sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — För en person som redan har en äldre lärarexamen eller en grund- eller ämneslärarexamen kommer dessa justeringar inte att medföra någon förändring, eftersom utredningens förslag innebär att de ges behörighet för motsvarande årskurser. För en person som påbörjat någon av dessa lärarutbildningar eller som antagits till och som har begärt anstånd med att påbörja utbild- ningen kommer förändringarna av årskursbeteckningarna att inne- bära att utbildningen, till vilken de ansökt, byter namn vid tillämp- ningen . För att dessa personer ska kunna examineras mot en examen med rätt årskursbeteckningar bör övergångsbestäm- melser införas i högskoleförordningen. Bestämmelserna ska ange att den som påbörjat en utbildning enligt de äldre bestämmelserna och som efter avlägger examen bör anses ha avlagt exa- men med de justerade årskursbeteckningarna. 7Genomförande och utvärdering av reformen I detta kapitel redovisar utredningen en plan för hur reformen kan genomföras. I enlighet med direktivet redovisar utredningen också övervägan- den avseende hur de föreslagna åtgärderna kan utvärderas samt hur förutsättningarna för utvärdering kan främjas. 7.1.1De nya bestämmelserna tillämpas från och med /27 Förslag: Bestämmelserna gällande en tioårig grundskola, en tio- årig grundsärskola, en elvaårig specialskola och en sjuårig same- skola träder i kraft , och ska tillämpas på utbild- ning som påbörjas efter , alltså /27. Skälen för utredningens förslag Utredningen föreslår att bestämmelserna gällande en tioårig grund- skola, en tioårig grundsärskola, en elvaårig specialskola och en sju- årig sameskola ska träda i kraft (se avsnitt 5.6 respektive avsnitt 6.6), och att de nya bestämmelserna ska tillämpas i utbildning som påbörjas från och med . Den tio- åriga , den tioåriga grundsärskolan, den elvaåriga special- skolan och den sjuåriga sameskolan ska därmed starta /27. Den tentativa tidsplanen utgår från att regeringen efter remitter- ing av utredningens betänkande överlämnar en proposition till riks- Genomförande och utvärdering av reformen dagen och att fattar beslut i enlighet med denna senast . Om riksdagsbeslutet fattas behöver tidsplanen följaktligen revideras i enlig- het med detta. Tidsplanen innefattar ett flertal olika steg i implemen- teringsprocessen som i viss utsträckning, men inte uteslutande, bygger på och är beroende av varandra. uppdrag att föreslå änd- ringar i läroplaner och kursplaner (se avsnitt 5.2.4) behöver med nöd- vändighet föregå implementeringsinsatser riktade till huvudmännen (se avsnitt 7.1.4). Detsamma gäller kompetensutvecklingsinsatser till följd av läroplansförändringarna (se avsnitt 6.5). På liknande sätt behöver grundläggande förutsättningar för att driva verksamhet i skolväsendet, t.ex. lärarlegitimationer (se avsnitt 6.6.2) och godkän- nanden för enskilda huvudmän (se avsnitt 5.6.2), vara på plats innan utbildning kan börja bedrivas i enlighet med de nya bestäm- melserna. Flera av dessa steg kan ske parallellt. Under förutsättning att riksdagsbeslut fattas under första halv- , att skolmyndigheterna påbörjar sitt förberedelsearbete (se vidare avsnitt 7.1.3) och regeringen fattar beslut om ändringar i läroplanerna och kursplanerna , så bedömer utredningen att det finns goda förutsättningar för att införandet av reformen ska kunna ske enligt tidsplanen på ett ändamålsenligt sätt. Huvudmän och skolenheter beräknas behöva för att förbereda sig inför förändringen, bl.a. i fråga om organisation, personal och lokaler. För att förslaget om ett införande /27 ska kunna realiseras behöver huvudmännens lokala implementeringsarbete av de förändrade styrdokumenten sättas igång senast inför läsårsstart /26. Av denna anledning ska det enligt utredningens förslag vara möjligt för huvudmännen att söka statsbidraget för kapacitets- förstärkande och kvalitetshöjande insatser under implementerings- perioden från (se vidare avsnitt 7.1.5). Stöd för huvudmännens lokala implementering behöver således vara utformat (se vidare avsnitt 7.1.4). Huvudmännens och skol- enheternas förberedelser kan dock i vissa delar påbörjas tidigare, t.ex. gällande fortbildning av förskollärare samt kompetensutvecklande in- satser inom ramen för det Förskolepedagogiska lyftet (se avsnitt 6.5). Även andra förberedelser avseende personal, organisation och lokaler bedöms kunna påbörjas så snart som de nya bestämmelserna trätt i kraft . Genomförande och utvärdering av reformen Startpunkten för den tioåriga etc. kan vid behov senareläggas. Tidsplanen bör då, baserat på önskat läsår, justeras med utgångspunkt i den beräknade tidsåtgången mellan det att bestäm- melserna träder i kraft till dess att utbildningen kan bedrivas i en- lighet med de nya bestämmelserna. 7.1.2En nationellt samlad implementering Förslag: Den tioåriga , tioåriga grundsärskolan, elva- åriga specialskolan och sjuåriga sameskolan föreslås implemen- teras genom en nationellt samlad reformstrategi. Skälen för utredningens förslag Utredningen har övervägt olika reformstrategier och modeller för implementering. Tre olika implementeringsalternativ har ställts mot varandra; en implementeringsperiod med två parallella system, en stegvis implementering eller en nationellt samlad implementering. En implementeringsperiod med två parallella system Alternativet med en implementeringsperiod skulle innebära att en elev går hela , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan inom ramen för ett och samma regelsystem. Modellen innebär i praktiken att alla sexåringar (födda ) skulle börja blivande årskurs 1 /27 och att dessa skulle gå i eller grundsärskolan och sluta årskurs 10 . Elever i specialskolan skulle sluta årskurs 11 , och elever i sameskolan skulle sluta årskurs 7 . Sjuåringarna (födda ) skulle parallellt börja i årskurs 1 /27, efter att ha gått i förskoleklass som sexåringar, och följa det gamla syste- met. Detta innebär att elever i respektive grundsär- skolan skulle sluta årskurs 9 , elever i specialskolan skulle sluta årskurs 10 och elever i sameskolan slutar årskurs 6 . En sådan modell innebär att det i skollagen i många fall skulle finnas en dubbel uppsättning bestämmelser eftersom olika årskullar Genomförande och utvärdering av reformen inte skulle omfattas av samma regler. Det skulle också finnas dubbla uppsättningar läroplaner och kursplaner etc. . Sådan lagstiftningsteknik användes vid läroplansreformerna i gym- nasieskolan (Gy11) respektive gymnasiesärskolan (GySär13). Utredningen bedömer att denna modell skulle medföra ett antal komplikationer. I praktiken blir följden två parallella elevgrupper i samma årskurs i och grundsärskolan, i specialskolan samt i sameskolan. Olika regelverk skulle gälla för elevgrupperna. Undervisningen för de parallella elevgrup- perna skulle även bedrivas utifrån olika läroplaner och kursplaner, samt utifrån skilda behörighetsregler för de förskollärare och lärare som bedriver undervisningen. Utredningen bedömer sammantaget att modellen med två paral- lella system medför organisatoriska svårigheter för huvudmän och rektorer samt för de förskollärare och lärare som skulle bedriva under- visningen under den långa övergångsperioden. Själva längden på övergångsperioden skulle skilja sig markant från de ovan nämnda läroplansreformerna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Dessa två reformer innebar dessutom mer omfattande ändringar för de berörda skolformernas samtliga elever, till skillnad från denna reform som först och främst medför ändringar i den första årskursen. Alternativet med en stegvis implementering skulle innebära att inte alla landets huvudmän genomför förändringen på en och samma gång, utan att huvudmännen erbjuds möjlighet att ansluta sig, alternativt ansluts exempelvis utifrån regional tillhörighet, i olika etapper. Imple- menteringen skulle ske med generösa övergångsbestämmelser i kom- bination med statligt stöd till huvudmännen för förberedelser och fortbildning. När en huvudman kan redovisa att dess personal upp- fyller behörighetskraven så skulle den övergå till den nya grundsko- lan, grundsärskolan, specialskolan respektive sameskolan. I och med att förutsättningarna är på plats så skulle det nya regelverket börja gälla och i samband med att förskoleklass övergår till att bli en ny årskurs 1 så justeras också de övriga årskursbeteckningarna. Utredningen ser flera potentiella fördelar med en stegvis reform- strategi. Oavsett om huvudmännen själva skulle ansöka om vilken Genomförande och utvärdering av reformen implementeringsetapp som de vill ansluta sig till eller om anslut- ningen skulle ske exempelvis regionalt så innebär modellen att alla landets huvudmän inte genomför reformen . Detta skulle möjliggöra för staten att fokusera stöd och resurser till ett antal huvudmän i taget, både avseende fortbildning och olika slags stöd- insatser vid implementeringen. En fördel om huvudmännen ansöker om att ansluta sig till implementeringen är att de själva, utifrån sina förutsättningar, kan avgöra vilken etapp som passar bäst för dem. En implementering i etapper skulle dessutom öka utvärderingsbarheten av reformen och dess olika delar, samt möjligheten att göra finjuster- ingar som implementeringen pågår. Det finns exempel på att skolreformer har implementerats genom att en förändring genomförts stegvis i ett antal skoldistrikt, kommu- ner eller dylikt i taget. Ett sådant exempel är den grundskolereform som påbörjades och avslutades i början av 1970- talet, och som successivt implementerades i landets kommuner vid olika tillfällen (2020). Detta skildras även i tidskriften val i skolans historia där Román & Ringarp (2016) beskriver refor- men som en 25-årig process genom vilken den nioåriga enhetsskolan ersatte den lagstadgade folkskolan, och blev i och med läroplanen Lgr62. Ett annat exempel är den reform genom vilken låg- och mellanstadiebetygen togs bort i olika kommuner (2010). Att dessa reformer genomfördes stegvis skedde dock troligtvis inte i första hand för att öka utvärderingsbarheten, utan som en följd av kapacitetsbegränsningar i systemet och för att det ansågs finnas för- delar med att förändringen genomfördes på olika ställen vid olika tid- punkter. har kompetensutvecklingssatsningar Matematiklyftet och Läslyftet genomförts stegvis, vilket möjliggjort för IFAU att påbörja utvärderingar av insatsernas effekt för elevers resultat på de nationella proven i matematik i årskurs 3, 6 och 9 respektive elevers läsförståelse och skrivförmåga i svenska. Utredningens samlade bedömning är dock att den stegvisa imple- menteringsstrategin skulle medföra ett antal komplikationer som måste tas i beaktande. Modellen innebär att det gamla och det nya syste- met med tillhörande regelverk skulle komma att finnas parallellt , vilket kan skapa otydlighet och rörig- het i systemet då en del huvudmän och skolenheter kommer att vara kvar i det gamla systemet medan andra gått över till det nya. Genomförande och utvärdering av reformen att detta sannolikt skulle komma att upplevas som svårförståeligt och olikvärdigt för vårdnadshavare och elever och dessutom kunna försvåra vid eventuella skolbyten, så medför modellen att skolmyn- digheterna behöver arbeta med parallella regelverk och datasystem , vilket skulle vara såväl försvårande som kostnadsdrivande. Exempelvis skulle Skolinspektionen behöva utöva tillsyn och kvalitetsgransk- ning utifrån parallella regelverk. Ytterligare en komplikation rör be- slutet om när en huvudman bedöms uppfylla förutsättningarna för att gå över till det nya systemet (se vidare om utredningens över- väganden och förslag inom detta område i avsnitt 6). För att en rätts- säker och transparent bedömning ska kunna göras så krävs insamling av data bl.a. om när en huvudmans personal genomgått fortbild- ningsinsatser. Denna bedömnings- och beslutsprocess medför en inte obetydlig administrativ uppgift som behöver åläggas en lämplig aktör. Utredningen förordar av dessa skäl inte i första hand en stegvis implementering, dess fördelar till trots. En nationellt samlad implementering förordas Efter noggranna överväganden bedömer utredningen att denna typ av systemgenomgripande reform som spänner över hela det obliga- toriska skolväsendet inte lämpar sig för att implementeras etappvis. Utredningen förordar i stället en nationellt samlad implementering. Denna strategi skulle utgå från ett ikraftträdande inför ett fastställt läsår och en implementeringsperiod med generösa övergångsbestäm- melser för nya regler om behörighet i kombination med statligt stöd till huvudmännen för fortbildningsinsatser och andra förberedelser. En fördel med detta alternativ är att ett ikraftträdande med tillämp- ning av alla nya författningsändringar sker för alla huvud- män. Det medför ett tydligt startdatum med de nya regleringarna som alla huvudmän och skolenheter omfattas av, vilket underlättar såväl insatser som information, stöd och fortbildning och kompetens- utveckling från som tillsyn från Skolinspektionen. Vid läs- årsstart går , grundsärskolan, specialskolan och samesko- lan över till det nya systemet där förskoleklass blir en ny årskurs 1. I samband med det justeras de övriga årskursbeteckningarna. Från och med läsårsstarten tillämpas de nya kraven för behörighet och de Genomförande och utvärdering av reformen nya styrdokumenten för all utbildning i det obligatoriska skolväsen- det. Detta bedöms underlätta för huvudmännen, rektorerna, berörd personal på skolenheterna, samt för skolmyndigheterna, men skapar även en tydlighet och förutsägbarhet för vårdnadshavare och elever. Det senare är viktigt inte minst i fråga om familjers överväganden kring skolstart, som kan handla om flytt och eventuella skolbyten. En nationell implementering underlättar också hanteringen av exempel- vis nationella prov såväl nationellt som lokalt. Den förordade modellen riskerar dock att försvåra reformutvär- dering då systemet i sin helhet förändras , vilket medför att kontrollgrupper saknas. Utredningen menar dock att såväl utvärder- ing som successiva justeringar kan möjliggöras genom en kontinuerlig uppföljning av processen i kombination med utvärdering av refor- mens olika delmoment. Se vidare avsnitt 7.2 Utvärderingsplan. Förslag: bör efter riksdagsbeslut ges ett uppdrag gällande kommande ändringar av läroplaner och kursplaner. bör vidare ges uppdrag avseende anpass- ningar av statistikframställning, handläggning av statsbidrag och lärarlegitimationer samt andra sakområden och stödfunktioner som bedöms påverkas av ikraftträdandet och tillämpningen av de nya bestämmelserna. bör också ges i uppdrag att ut- arbeta och genomföra implementeringsinsatser. Skolinspektionen bör på liknande sätt, efter riksdagsbeslut, ges ett uppdrag gällande hanteringen av befintliga godkännanden och ansökningar om nya godkännanden av en- skilda huvudmän. Om andra delar av myndighetens verksamhet bedöms påverkas av de nya bestämmelserna bör även dessa ses över. Motsvarande uppdrag bör ges till Sameskolstyrelsen och Spe- cialpedagogiska skolmyndigheten i de fall deras verksamheter och stödfunktioner bedöms påverkas av ikraftträdandet och tillämp- ningen av de nya bestämmelserna. Genomförande och utvärdering av reformen Skälen för utredningens förslag För att förslaget om ett införande av en tioårig grundskola, en tioårig grundsärskola, en elvaårig specialskola och en sjuårig sameskola höst- terminen 2026 ska kunna realiseras behöver ändrade läroplaner och kursplaner beslutas av regeringen , för att kunna tillämpas på utbildning fr.o.m. /27. bör få ett uppdrag gällande förslag till ändringar i läro- planer och kursplaner efter riksdagsbeslut. Myndigheten har bedömt att arbetet med att ändra berörda läro- planer och kursplaner med tillhörande kunskapskrav tar cirka ett och halvt till . Det kan därför övervägas om uppdraget i stället ska vara förberedande och ges till redan innevarande år (2021), för att därmed skapa så goda förutsättningar som möjligt för den fortsatta arbetsprocessen. har ett pågående regeringsuppdrag om en bred översyn av svenskämnena som ska redovisas (U2020/05524). Uppdraget innefattar bl.a. ett eventuellt framtagande av nya kurs- och ämnesplaner. Utredningen föreslår i avsnitt 5.2.4 och 5.2.5 att ska föreslå ändringar i läroplaner och kursplaner, bl.a. i ämnena svenska och svenska som andraspråk, samt ett breddande av kunskapskravet i svenska och svenska som andraspråk i blivande årskurs 2. Det av utredningen föreslagna förberedande uppdraget till gällande förslag till ändringar i läroplaner och kursplaner, bör i möjligaste mån samordnas med den pågående översynen av svenskämnena, för att på så vis skapa synergieffekter. Detta är ytter- ligare ett skäl för varför ett förberedande uppdrag till kan övervägas. bör vidare efter riksdagsbeslut ges uppdrag att ta fram och genomföra fortbildnings- och kompetens- utvecklingsinsatser, anpassa statistikframställningen, statsbidrags- och lärarlegitimationshandläggningen samt andra sakområden och stöd- funktioner som kan tänkas påverkas av de nya bestämmelserna. Myndigheten bör också få i uppdrag att informera berörda aktörer, samt genomföra implementeringsinsatser. Då detta är en så pass genomgripande skolreform bör information även riktas till vård- nadshavare och till allmänheten. Motsvarande uppdrag bör ges till Sameskolstyrelsen och Specialpedagogiska skolmyndigheten i de fall Genomförande och utvärdering av reformen deras verksamheter och stödfunktioner bedöms påverkas av de nya bestämmelserna. Skolinspektionen bör på liknande sätt, efter riksdagsbeslut, ges ett uppdrag gällande hanteringen av befintliga godkännanden och ansökningar om nya godkännanden av enskilda huvudmän. Det bör också övervägas om uppdraget i stället ska vara förberedande och ges redan innevarande år (2021). När det gäller redan befintliga godkännanden föreslår utredningen att merparten av dessa hanteras genom ett förenklat förfarande (se avsnitt 5.6.2). En ansökan för att starta eller utöka en verksamhet enligt de nya bestämmelserna med start behöver ha kommit Skolinspektionen till handa (2 kap. 1 § skolförordningen). Skolinspektionen ska om möjligt besluta i ett ärande om godkännande före kalenderåret innan ut- bildningen ska starta, i det här fallet (2 kap. 3 § skol- förordningen). Det betyder att de nya bestämmelserna om ansökan om godkännande behöver ha trätt i kraft . I ansökan till Skolinspektionen ska det anges vilka skolformer och årskurser som ska bedrivas. Under utredningens gång har det framkommit att Skolinspektionen bedömer att förberedelsearbetet, efter ikraftträ- dandet av de nya bestämmelserna, vilket t.ex. innefattar att ta fram nya föreskrifter och blanketter inför att huvudmännen ska ansöka etc. tar . Om andra delar av myndighetens verksamhet bedöms påverkas av de nya bestämmelserna bör även dessa ses över. Det är angeläget att myndigheternas förberedelser genomförs inför att de nya bestämmelserna träder i kraft och i den mån det behövs för att bestämmelserna ska kunna börja tillämpas på utbildning från och med . På så vis kan huvudmän och andra berörda aktörer få bra förutsättningar inför och i starten av reformen. De kan i sin tur göra nödvändiga förberedelser och vidta nödvändiga åtgärder. Därtill kommer det att bli tydligare för de enskilda huvudmännen vad som kommer att gälla avseende godkännanden. Genomförande och utvärdering av reformen 7.1.4Stöd till huvudmännens lokala implementering Förslag: bör med anledning av reformen ges i uppdrag att utarbeta och genomföra implementeringsinsatser riktade till huvudmän, skolchefer, rektorer, lärare, förskollärare samt andra berörda personalgrupper. Stödinsatserna bör vara inriktade mot dels det lokala imple- menteringsarbetet och hur det kan organiseras, dels de innehålls- liga aspekterna av de reviderade styrdokumenten. Skälen för utredningens förslag Det finns ett antal områden som i tidigare sammanhang har lyfts fram som centrala för en framgångsrik implementering (se t.ex. SOU 2013:30; 2016; 2013 b). Det handlar exempelvis om att de övergripande syftena och innehållet i de förändrade styrdokumenten görs begripliga, att det görs tydligt hur styrdokumentens olika delar hänger samman samt att tydliggöra vilka konsekvenser förändringarna kan komma att få för den dagliga praktiken. Det handlar också om att utforma ett ändamålsenligt stöd för ett lokalt anpassat implementeringsarbete och att stärka den lokala förändringskapaciteten. Detta stöd bör vara långsiktigt och involvera hela styrkedjan från lokal politik till arbetslag på skol- enhetsnivå. Det framhålls som viktigt att stödet fokuserar på det lokala utvecklingsarbetet och det gemensamma tolkningsarbetet gäl- lande hur de förändrade styrdokumenten kommer att påverka verk- samheten och den faktiska undervisningen. Vidare betonas betydel- sen av tillit, delaktighet och samspel mellan skolsystemets olika nivåer och att de olika nivåerna involveras tidigt och finns med under hela implementeringsprocessen. Utredningen föreslår därför att ges i uppdrag att ut- arbeta och genomföra implementeringsinsatser med anledning av reformen. Det övergripande syftet med dessa stödinsatser ska vara att de förändringar som följer av reformen ska bli kända, förankrade och därefter tillämpade på lokal nivå. De implementeringsinsatser som utarbetar bör vara inriktade mot: Genomförande och utvärdering av reformen •det lokala implementeringsarbetet och hur det kan organiseras, och •de innehållsliga aspekterna av de reviderade styrdokumenten. Utredningen bedömer att en viktig del av implementeringsprocessen handlar om att understödja och främja det lokala implementerings- arbetet. Detta stöd bör riktas till huvudmän, skolchefer, rektorer, lärare och förskollärare samt andra berörda personalgrupper. Det kan t.ex. handla om stöd i planeringen och genomförandet av den lokala implementeringen. En annan central del av det lokala implementeringsarbetet berör det övergripande syftet med de reviderade styrdokumenten. Inne- hållet i dessa bör göras känt och begripligt för huvudmän, skol- chefer, rektorer, lärare och förskollärare samt andra berörda perso- nalgrupper. Det kan t.ex. handla om att främja förståelsen för varför revideringarna kommit till och de väsentliga förändringarna i styr- dokumenten, men också vad förändringarna kommer att medföra för planeringen och genomförandet av undervisningen. Detta stöd kan dels behöva vara av generell karaktär, dels behöva anpassas och utformas efter de berörda skolformerna och olika funktioner i skol- organisationerna. Detta stöd till huvudmännens lokala implementering bör i den utsträckning som det är tillämpligt ligga i linje med nuvarande påbör- jade implementeringsinsatser avseende reviderade kursplaner för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som ska gälla från och med . 7.1.5Statsbidrag för kapacitetsförstärkande och kvalitetshöjande åtgärder i lågstadiet Förslag: Statsbidrag ska utgå till huvudmännen i syfte att möj- liggöra en kapacitetsförstärkning samt säkerställa kvaliteten i ut- bildningen i lågstadiet som reformen implementeras. Statsbidraget bör vara tidsbegränsat och möjligt för huvud- männen att söka från till och med utgången av 2030. Genomförande och utvärdering av reformen Skälen för utredningens förslag: Utredningens förslag om en tioårig grundskola, tioårig grundsär- skola, elvaårig specialskola och sjuårig sameskola innebär en ambitions- höjning för det svenska skolväsendet. För att denna ambitionshöj- ning ska kunna realiseras finns skäl att överväga ett statsbidrag till samtliga huvudmän som berörs av reformen. Ett sådant statsbidrag bör syfta till att möjliggöra en kapacitetsförstärkning samt säker- ställa kvaliteten i utbildningen i lågstadiet som refor- men implementeras. Ett sådant statsbidrag kommer enligt utred- ningens mening också att säkerställa en likvärdig implementering av reformen hos huvudmännen. Utredningen har övervägt att föreslå ett generellt statsbidrag till kommunerna.