sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Utredningen be- dömer att de förslag som redovisas i detta betänkande bör medföra ytterligare positiva konsekvenser för elever med utländsk bakgrund, både de som är födda i , och de som är födda utomlands, inklu- sive nyanlända elever, och ge dem bättre förutsättningar för att nå målen för sin utbildning. Eftersom utredningen föreslår att ordinarie skolstart i de obligatoriska skolformerna ska ske , , föreslår utredningen också att definitionen av nyan- lända ska ändras till att även gälla eleverna i nya årskurs 1. Detta syftar till att säkerställa att dessa elever, under samma villkor som gäller för elever i nuvarande årskurs 1, ges rätt till åtgärder särskilt anpassade för att underlätta nyanlända elevers skolgång. De åtgärder som riktar sig till nyanlända elever syftar i allmänhet till att anpassa undervisningen efter deras behov och förutsättningar och bidra till att eleverna snabbt tillägnar sig kunskaper i svenska språket. Utred- ningens förslag innebär vidare att eleverna i nya årskurs 1 kommer att ges ämnesundervisning vilket bl.a. innebär en förstärkt under- visning i svenska eller svenska som andraspråk. Utredningens förslag om att bestämmelserna om modersmålsundervisning i och motsvarande skolformer ska gälla för nya årskurs 1 bedöms vara till fördel för berörda elever. Ett skäl till detta är att det moders- målsstöd som barn i förskola och elever i förskoleklass har rätt till saknar närmare reglering, vilket medför att såväl omfattning som kvaliteten på modersmålsstödet kan variera. Konsekvenser av utredningens förslag 8.14.1Konsekvenser för medlemskap i Varje medlemsstat i EU ansvarar för sitt utbildningssystems organi- sation och för undervisningens innehåll (om Europeiska unionen [1992], artikel 126, punkt 1). Utredningen bedömer att förslagen överensstämmer med de för- pliktelser som åtagit sig i förhållande till (se av- snitt 8.9.1). 8.14.2Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Utredningens förslag innebär en administrativ, organisatorisk och till viss del pedagogisk förändring av förskoleklassen och samt motsvarande skolformer. Utredningen bedömer att förslagen inte i någon större utsträckning kommer att få konsekvenser för den offentliga servicen i olika delar av landet. Däremot kan utredningen konstatera att förslagen får konse- kvenser för sysselsättningen. Det handlar framför allt om de konse- kvenser som förslagen innebär för förskollärare, lärare och fritids- pedagoger. Dessa konsekvenser beskriver utredningen närmare i avsnitt 8.10 och 8.11. 8.14.3Konsekvenser för personlig integritet och dataskydd Inom utbildningsområdet behöver en mängd personuppgifter han- teras för att säkerställa att barn och elever får den utbildning som de har rätt till. Ett sätt att värna den personliga integriteten är att säker- ställa att hanteringen av personuppgifter följer de bestämmelser som finns för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen. Personuppgiftslagen (1998:204) ersattes av EU:s data- skyddsförordning (och rådets förordning [EU] 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG). EU:s dataskyddsförordning kompletteras av lagen (2018:218) med kom- Konsekvenser av utredningens förslag pletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (data- skyddslagen). Kompletterande bestämmelser om behandling av per- sonuppgifter finns även i 26 a kap. skollagen. För att personuppgiftsbehandling ska vara laglig krävs att det finns en rättslig grund för behandlingen (artikel 6.1 EU:s dataskyddsför- ordning). Dessutom ska behandlingen vara förenlig med de principer som gäller och ska tillämpas vid all behandling av personuppgifter enligt artikel 5.1 i EU:s dataskyddsförordning. Exempelvis ska per- sonuppgifter samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berätti- gade ändamål. Uppgifterna ska också vara adekvata, relevanta och inte för omfattande i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas. Behandling av personuppgifter är laglig bl.a. om den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.1 e EU:s dataskyddsförordning respektive 2 kap. 2 § dataskyddslagen). Utred- ningens förslag innebär ett i lag och förordning förändrat åläggande för offentliga och enskilda huvudmän inom skolväsendet. Den per- sonuppgiftsbehandling som bli följden av förslagen får därmed anses nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse och behand- lingen får därmed anses tillåten. Behandlingen måste dock ske i enlig- het med bestämmelserna i dataskyddsförordning och med de begränsningar som framgår där och i dataskyddslagen. Det ankom- mer därmed på huvudmännen, dvs. kommunen, staten eller den en- skilda huvudmannen, som är personuppgiftsansvarig för sin behand- ling av personuppgifter, att se till att behandlingen sker på ett sätt som är förenligt med gällande bestämmelser enligt nämnda regelverk. Utredningen bedömer att den nödvändiga behandling som följer av förslagen bör vara sådan behandling som sker inom ramen för den obligatoriska utbildningen i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Förslagen bör därför inte leda till att några nya behandlingar måste vidtas. Inom ramen för nämnda skolformer behandlar huvudmännen även upp- gifter som utgör sådana känsliga personuppgifter som avses i arti- kel 9.1 EU:s dataskyddsförordning. Det kan t.ex. röra sig om upp- gifter om hälsa. Enligt 3 kap. 3 § första stycket dataskyddslagen får känsliga person- uppgifter behandlas av en myndighet med stöd av artikel 9. EU:s dataskyddsförordning bl.a. om behandlingen är nödvändig med hän- syn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av unionsrätten eller Konsekvenser av utredningens förslag medlemsstaternas nationella rätt. Behandlingen ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenligt med det väsentliga inne- hållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläg- gande rättigheter och intressen. Mot bakgrund av nämnda bestäm- melser bör huvudmännen noggrant överväga i vilken mån det är nöd- vändigt och lämpligt att behandla känsliga personuppgifter. Utredningen gör sammanfattningsvis bedömningen att förslagen inte leder till några konsekvenser för den personliga integriteten. 8.14.4Konsekvenser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet Att minska brottsligheten och öka tryggheten är ett överordnat mål för regeringen och rättsväsendet. Brottslighet för med sig stora kost- nader för både brottsoffer och för samhället i stort. Det finns stora möjligheter att förebygga brott, t.ex. genom utbild- ning. Svensk och internationell forskning visar att det generellt sett finns positiva samband mellan utbildning och sysselsättning, samt att utbildning minskar risken för att en individ begår brott (se t.ex. , , Vlachos & 2015). Det finns ett starkt sam- band mellan hur väl barn klarar sin skolgång och senare brottslighet. Förslag som stärker elevers möjligheter att utveckla grundläggande färdigheter i läsning, skrivning och matematik och därmed stärker deras förutsättningar att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program bör därmed kunna bidra till att förebygga brottslighet. Utredningen bedömer i övrigt inte att förslagen får några konse- kvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. 9.1Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess i vissa skolformer inom skolväsendet. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet enligt skollagen (2010:800). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.7. 9.2Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafen innehåller bestämmelser om skolväsendet. I andra stycket tas skolformen förskoleklass bort ur uppställningen. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska finnas som skolform inom skolväsendet utan i stället ska en ny årskurs 1 läggas till skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller definitioner av vissa grundläggande begrepp i lagen. I paragrafen ändras en strecksats i vilken fristående skola definieras, på så sätt att skolformen förskoleklass utgår. Enligt definitionen av- ses fortsättningsvis med en fristående skola en skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av grund- skola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller en förteckning över lagens kapitel. I andra stycket tas 9 kap. om förskoleklassen bort från uppställ- ningen. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet. Paragrafen ändras också på så sätt att det anges att lagen inne- håller 30 kapitel i stället för 31. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om det kommunala huvudman- naskapet inom skolväsendet. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 Paragrafen innehåller bestämmelser om det statliga huvudmanna- skapet inom skolväsendet. I bestämmelsen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 Paragrafen innehåller bestämmelser om enskilda huvudmän inom skolväsendet. I första stycket och fjärde stycket tas förskoleklassen bort. Änd- ringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om samråd med kommunen innan en enskild startar utbildning inom förskoleklass, grundskola, grund- särskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anord- nas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att eller kommunen där utbildningen ska bedrivas handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 Paragrafen innehåller bestämmelser om elevhälsans omfattning. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om hälsobesök i , grundsärskolan och specialskolan. Andra stycket som reglerar att det första hälsobesökt får göras under utbildningen i förskoleklassen i stället för under utbildningen i , grundsärskolan och specialskolan tas bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skol- form inom skolväsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillgång till studie- och yrkes- vägledning. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldigheten att lämna register- utdrag. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen beskriver innehållet i skollagens tredje kapitel. Ikapitlet ändras paragraferna 4–4 b §§ till följd av att förskole- klassen upphör som skolform. Paragrafen om kapitlets innehåll änd- ras i enlighet med detta. Paragrafen reglerar skyldigheten att fortlöpande informera barns vårdnadshavare samt elever och elevers vårdnadshavare om barnets eller elevens utveckling. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen beskriver det första ledet i garantin för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. I första stycket första punkten tas förskoleklassen bort. Den sär- skilda bedömning av en elevs kunskapsutveckling ska i stället göras i årskurs 1 i , specialskolan och sameskolan. Paragrafens punkter i andra stycket disponeras om till följd av att förskoleklassen upphör som skolform inom skolväsendet och av att , sameskolan och specialskolan utökas med en ny årskurs 1. Det gör att innehållet i tidigare punkt 2 flyttas till punkt 1 och innehållet i tidigare punkt 3 nu är punkt 2. Punkten 1 ändras därför vidare på sätt att den kartläggning som tidigare gjordes i förskoleklassen läggs till i lågstadiet i och sameskolan och kunskapskraven i årskurs 1 eller 3 byts till årskurs 2 eller 4. Första stycket andra punkten ändras vidare på så sätt att den kart- läggning som tidigare gjordes i förskoleklassen läggs till lågstadiet i specialskolan och kunskapskraven i årskurs 1 eller 4 byts till års- kurs 3 eller 5. Förändringen av kunskapskraven i årskurs 1 till årskurs 3 följer av utredningens föreslag att flytta fram kunskapskraven och är således inte enbart av redaktionell art. Övriga ändringar är en följd av att förskoleklassen upphör och att specialskolan utökas med en ny årskurs 1 samt att lågstadiet ska omfatta årskurs 1-5. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.2.10. Paragrafen föreskriver att ansvarig förskollärare eller lärare ska vidta åtgärder inom ramen för garantin för tidiga stödinsatser i samråd med personal med specialpedagogisk kompetens. I första stycket första meningen och andra stycket tas förskollärare bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen upphör som skol- form inom skolväsendet och att , sameskolan och special- skolan ska utökas med en ny årskurs 1. I , sameskolan och specialskolan är lärare ansvariga för undervisningen. I första stycket andra punkten tas förskoleklassen bort och i stället ska samråd ske vid en planering av stöd när det i lågstadiet upptäcks att sådant stöd behövs. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och att , sameskolan och specialskolan ska utökas med en ny årskurs 1. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen reglerar skyldigheten att i vissa situationer följa upp stöd i form av extra anpassningar. I paragrafen tas förskoleklassen bort och i stället ska uppföljning genomföras i slutet av lågstadiet i , sameskolan och specialskolan. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och att , sameskolan och specialskolan ska utökas med en ny årskurs 1 samt att lågstadiet ska omfatta årskurs 1–4 respektive årskurs 1–5. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1och 5.2.10. I paragrafen anges tillämpningsområdet för bestämmelserna om sär- skilt stöd. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.5.2. Paragrafen innehåller en definition av nyanländ elev. Första stycket tredje punkten ändras på så sätt att med nyanländ elev avses den som har påbörjat sin utbildning här senare än höst- terminens start det kalenderår han eller hon fyller i stället . Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och att eleverna börjar i och motsvarande skolformer, dvs. det året eleven fyller . Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.3 Paragrafen reglerar den bedömning som ska göras av en nyanländs kunskaper. Andra stycket andra punkten ändras till att sådan bedömning även ska göras för en elev som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår som han eller hon fyller , i stället . Ändringen är en följd av den nya lydelsen i 12 a §. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om överlämning av uppgifter om elever i vissa skolformer när de övergår från en skolform till en annan eller från en skolenhet till en annan skolenhet inom skol- formen. Tredje stycket är nytt. Bestämmelsen innebär en skyldighet för avlämnande förskoleenhet respektive verksamhet i form av pedago- gisk omsorg enligt 25 kap. skollagen att lämna över viss information till den mottagande skolenheten vid elevövergångar mellan förskola eller pedagogisk omsorg, grundskola, grundsärskola, specialskolan och sameskola. Det är bara sådana uppgifter som behöver lämnas över för att barnets övergång ska underlättas som ska lämnas över. Det kan t.ex. vara fråga om uppgifter om olika former av stöd som barnet har fått hos den avlämnande förskolenheten eller verksamheten och som kan behövas sättas in även hos den mottagande skolenheten. Det är den avlämnande förskoleenheten eller pedagogiska omsorgen som ska bedöma om uppgifter behöver lämnas över till den mottagande skolenheten och i så fall vilka uppgifter som ska lämnas över. Bestämmelsen innehåller sådana uppgiftsskyldigheter som är sekre- tessbrytande enligt 10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400; OSL). Enligt bestämmelsen hindrar sekretess inte att en uppgift lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Även den sekretessbrytande bestäm- melsen i 10 kap. 2 § OSL, stadgar att om sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild eller till en annan myndighet om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna full- göra sin verksamhet, blir tillämplig, eftersom de nya bestämmelserna innebär att det ingår i de avlämnande skolornas verksamhet att över- lämna sådana uppgifter som behövs för att underlätta övergången för eleven. Detta innebär att en förskola med en offentlig huvudman kan lämna uppgifter med stöd av de nya bestämmelserna i förevarande paragraf till såväl skolor med offentlig huvudman som till fristående skolor. Verksamma inom fristående förskolor eller enskild pedago- gisk omsorg omfattas av bestämmelserna om tystnadsplikt i 29 kap. 14 § skollagen. Enligt de bestämmelserna får den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven verksamhet enligt skollagen inte obehörigen röja viss information. Ett uppgiftslämnande som görs i enlighet med uppgiftsskyldighet i lag eller förordning görs dock inte obehörigen. När det gäller frågan vilka uppgifter om ett barn som kan behöva lämnas över för att underlätta övergången för barnet kan första kon- stateras att uppgifter om vilka stödinsatser som ett barn har fått, och som bedöms behövas även hos skolenheten, normalt behöver lämnas över för att underlätta barnets övergång. Även uppgifter om ett barns kunskapsutveckling kan vara relevant att lämna över även när en elev inte har behov av stöd eller särskilt stöd. När det gäller elever som av olika skäl behöver särskilda utmaningar och stimulans i under- visningen, t.ex. särskilt begåvade barn, behöver ofta en överlämning göras av uppgifter om kunskapsutveckling och hur huvudmannen har arbetat med olika insatser för att så långt som möjligt stärka barnets utveckling. Utöver uppgifter om kunskapsutveckling och stödinsatser kan det också finnas andra uppgifter som rör barnets situation som kan vara relevanta att lämna över. De uppgifter som överlämnas bör som huvudregel ta sin utgångspunkt i målen för utbildningen men däremot inte beskriva egenskaper hos individen. Som nämnts ovan måste avlämnande förskola eller pedagogisk om- sorg göra en bedömning om en överlämning av uppgifter över huvud taget behövs. Om förskolan eller verksamheten bedömer att en över- lämning behövs måste också förskolan eller verksamheten göra en bedömning av vilka uppgifter som är relevanta att lämna över till den skolan med hänsyn till barnets fortsatta skolgång. behöver detta göras i samråd med barnet och barnets vårdnadshavare. Om det råder oenighet kring vad som ska lämnas över bör skolan göra ytterligare en bedömning av vad som är bäst för barnet (jfr 1 kap. 10 §). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4.3. Paragrafen innehåller bestämmelser som innebär att en rektor får besluta att betyg i viss utsträckning ska sättas utöver vad som i övrigt följer av skollagen. Första stycket ändras på så sätt att årskurserna för vilka en rektor som önskar det kan besluta att betyg även ska sättas i ändras. En rektor kan således besluta att betyg ska sättas i årskurs 5 och 6 i , grundsärskolan och sameskolan eller i årskurs 6 och 7 i specialskolan vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Ändringen är en följd av att , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan utökas med en årskurs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som gäller om en rektor vill vidta åtgärder för att ett beslut om betygssättning enligt 14 a § ska upphöra att gälla. I andra stycket ändras årskurserna på sätt att rektorn får avgöra om ett sådant beslut endast ska avse kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller om det även ska omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 5 i , grundsärskolan eller same- skolan eller i årskurs 6 i specialskolan med stöd av ett beslut enligt 14 a §. Ändringen är en följd av att , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan utökas med en årskurs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om vårdnadshavares inflytande över utbildningen i vissa skolformer och i fritidshemmet. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om rektorns skyldighet att ut- reda när en elev vid upprepade tillfällen stört ordningen eller upp- trätt olämpligt eller om eleven gjort sig skyldig till en allvarligare för- seelse. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.5.4. Paragrafen reglerar under vilka förutsättningar rektorn tillfälligt kan förlägga en elevs undervisning till en annan undervisningsgrupp eller på en annan plats inom samma skolenhet. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.5.4. I paragrafen beskrivs innehållet i kapitlet. Ändringen är till följd av att två paragrafer, 11 a och 11 b § upphör, samt att 11 § ändras. I paragrafen regleras i vilka skolformer eller på vilket annat sätt skolplikten ska fullgöras. Förändringen i första stycket innebär att barn som har skolplikt normalt ska börja fullgöra den i i stället för förskole- klassen, om inte barnet blir mottaget i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan eller om skolplikten fullgörs på något annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. om särskilda utbildningsformer. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och att , sameskolan och specialskolan ska utökas med en ny årskurs 1. Att skolplikten ska inträda höstterminen det år då barnet fyller följer av 10 §. Andra stycket utgår till följd av ändringen i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.1