. uttrycker ett önskat framtida tillstånd. Om hur miljökvalitetsmålen ska tolkas sade regeringen att: I målstrukturen anges att miljökvalitetsmål anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska ”leda till”. Vi tydliggör med detta att miljökvalitetsmålen är mål, dvs. de ska inte betraktas som visioner. Den tidigare formuleringen var att miljökvalitetsmål anger det tillstånd iden svenska miljön som miljöarbetet ska ”sikta mot”. Formuleringen ”miljöarbete ska leda till” kan tolkas som en viss skärpning av målen.17 4.3Miljömålen – vad är det som ska uppnås? Bland regeringens förslag till åtgärder för att effektivisera miljö- målssystemet 2010 fanns även ett förslag om ändrad bedömnings- grund för måluppfyllelse. Bedömningsgrunden för måluppfyllelse, det vill säga att det är den miljökvalitet som miljökvalitetsmålen ut- trycker som ska vara uppnådd inom en generation – skulle ändras. Detta för att regeringen ansåg att den hade fört med sig att miljö- kvalitetsmålen var svåra och i vissa fall omöjliga att nå. att ett miljökvalitetsmål bör bedömas som möjligt att nå om analysen visar antingen att det tillstånd i miljön som målet och dess preciseringar uttrycker kan nås, eller att tillräckliga åtgärder, nationellt och inter- nationellt, är beslutade och förväntas vara genomförda inom en gene- 15Ekonomistyrningsverket 2007, Resultat och styrning i statsförvaltningen, ESV 2007:23. 1997/98:145, s. 20. 2009/10:155, Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete, s. 20. ration efter att systemet infördes. Generationsmålets strecksatser bör också ingå i analysen som kriterier för när förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen bedöms.18 skulle även fortsättningsvis vara målår för måluppfyllelsen. Regeringen menade att med den förändrade bedömningsgrunden skulle man också ta hänsyn till att naturen har lång återhämtningstid. Det skulle i sin tur medföra att miljökvalitetsmålen inte blir omöjliga att nå. Regeringen pekade också på att möjligheterna att nå miljö- kvalitetsmålen till stora delar är internationellt beroende och det krävs betydande insatser både inom EU och internationellt för att nå målen. Det innebär att när miljökvalitetsmålen följs upp behöver den natio- nella rådigheten i förhållande till det internationella beroendet synlig- Miljö- och jordbruksutskottet instämde därmed i regeringens slutsats att den tidigare bedömningsgrunden för miljökvalitetsmålen hade medfört att målen var svåra, och i vissa fall omöjliga, att nå. Utskottet menade att detta inte främjade ett effektivt miljöarbete. Utskottet anförde vidare att det kan leda till minskad trovärdighet och svårigheter att få till stånd effektiva åtgärder. Det är inte ett konstruktivt förhållningssätt att miljö- målsuppföljningen signalerar att det blir allt svårare att nå miljökvalitets- målen trots att betydande resurser lagts ned på miljöarbetet, vilket resulterat i att tillståndet i miljön har förbättrats.19 Enligt utskottet var det också angeläget att bedömningarna om möj- ligheterna att nå miljökvalitetsmålen och Generationsmålet skulle ge underlag för vilka insatser som ska prioriteras inom miljöpolitiken. Den förändrade bedömningsgrunden för måluppfyllelse innebär därmed att ett mål bör bedömas som möjligt att nå om analysen visar antingen att den miljökvalitet som målet uttrycker kan nås eller att tillräckliga åtgärder, nationellt och internationellt, är beslutade och förväntas vara genomförda. 2009/10:155, s. 28. 2009/10:MJU25, s. 14. Miljökvalitetsmålen med preciseringar bestämmer det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. De 16 miljökvalitets- målen är: –Bara naturlig försurning –Levande sjöar och vattendrag –Grundvatten av god kvalitet –Hav i balans samt levande kust och skärgård –Ett rikt odlingslandskap –God bebyggd miljö –Ett rikt växt- och djurliv. Kursiverade är de miljökvalitetsmål som aktualiseras i havsmiljö- arbetet. 4.4.1Sveriges rådighet över måluppfyllelsen Regeringen bedömer att för flera av miljökvalitetsmålen räcker det inte med de nationella insatserna för att de ska kunna nås. Det inne- bär att inte har rådighet över dessa miljökvalitetsmål. Detta gäller särskilt för Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Hav i balans samt levande kust Enligt regeringen måste man för att kunna nå dessa mål finna lösningarna inom EU eller genom internationellt samarbete. Miljökvalitetsmålen har operationaliserats genom att det till vart och ett av dem finns ett antal preciseringar som tydligare definierar inne- börden av miljökvalitetsmålen och det miljötillstånd som ska upp- nås. Miljökvalitetsmålen och preciseringarna ger därmed enligt reger- ingen en tydlig vägledning för miljöarbetet – för nationella myndig- heter, länsstyrelser, kommuner och andra aktörer. Preciseringarna är även kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen. Preciseringarna ska, enligt regeringen, vara grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Regeringens utgångspunkt vid utformningen av preciseringarna har varit att de ska ange ett miljötillstånd, vara åtgärdsneutrala, inte för omfattande och så långt som möjligt vara likartat utformade.20 De myndigheter som ansvarar för ett eller flera miljökvalitetsmål använder sig även av indikatorer för att bedöma om målen går att nå. Här nedan redovisas, inklusive respektive preciseringar, de två miljökvalitetsmål – Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning – som har en nära anknytning till havet. Dess- utom redovisas andra miljökvalitetsmål som har en nära koppling till havsmiljöarbetet. Dessa är Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Begränsad klimatpåverkan. 20Ds 2012:23, Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsätt- ning etappmål. 4.4.3Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har beslutat att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård innebär att och ska ha en långsiktigt hållbar produktions- förmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar.21 Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har direkt anknytning till havet.22 Regeringen har preciserat Hav i balans samt levande kust och skärgård så att med målet avses att –kust- och havsvatten har god miljöstatus med avseende på fysika- liska, kemiska och biologiska förhållanden i enlighet med havs- miljöförordningen (2010:1341), –kustvatten har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvalt- ning av kvaliteten på vattenmiljön, –kusternas och havens viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –grunda kustnära miljöer präglas av en rik biologisk mångfald och av en naturlig rekrytering av fisk samt erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för växt- och djurarter som en del i en grön infra- struktur, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer samt att naturligt förekommande fiskarter och andra havslevande arter fortlever i livskraftiga be- stånd, 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36. 2018:44, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för för- stärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla kust- och havsvatten, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden och kulturarvet, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveck- ling av värdena finns, –tillståndet är oförändrat för kulturhistoriska lämningar under vattnet, och –havs-, kust- och skärgårdslandskapens värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad.23 har beslutat att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning inne- bär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte har någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten.24 Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har direkt anknytning till havet. 23Ds 2012:23, Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsätt- ning etappmål. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36. Regeringen har preciserat Ingen övergödning så att med målet avses att –den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar till omgivande hav underskrider den maximala belastning som fastställs inom ramen för inter- nationella överenskommelser,