sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — (2020) Uppföljning av omställningen till en mer nära vård – Utvecklingen i regioner och kommuner och uppföljning av överenskommelsen En investering för utvecklade förutsättningar för vårdens medarbetare. (2020) Uppföljning och analys av överenskommelsen om ökad tillgänglighet 2020. Regionernas inrapportering av primärvårdsdata till den nationella väntetidsdatabasen. (2021) Analys av första och andra covid-19-vågen. (2021) Insatser för att främja omställningen till en god och nära vård. (2021) Uppföljning av primärvården och omställningen till en mer nära vård – Deluppdrag I – av registeruppgifter från primärvården. SOU 2015:32 Nästa fas i e-hälsoarbetet. SOU 2016:2 Effektiv vård. SOU 2017:53 God och nära vård – en gemensam färdplan och målbild. SOU 2018:39 God och nära vård – en primärvårdsreform. SOU 2019:29 God och nära vård – vård i samverkan. SOU 2019:42 Digifysiskt vårdval – tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. SOU 2020:19 God och nära vård – en reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. SOU 2020:80 Äldreomsorgen under pandemin. SOU 2021:25 Struktur för ökad motståndskraft. SOU 2021:34 Börja med barnen! – en sammanhållen god och nära vård för barn och unga. SOU 2021:6 Samordnad utveckling för god och nära vård, God och nära vård – rätt stöd till psykisk hälsa. () (2017) Patientdelaktighet i hälso- och sjukvården En sammanställning av vetenskapliga utvärderingar av metoder som kan påverka patientens förutsättningar för delaktighet. Statskontoret (2011) Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting. Statskontoret (2014) Överenskommelser som styrmedel. , K (2020) Hälsolabb – en arena för lärande och experimenterande i omställningen till Nära vård – en lägesrapport. Vision e-hälsa (2020) Genomförandeplan 2020–2022, version . Helsedirektoratets hemsida /tema/lover-og-forskrifter, uttag . Helsetillsynets hemsida /rettigheter-klagemuligheter, uttag . Kommuner och Regioners (SKR) hemsida ng/primarvardnaravard/patientkontrakt.28918.html, /download/18.71b542201784abfbf7a91ebf/16176995 69478/Nationell_punktmatning_2019_2020_bilaga2.pdf, uttag . /skr/halsasjukvard/ehalsa/digitalavardtjansteriprimarv arden/ersattningardigitalavardtjansteriprimarvarden.28836.html, uttag . /arbetssatt-och-ansvar/ansvar-och- regelverk/patientens-rattsliga-stallning/nationella-vardgarantin/ /veta-mer/vardgaranti/, uttag-2021-05-21. /, med följande val: genomförd, första kontakt, andel , , uttag . /download/18.438a2da8174729859c6b06e3/1600194 793873/Beslutsl%C3%A4ge-v%C3%A5rdval-Regioner-juni- 2020.pdf. Webbkollens hemsida , uttag . Ineras hemsida /nyheter/nyheter/covid-19-pandemin-okar- anvandandet-av-1177s-tjanster-pa-natet-med-100-procent, uttag . /tjanster/priser-for-ineras- tjanster/kundgrupper/regioner/, uttag . /tjanster/infrastrukturtjanster/, uttag . , Experiolabs hemsida /wp-content/uploads/2021/04/Halsolabb- %E2%80%93-en-arena-for-larande-och-experimenterande-i- omstallningen-till-Nara-vard-%E2%80%93-En- lagesrapport.pdf, uttag . /aktuellt/nyheter/2019/02/jag-vill-se- virtuella-halsorum-i-hela-landet, uttag . Myndigheten för digital förvaltnings hemsida /utveckling-av-digital-forvaltning/digital- infrastruktur, uttag . Nationella prostatacancerregistrets (NPCR) hemsida ,uttag /regler-och- lagstiftning/samordning/samordnad-upphandling, uttag . Youtube /watch?v=aMSZZdQZsEA, uttag . Myndigheten för digital förvaltnings (DIGG) hemsida /om-oss/regeringsuppdrag/pagaende- regeringsuppdrag/gemensam-informationsutbyte, uttag . Region hemsida /110295, uttag . hemsida /termbank, uttag . Svenskt perioperativt registers (SPOR) hemsida . Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården En kommitté i form av en delegation ska verka för ökad tillgänglig- het i hälso- och sjukvården, med fokus på kortare väntetider. Detta gäller inte minst i det efterarbete som följer på utbrottet av sjukdo- men covid-19, då en stor mängd uppskjutna vårdinsatser kommer att behöva omhändertas. –stödja regionernas arbete med att ta fram och genomföra regio- nala handlingsplaner för ökad tillgänglighet, –stödja ett effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom att informera om patienters valmöjligheter, –stödja regionernas och kommunernas arbete med utvecklingen av en nära och tillgänglig vård, –utreda och lämna förslag, om så anses lämpligt, på en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning genom 1177 Vårdguiden, –utreda en utökad vårdgaranti, –vidareutveckla överenskommelsen om kömiljarden, och –lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska delredovisas och slutredo- visas . Svensk hälso- och sjukvård brister i tillgänglighet Vården ska vara både jämlik och lätt tillgänglig. Den som har det största behovet av vård ska ges företräde till vården. Det framgår av både hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och patientlagen (2014:821). Tillgänglighet handlar om balansen mellan invånarnas behov av vård och vårdens kapacitet och resurser att möta dessa. En tillgänglig vård innebär att vården är lätt att komma i kontakt med och att insatser ges inom rimlig tid. Tillgänglighet handlar också om geogra- fisk närhet, behovsanpassade öppettider, gott bemötande och möj- ligheter till digitala kontaktlösningar med vården. Vidare innebär tillgänglighet att hälso- och sjukvården ska utformas så att den inte utestänger personer med särskilda behov, som exempelvis personer med funktionsnedsättningar eller personer som har ett annat moders- mål än svenska. Det är av särskild vikt att berörda aktörer beaktar eventuella risker för undanträngningseffekter, det vill säga att patien- ter med mindre medicinska behov ges vård före patienter med större medicinska behov, vid utformandet av olika tillgänglighetsinsatser. Trots att svensk hälso- och sjukvård håller hög medicinsk kvalitet har långa väntetider, liksom bristande tillgänglighet i bred bemär- kelse, varit ett problem . Det konstaterar både och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i sina uppföljningar av tillgänglighet och väntetider i vården. har därför en lagreglerad nationell vårdgaranti som anger hur länge en person som längst ska behöva vänta på vård. Andelen patienter som får vård inom vårdgarantins gränser har likväl minskat . Det innebär att allt fler patienter väntar allt på vård. Denna bild bekräftas av flera patientenkäter. Likaså visar in- ternationella jämförelser att patienter i upplever tillgänglig- heten till hälso- och sjukvården som sämre än patienter i jämförbara länder, särskilt och . Vidare pekar studier på att det finns ett samband mellan tillgängligheten till hälso- och sjukvård och befolkningens förtroende för vården. En bristande tillgänglighet riske- rar därmed att underminera förtroendet för hälso- och sjukvården. Att öka tillgängligheten och korta väntetiderna till hälso- och sjuk- vården genomsyrar regeringens satsningar . Regeringen har därför beslutat om ett flertal insatser på området. infördes en förstärkt vårdgaranti inom primär- vården. ingick staten och Kommuner och Regio- ner (SKR) en överenskommelse om en ny, uppdaterad kömiljard. Den följdes av överenskommelsen om ökad till- gänglighet i hälso- och sjukvården . Ungefär beslutade regeringen även om flera andra omfattande tillgänglighetssatsningar. Av dessa kan nämnas fortsättningen på arbetet med standardiserade vårdförlopp för cancer, liksom införandet av personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp för andra sjukdomsgrupper än cancer. Även utvecklingen av den nära vården, där särskilda medel går till att stödja arbetet med den förstärkta vårdgarantin inom primärvården, utgör en central del av regeringens tillgänglighetssatsningar. En annan central del är överenskommelsen inom psykisk hälsa, där särskilda medel avsätts för att korta köerna i barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Dessutom har satsningar gjorts på att stärka kompetensför- sörjningen i vården. Dessa satsningar har i varierande utsträckning påverkats av att regionerna har behövt ställa om hälso- och sjuk- vården för att bemöta utbrottet av covid-19, som orsakas av det nya coronaviruset. I stället för att bedriva utvecklingsarbete har regio- nerna och verksamheterna behövt säkerställa ett akut omhänder- tagande av såväl virussmittade patienter som patienter med andra akuta och svåra sjukdomstillstånd. Det har bl.a. medfört att en stor mängd planerade vårdbesök och operationer har ställts in eller skjutits . var antalet genomförda besök och operationer drygt 30 respektive lägre än föregående år, enligt den nationella väntetidsdatabasen. När hälso- och sjuk- vården kommer att kunna återuppta den ordinarie verksamheten igen är oklart, men siffrorna från väntetidsdatabasen pekar mot att antalet patienter i behov av vård då kommer att vara avsevärt mycket större . Det kommer att ställa höga krav på hälso- och sjukvården för att patienter ska få vård i rim- lig tid. Mot denna bakgrund finns ett behov av att fortsätta stödja regio- nerna i deras tillgänglighetsarbete. Från ett nationellt perspektiv finns även behov av att ta ett samlat grepp om tillgänglighetsområdet för att därigenom skapa förutsättningar för mer ändamålsenliga och kostnadseffektiva insatser på såväl nationell som lokal nivå. Detta gäller inte minst i det efterarbete som följer på utbrottet av covid- 19, då en stor mängd uppskjutna vårdinsatser kommer att behöva omhändertas. En delegation ska därför inrättas vars arbete ska syfta till att verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, med särskilt fokus på kortare väntetider. I denna del ska delegationens arbete framför allt inriktas mot regional, till skillnad från , hälso- och sjukvård eftersom det främst är inom den regionalt finan- sierade hälso- och sjukvården som utmaningarna med bristande till- gänglighet och långa väntetider finns. Det finns behov av att skapa förutsättningar för att förstärka arbetet med att öka tillgängligheten. Uppdraget att stödja tillgänglighetsarbetet och dess samordning Ytterst är det regionerna som ansvarar för vården och därmed för tillgängligheten och för att patienter får vård i rimlig tid. En central del i arbetet för att öka tillgängligheten är en väl utvecklad och fungerande samverkan mellan alla berörda aktörer. En förutsättning för att regionernas tillgänglighetsarbete ska få genomslag i verksam- heterna och komma patienterna till del är att förtroendevalda inom regioner, tjänstemän, offentliga och privata vårdgivare, liksom andra berörda aktörer såväl inom som mellan regionerna, arbetar samordnat. Regionerna måste därför fortsätta att ta ansvar för och prioritera ett kontinuerligt, brett och långsiktigt tillgänglighetsarbete. På grund av situationen med anledning av covid-19 har dock detta arbete i varie- rande utsträckning förändrats. Efter utbrottet av covid-19 kommer utmaningarna att vara än större eftersom viss planerad vård har skjutits som utbrottet har skapat nya behov. Till- sammans ökar det behoven av hälso- och sjukvård. Regeringen kan stödja regionerna genom att skapa goda förut- sättningar för deras tillgänglighetsarbete. Det kan bl.a. innebära att man från nationellt håll bistår regionerna genom att stödja sam- arbeten och samordnar dialoger mellan och inom regionerna samt med andra berörda aktörer, bl.a. privata vårdgivare, i syfte att främja ett kontinuerligt, brett och långsiktigt tillgänglighetsarbete. Genom att från nationellt håll stödja och samordna regionernas tillgänglig- hetsarbete stärks möjligheten till erfarenhetsutbyte över regiongrän- serna. Goda arbetssätt och metoder för förbättrad tillgänglighet kan på så sätt spridas mellan regionerna. Det är viktigt att regionerna drar lärdom av varandras arbete för ökad tillgänglighet eftersom det för- bättrar förutsättningarna för att de åtgärder som prioriteras är de mest ändamålsenliga och kostnadseffektiva. läget att insatser från nationellt håll stödjer redan pågående utveck- lingsarbete i regionerna. Det inkluderar arbetet inom ramen för överenskommelser mellan staten och SKR. Stödja regionernas arbete med att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet Orsakerna till bristande tillgänglighet i vården skiljer sig åt mellan olika delar av landet och mellan olika verksamheter inom regionerna. Exempelvis skiljer sig förutsättningarna åt mellan glesbygd och stor- stad när det gäller bl.a. fysiska avstånd till vården, öppettider på vård- inrättningar, antalet vårdgivare samt möjligheter att rekrytera och behålla personal. Vården kan därför inte förväntas vara utformad på samma sätt överallt. Därmed finns det inte en enskild nationell lös- ning på problemen utan regionen behöver anpassa sina åtgärder efter lokala förutsättningar, behov och utmaningar. Tillgängligheten inom BUP är en stor utmaning i de flesta regio- ner. Det finns därför särskilda behov av att utveckla definierade insatser för att nå en god tillgänglighet inom BUP. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över förutsätt- ningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (dir. 2019:93). I uppdraget ingår bl.a. att bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker . Regeringen bedömer att det krävs en utvecklad första linjens vård för barn och unga med psykisk ohälsa. Inom ramen för statens och SKR:s överenskommelser om en ny, uppdaterad kömiljard 2019 och ökad tillgänglighet i hälso- och sjuk- vården , ska regionerna ta fram regionala nulägesrapporter och handlingsplaner för tillgängligheten i den egna regionen. Nuläges- rapporterna redovisades och beskriver bl.a. de förut- sättningar, behov och utmaningar som präglar regionen när det gäller tillgänglighet till vård. Nulägesrapporterna ska ligga till grund för de handlingsplaner som regionerna ska lämna in . Detta senarelagda redovisningsdatum beslutades i en tilläggs- överenskommelse som staten och SKR tecknade på grund av utbrottet av covid-19. I handlingsplanen ska regionen bl.a. redogöra för regionens mål- sättningar när det gäller väntetider till hälso- och sjukvården. framgå vilka egna insatser och åtgärder som regionen anser krävs för att uppnå en hållbar och förbättrad tillgänglighet med kortare vänte- tider och minskade vårdköer. Regionerna ska särskilt redovisa hur de arbetar och strategiskt avser att arbeta för att patienter med kro- niska sjukdomar ska få vård efter behov och i rimlig tid. I hand- lingsplanen ska även insatser kopplade till BUP belysas särskilt. Vidare ska regionen i handlingsplanen redogöra för hur utbrottet av covid-19 har påverkat regionens tillgänglighetsarbete, vilka särskilda tillgänglighetsutmaningar utbrottet medför framöver och hur regio- nen kommer att arbeta med att säkerställa tillgängligheten efter covid-19. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, framgår att en generalplan för kortare köer inom vården ska tas fram tillsammans med regionerna. Dessa kommittédirektiv, till- sammans med de regionala handlingsplanerna, utgör en generalplan för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. –stödja regionerna i arbetet med att ta fram regionala handlings- planer med regionala målsättningar för ökad tillgänglighet, –inom ramen för arbetet med de regionala handlingsplanerna, stödja utvecklingen av ökad tillgänglighet till vård och stöd för barn och unga med psykisk ohälsa, –inom ramen för arbetet med de regionala handlingsplanerna, stödja regionerna i deras arbete för att säkerställa tillgängligheten såväl under som efter utbrottet av covid-19, –sammanställa och analysera de regionala nulägesrapporterna och handlingsplanerna som stöd för regionerna och som information till regeringen, –stödja regionerna i deras arbete med att genomföra de åtgärder som anges i de regionala handlingsplanerna, och –om det finns behov, föreslå andra insatser som bedöms nödvän- diga för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården med fokus på kortare väntetider. Stödja ett effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom att informera om patienters valmöjligheter Skillnader i väntetid både inom och mellan olika regioner, samt mellan olika vårdgivare inom samma specialistområde, pekar på att det finns möjlighet att korta patientens väntetid om vårdgivarnas och regionernas samlade kapacitet används mer effektivt. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har regionen en skyldighet att se till att patienten får vård hos en annan vårdgivare, utan extra kostnad, i de fall regionen inte kan erbjuda vård inom vårdgarantins tidsgränser. Problemet med långa väntetider bör dock adresseras redan innan patienten har väntat så . I patientlagen fastslås att patienter har möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård, inom eller utom hemregionen, obeaktat väntetiderna. Enligt SKR:s rekommendation om valmöjlig- heter inom hälso- och sjukvården och riksavtal för utomlänsvård, ska patienter även erbjudas att välja behandling inom sluten vård vid sjukhus i andra regioner, under förutsättning att hemregionen i för- väg godkänt patientens behov via remiss. I dessa fall står hemregio- nen för vårdkostnaden och patienten får bekosta resan. finns det därför pågående samarbeten mellan regionerna om möjligheten för patienter att välja sluten vård i olika regioner. Kunskapen om rådande valmöjligheter är dock inte sällan låg bland såväl verksam- hetsledning och vårdpersonal som patienter. Det innebär en ökad risk för att patienter väntar onödigt länge på vård. Iöverenskommelsen om ökad tillgänglighet i hälso- och sjuk- vården anges att SKR ska inleda en förstudie som tittar på vilken information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhets- data som skulle kunna tillgängliggöras på 1177 Vårdguidens webb- plats. I uppdraget ingår bl.a. att redogöra för hur denna information skulle kunna presenteras på webbplatsen, i syfte att möjliggöra för allmänheten och patienter att jämföra kvalitet, tillgänglighet och patientnöjdhet mellan olika vårdgivare. Förstudien ska redovisas . Genom att patienter t.ex. ges möjlighet att få vård hos andra vård- givare med kortare väntetider finns förutsättningar för ett bättre resursutnyttjande och en ökad tillgänglighet. Detta kan vara ett an- vändbart arbetssätt i det efterarbete som följer på covid-19. –informera berörda aktörer om patienters möjlighet att få vård hos andra vårdgivare, både i hemregionen och i andra regioner, –lämna förslag på åtgärder som, inom ramen för gällande lagstift- ning och med hänsyn till regionernas behov av långsiktiga planer- ingsförutsättningar för att kunna säkra en stabilitet i vårdutbudet, kan underlätta för patienter att få vård hos någon annan vård- givare med kortare väntetider, såväl inom den egna hemregionen som i andra regioner, i syfte att verka för ett mer effektivt utnytt- jande av den samlade vårdkapaciteten, –lämna förslag på insatser som stärker samarbetet mellan regionerna, –följa och stödja arbetet med att tillgängliggöra information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata på 1177 Vård- guidens webbplats, och –verka för att information och förslag på insatser görs tillgängliga för alla patientgrupper, oberoende av eventuell funktionsned- sättning. Stödja regionernas och kommunernas arbete med utvecklingen av en nära och tillgänglig vård En tillgänglig primärvård som ges nära patienten ökar patientens möjlighet att i första hand söka sig till primärvården. Det i sin tur kan medföra att akutsjukvården och annan specialiserad vård av- lastas, vilket bedöms leda till frigjord vårdkapacitet och ökad till- gänglighet i den specialiserade vården. trädde lagändringar i kraft som fastställer att vården ska ges nära befolkningen. Eftersom hälso- och sjukvård på primärvårdsnivå inbegriper både kommuner och regioner har arbetet med utvecklingen av den nära vården inletts på både och regional nivå, i olika omfattning och på olika sätt. har arbetet delvis ändrat inriktning eftersom hälso- och sjukvården har behövt anpassa sina verksamheter utifrån de mer akuta behov som utbrottet av covid-19 har medfört. Utvecklingen av en mer nära vård med fokus på primärvården är dock fortfarande en prioriterad fråga för regeringen, inte minst mot bakgrund av primärvårdens av- görande roll i det hälsofrämjande arbetet och i vården riktad till äldre personer och personer med kroniska sjukdomar. Enligt januariavtalet ska en primärvårdsreform genomföras . beslutade regeringen propositionen In- riktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform (prop. 2019/20:164). I propositionen beskrivs de tre målen med reformen: tillgängligheten till primärvården ska öka, patienten ska bli mer delaktig genom en personcentrerad vård och kontinuiteten i primärvården ska öka. För att stärka utvecklingen av en god och nära vård har regeringen beslutat om årliga överenskommelser med SKR: God och nära vård – en omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvård, . Enligt överenskommelsen avsätts medel till regionerna och kommunerna för att stödja utvecklingen av den nära vården och för insatser som syftar till att stärka kompetensförsörjningen samt för digitaliseringsarbetet i regio- nerna. Totalt avsätts för överenskommel- sen . Regeringen avser att fortsätta stödja hälso- och sjukvårdens utveck- ling av en mer nära vård. Arbetet behöver fortgå med kraft och inten- sitet och genomföras utifrån regionala nulägesanalyser och handlings- planer. Utvecklingen är beroende av beslut som stöder utvecklingen i den lokala kontexten. Vidare är utvecklingen beroende av att samver- kan på alla nivåer och mellan alla aktörer, t.ex. regioner och kommuner, fungerar tillfredsställande. Det visar inte minst den medicintekniska utvecklingen som har medfört att alltmer av sjukvårdsverksamhe- terna har kunnat överföras till öppen vård, som ansvaret för hemsjukvård i de flesta regioner har överförts till kommunerna. Det innebär att den kommunala hälso- och sjukvården har fått allt viktigare och mer komplicerade uppgifter när det gäller allt fler per- soner med omfattande vård- och omsorgsbehov. En god samverkan mellan den av regionen finansierade hälso- och sjukvården och den kommunala hälso- och sjukvården är därför en förutsättning för patientens möjlighet att få en god och sammanhållen vård, rehabili- tering och omsorg. –följa arbetet i regioner och kommuner vad gäller utvecklingen av en mer nära vård, med fokus på primärvården, –föreslå ändamålsenliga och kostnadseffektiva insatser för hur reger- ingen och statliga myndigheter kan fortsätta stödja utvecklingen av den nära vården, med fokus på primärvården, och –lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att utreda och lämna förslag, om så anses lämpligt, på en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning genom 1177 Vårdguiden Omvärldsförändringar i form av t.ex. demografi och förväntningar på välfärdstjänster gör att hälso- och sjukvården inte kan utgå från samma logik som tidigare med fokus på besök på t.ex. en vårdcentral eller ett sjukhus. Patienterna kommer själva i större ut- sträckning att kunna medverka i vården och ta hand om allt mer komplicerade sjukdomstillstånd. Patienterna kommer då också suc- cessivt att få ett större behov av information, rådgivning och stöd om hur de ska hantera information om sitt hälsotillstånd i olika situa- tioner. Detta tydliggör ett ökat behov av stöd till patienter och när- stående så att de själva kan vidta åtgärder för att lindra symtom, behandla sjukdomstillstånd och förbättra hälsotillstånd. Det finns sedan snart två decennier en nationell sjukvårdsråd- givning via 1177 Vårdguiden som erbjuder tjänster via telefonnumret 1177 och genom en webbplats, . Där erbjuds olika webb- tjänster, t.ex. journal på nätet eller tidsbokning. Regionernas och kommunernas bolag hanterar tekniken nationellt medan regionerna hanterar innehåll i form av information eller val av webb- tjänster utifrån regionala behov och önskemål. För invånarna inne- bär detta att man ringer ett telefonnummer och blir kopplad vidare till en regional organisation för sjukvårdsrådgivning.