sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — I förarbetena till lagen om skydd för geografisk information redo- gjorde regeringen för sitt senaste ställningstagande om hur sekretes- sen av djupdata ska hanteras och betonade bl.a. följande. Försvarsmakten har konstaterat att sjögeografisk information i vissa områden fortfarande bör omfattas av sekretess, även om en stor del av denna information kan släppas fri. Mot denna bakgrund går det inte att helt släppa kraven på tillstånd för sjömätning. I sakens natur ligger också att specifika områden inte kan göras tillståndsfria eftersom det då motsatsvis framgår vilka områden som är känsliga ur försvarssynpunkt. inverkar en alltför stark begränsning av den geografiska informationen menligt på havsmiljöarbetet och på möjligheterna att utveckla maritima verksamheter. Utgångspunkten vid tillståndsprövningen, när det gäller sjömät- ning är således, enligt regeringen, att sekretess endast gäller för in- samlad djupinformation om det kan antas att skada uppstår om sjö- mätningstillstånd beviljas. Skadebedömningen ska i första hand göras av själva uppgiften och inte utifrån omständigheter i det enskilda fal- let. Är uppgiften av sådan art att ett utlämnande typiskt sett kan vara 2015/16:63, s. 23–24. ägnat att medföra skada för skyddsintresset skyddas uppgiften av sekretess. När det gäller uppgifter som typiskt sett kan anses vara känsliga kan upplysningar om sökandens identitet, säkerhetsskydds- rutiner eller syfte med insamlingen av djupinformation leda till att det inte längre finns någon anledning att anta att en skada kan upp- komma. I sådana fall bör sjömätningstillstånd beviljas. Eftersom det är uppgifter av betydelse för totalförsvaret som allt- jämt ska skyddas med regleringen har övervägandena i denna del byggt på Försvarsmaktens analys över känsliga områden när det gäller vilka olika möjligheter som finns att inskränka lagens tillämpnings- område och bibehålla ett skydd för känsliga uppgifter. Reger- ingen delade denna bedömning.60 ansvarar som tidigare beskrivits för den nationella djup- databasen och är huvudsaklig utförare av djupmätningar. Sjöfarts- verkets huvuduppgifter är bl.a. att svara för sjögeografisk informa- tion inom ansvarsområde (sjökartläggning) och svara för samordning av sjögeografisk information inom Sverige.61 Förutsatt att datamängden får spridningstillstånd enligt lagen om skydd för geografisk information kan djupdata beställas från Sjö- fartsverket mot en avgift. Offentliga aktörer som myndigheter och kommuner kan mot en avgift köpa befintligt djupdata från Sjöfarts- verket för ett specificerat ändamål. Djupdata får endast användas för det ändamål som tillståndet är ansökt för. Om samma data ska an- vändas för ett annat ändamål måste en ny ansökan lämnas in och even- tuellt ytterligare en avgift betalas för samma data. Det gör att statliga och kommunala aktörer upplever att de betalar mycket pengar och även i vissa fall för samma djupdata. Digitaliseringen av den offentliga sektorn som har pågått länge i , har varit betydelsefull inom miljöinformationsområdet. Det finns dock både kvarstående problem och stora utvecklingsbehov 2015/16:63, Skydd för geografisk information, s. 24. 612 § 6–7 p. förordningen (2007:1161) med instruktion för . när det gäller att hantera miljödata. saknas en helhetsbild över vilka data som finns och tas fram inom miljöövervakningen. Det finns oklarheter, brister och flaskhalsar i datahanteringen inom det statliga miljöövervakningssystemet. Det finns dessutom om- fattande data från övriga aktörer, t.ex. verksamhetsutövare, vatten- vårdsförbund, kommuner och länsstyrelser, som skulle kunna göras mer tillgängliga och bidra till en ökad användning inom miljööver- vakningen. Utmaningen när det gäller hanteringen av miljödata är därför dels att effektivisera den nuvarande datahanteringen, dels att i ökad utsträckning hantera relevanta data från övriga aktörer.62 Inom den nationella miljöövervakningen samlas miljödata in genom uppdrag från och Havs- och vattenmyndigheten till olika utförare. De är i första hand universitet, högskolor, myn- digheter, länsstyrelser eller miljökonsulter som har de kunskaper som krävs för uppgiften. Uppdragen upphandlas i konkurrens eller genom- förs i form av myndighetssamarbete. Resultaten är i många fall mycket känsliga för hur insamlingen, provberedningen och analyserna går till. Utförarens kompetens och kvalitetsarbete har därför stor betydelse. För att informationen från den nationella och den regionala miljö- övervakningen ska vara tillförlitlig, relevant och tillgänglig har ett sär- skilt kvalitetssystem upprättats. Det är kopplat till övergripande kvalitetssystem enligt ISO 14001 och till Naturvårds- verkets miljöledningssystem. Systemet innebär bl.a. att ackrediterade utförare och laboratorier ska utnyttjas i första hand. Tillgången på ackrediterade laboratorier är dock begränsad. För varje typ av undersökning ska det finnas en utförlig manual, även kallad undersökningstyp, som beskriver hur insamling av data ska gå till. För vissa undersökningar som ingår i internationell rap- portering kan kraven finnas reglerade i olika EU-direktiv. •hur proverna ska tas samt plats och stationsval, •vilka variabler som ska ingå, 62SOU 2019:22, s. 419. •hur proverna ska hanteras och Dessa manualer ska revideras med jämna mellanrum. De data som samlas in inom miljöövervakningen ska levereras till en utsedd datavärd, om sådan finns. I manualen för den specifika under- sökningen ska det finnas krav och anvisningar på vart och hur data ska levereras. Innan levererade data kan lagras ska de valideras. Det innebär att format och kvalitet kontrolleras. Utförare av miljöövervakning som eller Havs- och vattenmyndigheten har avtal med ska leverera kvalitetssäkrade data till datavärden. Datavärden ska där- för utföra en validering av format, ibland kallad leveranskontroll. När data har validerats och datavärden har godkänt leveransen, ska datavärden lagra dessa. Datavärdarna ansvarar också för data- säkerheten. När datavärden har lagrat data måste de göras tillgängliga för an- vändare. För att användningen av data ska öka, är det viktigt att an- vändarnas behov blir tillgodosedda. En viktig uppgift för datavärdarna är därför att anpassa gränssnitt så att det ska vara enkelt för använ- darna att få ut information och ladda ner data. Dataformat, beskriv- ningar av metadata och tekniska lösningar ska om möjligt följa ISO- standarder som utvecklats inom området.63 22.4Aktörer inom förvaltningen av havsmiljödata I instruktion64 nämns redan i första paragrafen att är förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om klimat och luft, mark, biologisk mångfald, förorenade områden, krets- lopp och avfall, miljöövervakning samt miljöforskning. har en central roll i miljöarbetet och ska vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken. Vidare ska enligt 3 § 7–8 p. även utveckla, följa upp och samordna arbetet med miljöinformationsförsörjning och an- 63SOU 2019:22, s. 422 ff. 64Förordningen (2012:989) med instruktion för . svara för den övergripande administrativa samordningen av miljö- övervakningen, samt i samråd med Havs- och vattenmyndigheten för- dela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering och efter samråd med övriga berörda myndigheter och organisationer ansvara för genomförandet av miljö- övervakningen samt beskriva och analysera miljötillståndet inom sitt ansvarsområde. har alltså en samordnande funktion bland myn- digheterna i fråga om miljöövervakning och fördelning av medel. Havs- och vattenmyndigheten, liksom , har enligt sin instruktion ett uttryckligt ansvar för miljöövervakning. Havs- och vattenmyndighetens ska särskilt i samråd med fördela medel för miljöövervakning, upp- följning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering och efter samråd med övriga berörda myndigheter och organisationer ansvara för genomförandet av miljöövervakningen samt beskriva och analysera miljö- tillståndet inom sitt ansvarsområde.65 Den statliga miljöövervakningen som finansieras av anslaget 1:2 Miljö- övervakning m.m. inom utgiftsområde 20 är uppdelad i tio program- områden. och Havs- och vattenmyndigheten an- svarar för olika områden. Havs- och vattenmyndigheten är huvudansvarig för program- områdena Kust och hav samt Sötvatten. Miljöövervakningen i pro- gramområde Kust och hav omfattar och kustvatten och utsjöområden. Delprogrammen är Fria vattenmassan, Vegetationsklädda bottnar, Sedimentlevande makrofauna,66 och havsörn, Integrerad kustfiskövervakning, samt Metaller och organiska miljögifter. All övervakning ingår dock inte i delprogrammen efter- som ny övervakning som invasiva främmande arter, undervattens- buller och marint skräp har tillkommit.67 Sådan ny miljöövervakning utförs också av Havs- och vattenmyndigheten. 655 § 8 förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten. 66Programmet hette tidigare Makrofauna mjukbotten. 67SOU 2019:22, s. 142. Undersökningarna genomförs främst i områden som så långt som möjligt är opåverkade av lokala utsläpp. Resultatet av övervakningen ska ge en övergripande bild av tillståndet i havsmiljön och kunna fun- gera som en referens till undersökningar i lokalt mer påverkade områden. Havs- och vattenmyndigheten är ansvarig för miljöövervakningen som utförs av , , univer- sitet, och Linnéuniversitetet. Från fartyg tas pro- ver i den fria vattenmassan för analys av salthalt, syrgas, pH-värden, näringsämnen, samt växt- och djurplankton. I Havs- och vatten- myndighetens uppdrag till ingår också att utföra regelbundna algprovtagningar68 från fartyg och därefter genomföra mikroskop- analyser vid ett antal fasta stationer för att kartera vilka arter som finns i och . använder satellitbilder för att uppskatta den generella utbredningen av algblomningar69 som- martid.70 SLU utför också miljöövervakning på uppdrag av både Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna. Övervakningen avser fram- för allt analyser av fisk. Havs- och vattenmyndigheten har uppdaterat övervakningspro- gram för havsmiljödirektivet och tagit fram 14 övervakningsstrate- gier och 47 övervakningsprogram som beskriver hur övervakningen motsvarar kraven enligt havsmiljöförordningen.71 Havs- och vattenmyndigheten är, med stöd av Folkhälsomyndig- heten, datavärd för data om badvattenkvalitet. Systemet heter Bad- platsen och samordnar data från kommunernas övervakning av bad- vatten. Datat omfattar mätningar av halter av vissa bakterier samt förekomst av algblomning. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar också för delar av den karteringen och har arbetat med att ta fram hel- täckande kartor över den miljön i områden som täcker både territorialvattnet och ekonomisk zon, och som längs kusten avgrän- sas av strandlinjen. 68Provtagningar av växt- zoo- och picoplankton. 70SOU 2019:22, s. 142. 71Havs- och vattenmyndigheten , strategi för och 2021–2026 Övervakningsprogram, Rapport 2020:26. Arbetet utförs inom projektet marin kartering och har som målsättning att vid projektets slut ha skapat en första version av heltäckande kartor över hela havsmiljö. Enligt uppgifter från Havs- och vattenmyndigheten är karterings- arbetet klart när det gäller områdena Bratten, interpole- rade djupområden per län, , , Hoburgs bank, , Biologiskt relevanta ytsubstrat, kom- pletterande fältundersökningar och , uppväxtom- råden för ett urval av fiskarter på öst- och och havsplaneområde. Karteringsarbetet för är försenat och det pågår fortfarande med kompletterande fältundersökningar i län, om fiskhabitat samt urval av ekosystemkomponenter i och , , och Gotland.72 driver nationella provtagningsprogram med syftet att övervaka att livsmedel på den svenska marknaden är säkra för konsumenten. Informationen som samlas in kan indirekt anses vara miljöövervakning. har ansvar för att undersöka musselgift och att övervaka miljögifter i livsmedel. Regelbundna analyser görs av t.ex. dioxiner, PCB, bekämpningsmedel och kvicksilver i både fisk och skaldjur.73 Kemikalieinspektionen arbetar för att företagens och samhällets kemikaliekontroll ska skötas på ett bra sätt. Kemikalieinspektionen strävar efter att minska riskerna för att människor och miljö skadas av kemikalier och har som mål att förebygga skador. För att genom- föra sitt uppdrag har Kemikalieinspektionen en rad databaser av in- tresse i havsmiljöarbetet. 72E-post från Havs- och vattenmyndigheten, . 73Livsmedelsverkets webb, Kontroll av livsmedel, /produktion- handel--kontroll/livsmedelskontroll/offentlig-kontroll/livsmedelsverkets-kontroll-av- livsmedel, . •I finns uppgifter om över 3 000 nu godkända och godkända bekämpningsmedelspreparat i . •I Flödesanalyser finns fakta om ämnen och ämnesgrupper, t.ex. framställningsmetoder, användningsmönster och fysikaliska data. Flödesanalyserna är en del av officiella statistik. •KemI-stat är ett verktyg för att sammanställa statistiska uppgifter som bygger på data i Kemikalieinspektionens produktregister och bekämpningsmedelsregister. •Prioriteringsguiden PRIO ger exempel på farliga ämnen, men är i första hand tänkt att ge kunskap vid bedömning av vilka kemiska ämnen som är acceptabla ur hälso- och miljösynpunkt. •SPIN-databasen innehåller information från de nordiska produk- tregistren om vilka kemiska ämnen som finns på marknaden. Även data om ämnesmängder och i vilka typer av produkter och branscher som ämnet används. •Ämnesregistret innehåller drygt 130 000 kemiska ämnen. Dessutom har Kemikalieinspektionen andra förteckningar och län- kar till EU-databaser som också kan ha betydelse för havsmiljö- frågor.74 SGU eller Geologiska Undersökning är myndigheten för frågor om berg, jord och grundvatten i . SGU har till uppgift att tillhandahålla geologisk information för samhällets behov. SGU ansvarar för att ta fram maringeologiska data och utforska och kartlägga bottenförhållanden inom svenskt territorialhav och ekonomisk zon (EEZ). Den information som SGU tar fram i sin kartering används som underlag för planering av och beslut om skydd och nyttjande av havsbottnen, vid projektering av anläggningsarbeten och vid miljöövervakning. Den används i kom- bination med biologiska data för bestämning av habitat, livsmiljöer och naturtyper på havsbotten. Den är också ett viktigt underlag för 74www.kemi.se/databaser . etablering av havsbaserad energi, fiskenäringen och för Försvars- makten. SGU driver sitt eget rederi och ansvarar för undersöknings- fartyget och tillhörande arbetsbåt Ugglan för grun- dare bottnar. SGU erbjuder både öppna data och avgiftsbelagda data som kan användas för att utveckla nya tjänster. Öppna data är fria att använda medan avgiftsbelagda data kräver avtal och licenser. SGU är ansvarig för datavärdskapen för grundvatten och miljö- gifter.75 Enligt sin instruktion får SGU – mot avgift – bedriva miljööver- vakning.76 SGU är bl.a. utförare av miljöövervakning av miljögifter och näringsämnen i sediment på uppdrag av . SLU eller , har på uppdrag av reger- ingen ansvarat för att bygga och äga ett nytt undersöknings- och forskningsfartyg för den miljö- och fiskeövervakningen. Regeringen har beslutat att ansvarar för drift och under- håll av fartyget på uppdrag av SLU. Fartyget finansieras av SLU:s förvaltningsanslag 1:23 inom utgiftsområde 23. SLU Aqua driver även laboratorier som utför analyser av fisk, vattenkemi, biologi, e-DNA och kemiska bekämpningsmedel. SLU Aqua ansvarar för två datavärdskap på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten. De gäller sötvattendata och fiskdata. Datavärd- skapet för fisk omfattar uppgifter från miljöövervakningen om prov- fiske i sjöar, vattendrag och kust samt kräftdata. SLU Aqua skickar data om fisk i havet till () databaser (). 7610 § pkt. 2 förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska undersökning. 77www.ices.dk/data/data-portals/Pages/DATRAS.aspx . finansierar undersökningarna och och miljö på SLU ansvarar för utförandet av två delprogram inom den svenska miljöövervakningen; Observationsfält på åker- mark och Typområden på jordbruksmark undersöker förekomsten av kväve och fosfor i vatten som rinner från . Observationsfält på fokuserar på dräneringsvattnet från enskilda fält (s.k. observationsfält, cirka 4–), medan Typ- områden på jordbruksmark bedrivs på större skala med fokus på vattendrag som avvattnar jordbruksområden (s.k. typområden, cirka 200–). ArtDatabanken är ett för arter och natur- typer. ArtDatabanken är en del av SLU och bedrivs vid fakulteten för Naturresurs- och jordbruksvetenskap i . ArtDatabankens verksamhet regleras genom instruktion som beslutas av dekan vid den fakulteten. ArtDatabankens uppdrag är att: 1.samla in och lagra data om svensk biologisk mångfald, 2.analysera situationen för biologiska mångfald, 3.stödja myndigheters arbete med biologisk mångfald (nationellt och internationellt), 4.genomföra regeringsuppdraget Svenska artprojektet, och 5.genomföra forskning som stödjer uppdrag 1 och 3.78 förebygger miljöbrott till sjöss genom miljööver- vakning. Övervakningen omfattar regler om förbud mot vatten- förorening och tillsyn av natur-, fågel- och sälskyddsområden. Med hjälp av fartyg, flygplan och andra tekniska hjälpmedel görs miljö- 78SOU 2019:22, s. 240. deltar även vid särskilda pådrag, såväl nationella som internationella. ansvarar för miljöräddning till sjöss och arbetar för att skadorna vid utsläpp av olja eller andra farliga ämnen ska mini- meras så att naturen kan skyddas så långt det är möjligt. De är stän- digt i beredskap med specialutrustade miljöskyddsfartyg. Med hjälp av flygplan och satellitbilder kan oljeutsläpp upptäckas i ett tidigt skede. Det ökar chanserna att bekämpa oljan innan den når land. På så vis minskas skadorna på miljön och saneringsarbetet blir betydligt billigare. Med hjälp av driftprognosprogrammet Sea Track Web som tillhandahålls av , är det möjligt att förutsäga var och när ett utsläpp når land och därmed sätta in resurserna där de behövs bäst. fick 1971 regeringens uppdrag att svara för olje- bekämpningen till sjöss i svenska vatten.79 eller har i uppgift att bedriva svensk miljöövervakning i havet (fria vattenmassan) i samverkan med Havs- och vattenmyndigheten. mäter bl.a. temperatur, salthalt, syrehalt och näringsämnen för att bidra med in- formation vid utformning av miljöarbetet, visa hur nationella (och internationella) miljömål uppfylls, tillhandahålla grundläggande kun- skap om kusten och havsmiljön och upptäcka störningar i miljön. Även övervakning av klimatet har betydelse för havsmiljön. På uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten är datavärd för hydrografiska, kemiska och biologiska data från , egentliga och (SHARK-databasen). Uppgifter som lagras avser fysikaliska och kemiska variabler djur-, växt- och bakterieplankton, klorofyllhalt, primärproduktion, sedi- mentation, makrofauna, vegetation, förekomst av vikaresäl, gråsäl och knubbsäl, sälpatologi och tumlarobservationer. gör månatliga mätningar av bl.a. salthalt, näringsämnen, plankton och syrgas både i och i och . Ackrediterade provtagningar och analyser görs både ombord på 79Kustbevakningens webb, Olja, /hallbar-havsmiljo/miljoraddning/ olja/, . fartyg och i . driver också automatiska mätsystem (bojar som mäter vågor, strömmar, temperatur, salthalt och klorofyll) vars främsta uppgift är att leverera oceanografiskt data i nära realtid. Datat används för att förbättra prognosernas tillför- litlighet och ge grundläggande information om klimat och miljö. Vattenståndsstationer längs kusten, mätbojar till havs och konti- nuerliga mätningar från fartyg under gång är något som driver och utvecklar. bedriver och utvecklar även satellitövervakning av vissa former av algblomningar i och och , isförhållanden och ytvattentemperatur. Samverkan med och Havs- och är viktigt för att få kostnadseffektivitet mellan myndigheterna samt tillräcklig täck- ning av oceanografiska observationer. På samma sätt är det viktigt med samverkan om datautbyte med andra länders myndigheter och organisationer genom t.ex. , ICES, Europeiska miljö- byrån (EEA), JERICO och EMODnet samt mot de regionala havs- konventionerna Helcom och Ospar. är inom Intergovernmental Oceanographic Commission (IOC) utsedd till ett ””. Detta innebär att internationellt ska tillhandahålla de oceanografiska data som samlat in. I detta åtagande ingår bl.a. insamling, kvalitetskontroll och bearbetning av data som gene- rerats av nationella och internationella projekt och program. utvecklar modeller för havsmiljön som kan användas för att analysera hur havsmiljön har utvecklats historiskt, hur den ser ut , samt hur den kommer att utvecklas i ett framtida klimat. Ett centralt område är att få beräkningsmodeller som både kan hantera klimat- och havsmiljöscenarier, eftersom ett förändrat klimat kan påverka samhällets åtgärdsplaner för bättre havsmiljö. operationella tjänst bidrar med varningar om vågor, ström- mar, vindar och risk för nedisning till havs för att minimera risken för fartygshaveri och utsläpp av olja och andra farliga substanser. tillhandahåller även systemet Seatrack web för beräkning av oljespridning till havs, vid t.ex. fartygsolycka. Systemet används t.ex. av men även av flera organisationer runt om Öster- sjön. Systemet har även använts för att analysera risken för oljesprid- ning från vrak i svenska farvatten samt för att minimera risken för oljespridning i istäckta farvatten. har ett miljöövervakningsprogram för elektromagnetiska fält och radioaktiva ämnen. I havsmiljön över- vakas förekomst av radioaktiva ämnen dels i ytnära havsvatten, dels i bottensediment och fisk i havet. Inom miljöövervakning finns Miljö- databasen och Cesiumdatabasen. Miljödatabasen består av data som tagits fram inom myndighetens miljöövervakningsprogram. I Cesium- databasen finns resultat från alla cesiummätningar i olika typer av provslag som gjorts tillgängliga för myndigheten.80 DIGG, eller Myndigheten för digital förvaltning, har i uppdrag att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen för att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamåls- enlig. I detta arbete ingår att DIGG försöker underlätta arbetet med att göra öppna data tillgängliga. Den offentliga sektorn skapar och an- vänder stora mängder data, inte minst data om miljö och havsmiljö. Genom att göra dessa data tillgängliga kan, enligt DIGG, medborgare och företag använda data för att lösa utmaningar och samhällsproblem.81 DIGG är fortfarande en nystartad, ganska liten myndighet. Det finns dock förslag från om att myndighe- ten ska få ett utökat mandat och en strategisk roll i att bedöma vilka förvaltningsgemensamma digitala investeringar som skulle kunna klassificeras som samhällsinvesteringar. Det kan komma att gälla flera av de digitala kunskapsbaser och verktyg i havsmiljöarbetet som be- skrivs senare i detta kapitel.82 80www.stralsakerhetsmyndigheten.se/omraden/miljoovervakning/radioaktiva-amnen/ sediment-i-oppet-hav/, . 82Ekonomistyrningsverket 2020, Styrning och finansiering av förvaltningsgemensam digital infrastruktur, ESV 2020:23. De 21 länsstyrelserna bedriver miljöövervakning inom respektive län och samordnar även andra aktörers miljöövervakning. Länsstyrelser- nas uppgifter när det gäller miljöövervakning är dock inte reglerade i länsstyrelseinstruktionen. är indelat i fem vattendistrikt och i varje distrikt har reger- ingen utsett en länsstyrelse att vara vattenmyndighet. Det är länssty- relserna i , , , och som är vattenmyndigheter. har ett beredningssekretariat som hjälper vattenmyndigheten med vattenför- valtningsarbetet i länet. De ska, tillsammans med vattenmyndigheterna, ta fram kunskapsunderlag och lämna förslag till miljökvalitetsnormer, övervakningsprogram och åtgärdsprogram för alla avrinningsområden. Vattenmyndigheterna menar dock att de aldrig har haft mandat eller resurser att leva upp till de krav som ställs enligt förordningen.83