sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Unga som kommer ut på arbetsmarknaden i samband med ekonomiska kriser påverkas ofta negativt även . Det finns enligt IFAU starkt stöd i forskningen för att unga som lämnar högskola och universitet under en lågkonjunktur har en svagare ställning på arbetsmarknaden än unga som kommer ut då konjunkturen är starkare, även på . De negativa effekterna kan kvarstå , eller mer. IFAU pekar på att tidigare forskning visar att även unga som saknar eftergymnasial utbildning påverkas negativt av ekonomiska nedgångar. Enligt IFAU finns det starka skäl att tro att krisen kommer att skapa svårigheter för unga på arbetsmarknaden i under en lång tid framöver.1168 Även MUCF anser att arbetsmarknaden för unga har påverkats särskilt kraftigt av pandemin. MUCF hänvisar till Arbetsförmed- lingen som bedömer att det finns en risk att ungas inträde på arbets- 1167 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konse- kvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1, och uppgifter hämtade från (besökt ). 1168 utvärdering (2021), Barn och unga under coronapandemin. Lärdomar från forskning om uppväxtmiljö, skolgång, utbildning och ar- betsmarknadsinträde, rapport 2021:2. Den sociala isoleringens pris marknaden både försenas och försvåras, eftersom efterfrågan på arbetskraft dämpats inom många branscher där ingångsjobb är van- liga som det pågår en strukturomvandling på arbetsmark- naden där vissa jobb, exempelvis inom handeln, inte förväntas kom- ma tillbaka i samma utsträckning efter krisen. Situationen uppges också vara särskilt svår för de unga som redan innan stod längre från arbetsmarknaden, så som unga utan en fullständig gymnasieutbild- ning eller unga med funktionsnedsättningar och det finns risk för att de kommer att påverkas . Under de kom- mande åren väntas antalet arbetslösa som saknar gymnasieutbildning öka till den högsta nivån någonsin.1169 I fråga om ekonomisk utsatthet hos unga hade man fram till hös- ten 2020 inte sett någon ökning med tydlig koppling till pandemin i andelen eller antalet unga vuxna som behöver ekonomiskt bistånd för att klara sin försörjning.1170 MUCF bedömer dock mot bakgrund av att många unga har drabbats av arbetslöshet, som är den vanligaste orsaken till att en person uppbär ekonomiskt bistånd, att det är tro- ligt att en större andel kommer att vara i behov av sådant stöd. Andelen som får ekonomiskt bistånd är betydligt högre bland unga födda utrikes än bland unga födda inrikes. Mot bakgrund av deras redan utsatta situation och pandemins stora konsekvenser på ungas arbetsmarknad ser myndigheten en tydlig risk för att de kommer drabbas särskilt hårt ekonomiskt under den kommande tiden.1171 har i sin årsrapport uppgett att barn beskrivit hur av- saknaden av distraktioner och social samvaro lett till att det dåliga måendet tagit större plats och att tidigare psykisk ohälsa gjort sig påmind. I en Sifo-undersökning uppgav drygt vart fjärde barn i åldern 8–att de rört på sig mindre under pandemin jäm- fört med vad de hade gjort tidigare. Bland äldre barn, 16–, var det nära hälften som uppgav att de rörde på sig mindre jämfört med 1169 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2021), Goda levnadsvillkor för många, men inte för alla. Ung 2021, och Arbetsförmedlingen (2020), Arbetsmarknads- utsikterna . Utvecklingen på arbetsmarknaden –2022, analys 2020:12. 1170 (2020), Utvecklingen av ekonomiskt bistånd i spåren av covid-19, som är ett faktablad baserat på månadsstatistiken för ekonomiskt bistånd. 1171 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2021), Goda levnadsvillkor för många, men inte för alla. Den sociala isoleringens pris Framför allt barn som uppgav att de var oroliga på grund av pandemin rörde sig mindre jämfört med barn som var oroliga i låg utsträckning.1172 Att färre unga rört på sig under pandemin är något som även har noterat. Förbundet såg en nedgång i LOK-stöd (som är ett statligt lokalt aktivitetsstöd till idrottsföreningar som delas ut av ) under för- sta . såg man en minskning av ak- tiviteter på . Enligt ökar minsk- ningen för varje åldersgrupp, . För personer med funktionsnedsättning hade deltagartillfällena gått ned med 44 procent.1173 Enligt MUCF har pandemin påverkat många ungas möjligheter att ta del av aktiviteter , både inom idrott, kultur och andra former av mötesplatser. Viss verksamhet har kunnat genomföras i nya former, medan annan påverkats kraftigare. När verksamheter har ställt om till digitala lösningar har det inneburit att exempelvis unga som lever i socioekonomiskt utsatta områden och unga som har funktionsnedsättningar har haft svårare att delta. Även i fråga om möjligheten till fritidsaktiviteter har alltså resurssvaga unga, en- ligt MUCF, drabbats hårdast. Pandemin har också begränsat möj- ligheterna för unga att mötas, vilket förändrat förutsättningarna att bedriva påverkansarbete och demokratiska processer. Antalet ar- rangemang i ungdomsorganisationer har exempelvis minskat vilket påverkat möjligheten till dialog.1174 Få fysiska kontakter. Saknar barn och barnbarn, att få vara nära dem, kramas, prata och skratta. (82-årig kvinna) 1172 (2021), Årsrapport . Första året med pandemin. Om barns mående och utsatthet, rapport 2021:1. 1173 Uppgifter hämtade från (besökt ). 1174 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2021), Goda levnadsvillkor för många, men inte för alla. Den sociala isoleringens pris Man undrar om man vågar gå till vårdcentralen. De flesta klarar inte videosamtal. Tolk på telefon fungerar inte heller. (Företrädare för Syri- ska )1175 Om man gör ett tankeexperiment att regeringen skulle sagt att alla 34–48-åringar skulle hållas totalisolerade från sin familj , skulle alla inse hur vansinnigt det är. (Anhörig till boende på äldrebo- ende)1176 Jag är ju jätterädd för att få det här för att jag vet inte hur sjuk jag skulle bli, om jag skulle klara det. Men jag tycker att jag gör det ändå [tar mitt ansvar], för jag är jättejätte- försiktig. Jag jobbar och har visir. Och jag sprayar och jag desinficerar och jag byter hårkappa för varje kund. Så jag försöker verkligen… Jag vill ju så jättegärna jobba. Jag hittar ju ingen glädje . Jag är en ung, eller stark 70-plussare. Jag har kört egen bil, jag brukar göra alla mina saker, jag har alltid klarat mig själv. Inte bara det, att jag klarar mig själv, utan jag har varit en tillgång för andra, och hjälpt dom. (Man )1177 Oro för covid-19 och att inte få vård enkätundersökning Hälsorapport fram- kom att det fanns en oro i befolkningen för att inte få vård under pandemin och att det främst var personer i åldern 70–som var oroliga. I denna åldersgrupp angav att de kände sig lite eller mycket oroliga. Hög ålder och belastning inom vården angavs som orsaker till oro. Bland dessa personer var andelen som inte sökte vård trots behov (jämfört i åldersgruppen 16–).1178 (Se vidare avsnitt 12.1 angående patienter som avstått från att söka vård under pandemin.) 1175 Citaten hämtade från (2020), Konsekvenser för personer av smittskyddsåtgärder för covid-19, Bilaga 2 a Psykiska och fysiska konsekvenser av pan- demin och sätt att minska dem till rapporten. 1176 Citatet hämtat från PROpensionären, kritik mot isoleringen av äldre, nr. 1177 Citaten hämtade från Region (2020), Äldres vardagsliv under Coronapandemin en intervjustudie i , FoU rapport 2020:5. 1178 (2021), Oro för att inte få vård under covid-19-pandemin – särskilt bland äldre, och uppgifter inhämtade från . Den sociala isoleringens pris svarade i åldersgruppen 70–att de var lite eller mycket oroliga för att bli allvarligt sjuka. hade siffran sjunkit till 63 procent.1179 Bland dessa personer uppgav att de undvikit att söka vård och var andelen (jämfört i åldersgrup- pen 16–).1180 Rekommendationen om social isolering har inverkat negativ på hälsan publicerade en rapport där myndigheten bedömde konsekvenserna av rekommendationen om att personer skulle begränsa sina sociala kontakter. Myndighetens analyser tydde på att rekommendationen varit bety- delsefull genom att minska antalet fall av allvarlig sjukdom och död i covid-19, men att den också lett till sämre psykisk hälsa för vissa grupper och även riskerade att påverka den fysiska hälsan. De som redan är socialt, ekonomiskt och hälsomässigt utsatta tycks enligt myndigheten ha en större risk för negativa konsekvenser (både psy- kiskt och fysiskt), vilket i sig kan leda till ökad ojämlikhet, som de personerna är svårare att nå med förebyggande arbete. De intresseorganisationer som fått åter- koppling från pekar på att det digitala utanförskapet har blivit tyd- ligare och slagit hårdare mot gruppen eftersom man inte kunnat träffas fysiskt. Enligt PRO, som är en riksorganisation för pensionä- rer, är det av deras medlemmar som använder internet . Det digitala utanförskapet gäller inte minst utrikesfödda. Samråd med flera pensionärsorganisationer visar också att många i gruppen varit frustrerade och känt sig särbehand- lade på ett stigmatiserande sätt. Organisationen stödlinje för äldre har rapporterat att de fått fler samtal från människor som uttrycker att de inte tycker sig ha något att leva för längre.1181 1179 Uppgifter hämtade från (besökt ). 1180 Uppgifter inhämtade från . 1181 (2020), Konsekvenser för personer av smittskyddsåt- gärder mot covid-19. Den sociala isoleringens pris Ensamhet, levnadsvanor och hälsa I en svensk studie där äldres (65–) välmående undersökts fann man att självrapporterad livstillfredsställelse och upplevd ensamhet inte hade förändrats under den första vågen av pandemin jämfört med föregående år. Däremot hade självskattad hälsa och finansiell tillfredsställelse ökat.1182 Enligt går det dock ännu inte att av forskningen dra några klara slutsatser om hur pande- min och smittskyddsåtgärderna påverkat ensamhet, levnadsvanor och hälsa i gruppen . Myndigheten pekar på att det behövs fortsatt arbete med att ta fram och sammanställa kunskap om äldre personers hälsa och levnadsvanor under och efter pandemin.1183 Det finns dock indikationer på att bl.a. ensamhet bland äldre har ökat. Uppgifter från exempelvis organisationen och Norra psykiatri1184 och Stiftelsen Äldrecen- trum1185 talar för det. Erfarenheter från civilsamhällets organisationer SPF Seniorerna, som är en medlemsorganisation för pensionärer, har uppgett att de har ställt om sin verksamhet under pandemin och att deras aktiviteter har pågått kontinuerligt. De upplever dock att se- niorerna haft en oerhört tung tid och att många fortfarande har det. Det finns enligt organisationen en grupp som inte har råd med digitala verktyg som är mycket ensamma. De ser en stor psykisk ohälsa och ensamhet och att livet för många har vänts upp och ned helt. Många har upplevt frustration över de motstridiga budskap som organisationen anser har förmedlats och många missförstod myn- digheterna helt och trodde att de inte kunde gå utomhus. SPF Seni- orerna, som vänder sig mot användningen av uttrycket ”70-plus”, framhåller att detta är en grupp där det finns stora skillnader i funkt- ionsförmåga och aktivitet, där många är aktiva, arbetar, har företag eller studerar. Organisationen vittnar även om att många kommuner 1182 M. m.fl. (2021), Up and About: Older adults' well-being during the COVID-19 pandemic in a Swedish longitudinal study, The Journals of Gerontology Series B. 1183 (2021), Ensamhet och hälsa under covid-19-pandemin hos personer . En kartläggande litteraturöversikt. 1184 (2020), Konsekvenser för personer av smittskyddsåt- gärder mot covid-19. 1185 Å. m.fl. (2021), Livet under första vågen. Vardagen under coronapandemin för personer i , Stiftelsen , rapport 2021:2. Den sociala isoleringens pris och regioner lagt ned sina verksamheter med pensionärsråd under pandemin, vilket signalerar att gruppen inte är viktig.1186 PRO har genom sin organisation tidigt haft information om vad som hände ute i de olika regionerna och kommunerna och hur med- lemmarna mådde. Framför allt kommuner, men även regioner, har inte tagit till vara den kompetens, de erfarenheter och de kunskaper som de och de äldre har. Liksom SPF Seniorerna är PRO kritisk till att de flesta kommunala pensionärsråd, som finns i nästan alla kom- muner, ställt in sina möten. Många av de olika aktiviteter som PRO anordnar upphörde när pandemin kom, men även de har anpassat och fortsatt med vissa akti- viteter. PRO vittnar om att omställningen har varit påfrestande för många då verksamheten och aktiviteterna fyller en viktig funktion och förebygger ohälsa. De känner en oro för vad isoleringen för med sig och de ser att män är mer utsatta när det gäller att motverka bris- ten på sociala kontakter.1187 De särskilda rekommendationerna till personer och andra riskgrupper gjorde att många personer behövde hjälp att handla och utföra andra ärenden. MSB och Svenska Civilförsvarsför- bundet ingick därför en överenskommelse om att Frivilliga resursgruppen (FRG), som finns i mer än hälften av Sve- riges kommuner, skulle stödja kommunerna att bistå äldre personer och andra ur riskgrupper med exempelvis matinköp och andra tjäns- ter.1188 slöt MSB, SKR och några av de största civilsam- hällesorganisationerna (Svenska Röda Korset, , , och Stadsmissioner) en öv- erenskommelse om att ge stöd till kommunerna för att leverera mat och mediciner till äldre personer i riskgrupp. Detta omfattade i första hand kommuner som inte har en FRG.1189 Tusentals volontärer engagerade sig och mars–genomfördes ca 30 000 mat- och medicinleveranser till människor i riskgrupper.1190 Även kyrkorna i har varit tvungna att ställa in delar av verksamheten och gudstjänster har blivit digitala. 1186 Uppgifter lämnade av SPF Seniorerna vid möte med sekretariatet . 1187 Uppgifter lämnade av PRO vid möte med sekretariatet . 1188 MSB:s ärendenummer –04676, . 1189 MSB:s ärendenummer –04672, . 1190 Röda Korset (2020), Tillsammans i coronakrisen, och uppgifter hämtade från MSB:s webb- plats (besökt ). Den sociala isoleringens pris betar för att aktivt bryta ensamhet och erbjuder vanligtvis olika ak- tiviteter, exempelvis öppna kaféer, körer och dagträffar. Inställda ak- tiviteter har drabbat alla kyrkans besökare men framför allt har det drabbat de äldre.1191 Coronapandemin vänt upp och ner på allt som gjorde att livet funkade. Min psykiska hälsa är i botten. Mina rutiner har upplösts. Det som jag har gjort för att återhämta mig tidigare kan jag inte längre göra. Jag överväger starkt att hoppa av skolan eller sjukskriva mig. Belastningen på oss föräldrar har ökat enormt, när vi på grund av smitto- risken måste avstå insatser som korttidstillsyn, korttidsvistelse, avlösar- service, ledsagning och skolskjuts. Vårt barn behöver ständigt en vuxens närvaro och insatser, för att klara av våra arbeten måste vi jobba kvällar och nätter. Mitt barn har autism och hennes spontana kommentar kring hur covid-19 påverkade skolan var ”Mamma det här är superbra, när många är borta från skolan är det mycket lättare att vara där”. Mitt barn är i riskgrupp och har svårt att förstå avstånd, hygien och blir också rädd för alla munskydd/visir etc. Så det som inte är akut går bort för oss.1192 Många sociala borden och måsten har försvunnit och jag behöver inte känna mig konstig om jag avböjer. Jag känner mig mer jämställd . Så mycket svårare att styra upp och stödja barnen. Det kräver så mkt mer närvaro att få ungdomar att fungera när de inte har sina rutiner och stöd från skolan. På riktigt tror jag många av oss föräldrar går sönder snart och många undrar nog hur sommarlovet ska bli när våra barn redan inte mår bra.1193 1191 K. , ”Inställt tillsvidare” – Diakonernas arbete att hitta nya vägar ut under covid- 19-pandemin, Socialmedicinsk tidskrift 1/2021. 1192 Citaten hämtade från Myndigheten för delaktighet (2021), Konsekvenser av pandemin för barn och unga med funktionsnedsättning. Sammanställning av resultat från enkätundersökningar till unga mellan 16–med funktionsnedsättning respektive till föräldrar med barn med funkt- ionsnedsättning. 1193 Citaten hämtade från (2021), ”Det mesta har ställts in” – Hur Covid-pandemin påverkat personer med NPF och deras anhöriga. Den sociala isoleringens pris Tidiga signaler om försämrat läge Många personer med funktionsnedsättning har multidiagnoser och flera tillhör även riskgrupperna för allvarligt sjukdomsförlopp vid covid-19. Jämfört med övriga befolkningen upplever personer med funktionsnedsättning i vanliga fall i högre grad att de är ensamma och saknar familj och nära vänner. Andelen ensamhushåll är större bland personer med funktionsnedsättning än i befolkningen i stort.1194 Bland personer med intellektuell funktionsnedsättning eller autism är även den psykiska ohälsan högre än i den övriga befolk- ningen.1195 Att pandemin skulle bli kännbar för denna grupp, som ofta har en sämre hälsa och sämre förutsättningar att vara delaktig i samhället, framstår därför inte som förvånande. (Angående risken för personer med funktionsnedsättning att drabbas av allvarlig covid-19 och att avlida i sjukdomen, se avsnitt 13.5 och 13.6.) Redan tidigt under pandemin kom signaler från kommuner om att måendet hos personer med funktionsnedsättning försämrats. I länsstyrelsernas lägesbild rapporterade vissa län om att problematik uppstått för personer med funktionsnedsättning till följd av att vissa dagliga verksamheter ställts in, att tillgängligheten generellt försämrats, att möjligheter till kollektivtrafik i viss mån försämrats och att coronarelaterad information inte i tillräckligt hög grad anpassats till målgruppen.1196 Uteblivna och uppskjutna insatser Majoriteten av landets kommuner genomförde förändringar i insat- ser till personer med funktionsnedsättning till följd av covid-19. pågick förändringarna fortfarande i om- kring av kommunerna. Det inrapporterades också en väsentlig ökning av ej verkställda beslut enligt SoL och LSS och dag- lig verksamhet enligt LSS var den insats som påverkats mest.1197 Vi 1194 Myndigheten för delaktighet (2021), Uppföljning av funktionshinderpolitiken 2020 – del II. Statistik om förutsättningar och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning, 2021:8. 1195 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 1196 i , Rapportering avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . 1197 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. Den sociala isoleringens prisSOU 2021:89 behandlar uteblivna och uppskjutna insatser mer ingående i kapitel 16. Även insatsen personlig assistans har enligt påver- kats på olika sätt under pandemin, bl.a. till följd av sjukdom hos per- sonliga assistenter och nedstängda dagliga verksamheter vilket lett till behov av utökad assistans.1198 Funktionsrätt , som är en samarbetsorganisation för medlemmar som har en funktionsned- sättning eller kronisk sjukdom, uppger att många av deras medlem- mar drabbats av inställda insatser. Det har resulterat i att familj och andra anhöriga har behövt assistera i stället.1199 konstaterar att insatser till barn och unga med funktionsnedsättning däremot har påverkats i begrän- sad utsträckning. Insatser enligt SoL (0–) för personer med psykisk funktionsnedsättning har inte heller påverkats i lika hög ut- sträckning av pandemin som insatser enligt LSS, även om smittsprid- ningen varit omfattande i såväl särskilda boenden som hemtjänst.1200 Pandemin har även medfört vissa svårigheter i tillgången till hälso- och sjukvård för personer med funktionsnedsättning. Ett exempel är inställda rehabiliteringsinsatser. Det handlar också om sämre förutsättningar i vårdmöten, exempelvis att bedriva talträning med munskydd och visir. Under pandemin har tillgången till taktil tolk för personer med dövblindhet varit begränsad, vilket medfört en ökad isolering för dessa personer.1201 () pekar även på att det digitala utanförskapet påverkar tillgången till vård och uppger att en tredjedel av personer med funktionsnedsätt- ning saknar möjlighet att identifiera sig digitalt.1202 Ökad isolering och sämre mående Myndigheten för delaktighet (MFD) och rapporte- rar om en ökad ensamhet och isolering när olika omsorgs- och stöd- 1198 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 1199 Uppgifter lämnade av Funktionsrätt vid möte med sekretariatet . 1200 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 1201 (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 1202 FUB:s skrivelse till , En översikt av covid-19 pandemins konsekvenser för barn, unga och vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar, . Den sociala isoleringens pris insatser ställs in. Det digitala utanförskapet bidrar ytterligare till iso- leringen som den digitala omställningen underlättat för vissa grupper, exempelvis för de som bor långt från habiliterings- mottagningar. Nedstängningar av dagliga verksamheter har ökat iso- leringen hos individer som redan före pandemin ofta hade begrän- sade sociala kontakter.1203 , en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och deras familjer, ser tecken på ökad oro, ångest och psykisk ohälsa hos sina medlem- mar. Pandemin och smittskyddsåtgärderna har slagit sönder rutiner som rör skola, hem, arbete, fritid och stödverksamheter. För per- soner med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar är rutiner extra viktiga för att hantera livet och vardagen, och när de bryts upp- levs tillvaron lätt som kaotisk.1204 Enligt en enkätundersökning som förbundet genomförde för att kartlägga hur medlemmarna påverkats ansåg sig av de svarande ha påverkats i hög grad.1205 I en uppföl- jande enkät uppgav av de svarande att deras hälsa påverkats till det sämre i stor eller mycket stor utsträckning . Men bilden var splittrad och lika många upplevde sin hälsa oförändrad och angav att deras hälsa påverkats positivt under det senaste året.1206 Personer med intellektuella funktionsnedsättningar och deras an- höriga är enligt FUB en grupp som drabbats hårt av pandemin och de negativa konsekvenserna har för dem varit tydliga inom alla livets områden.1207 I en medlemsundersökning uppgav att deras tillvaro totalt sett blivit sämre jämfört med hur den var före pande- min. Av dessa uppgav att de var mer ensamma . 1203 Myndigheten för delaktighet (2021), Uppföljning av funktionshinderspolitiken 2020 – del I. Coronapandemins påverkan på samhället och personer med funktionsnedsättning, 2021:7, och (2021), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 1204 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . 1205 (2020), ”Rutinerna slås sönder och plötsligt står vi helt utan stöd” –En undersökning om hur Covid-19 påverkar situationen för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) och deras anhöriga. 1206 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning , och (2021), ”Det mesta har ställts in” – Hur Covid-pandemin påverkat personer med NPF och deras anhöriga. 1207 FUB:s skrivelse till En översikt av covid-19 pandemins konsekvenser för barn, unga och vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar, . Den sociala isoleringens pris De personer som kunnat arbeta kvar på sin dagliga verksamhet mådde dock bättre än de som inte kunnat arbeta.1208 FUB pekar på att många kommuner och privata utförare införde besöksförbud även på gruppbostäder och att detta i vissa fall varade som två till tre månader.1209 har fått signaler om att besöksförbud i före- kommit trots att dessa boenden inte omfattades av det nationella besöksförbudet.