sou · H9B318 · 2021-03-31 00:00:00 — införs mot- svarande regelverk för gränsöverskridande delningar (artikel 160l) och gränsöverskridande ombildningar (artikel 86l). I detta avsnitt analyseras behovet av ändringar i det befintliga svenska regelverket 1De i detta sammanhang centrala bestämmelserna direktiv fanns i artikel 16, seder- mera överförda till artikel 133 direktiv. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Vi tar också upp frågan om vilka tillägg som behöver göras för att regel- verket om arbetstagares medverkan ska kunna tillämpas även vid gränsöverskridande delningar och ombildningar. 7.2Huvuddragen i gällande rätt I svensk rätt finns bestämmelser om medverkan2 i framför allt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda (fort- sättningsvis styrelserepresentationslagen). Bestämmelser av detta slag finns också i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gräns- överskridande fusioner (fortsättningsvis medverkandelagen), lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag (fortsättningsvis inflytandelagen) och lagen (2006:477) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Formerna för arbetstagarnas rätt till medverkan har naturligtvis också kopplingar till andra grundläggande arbetsrätts- liga regelverk, framför allt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen). Den EU-rättsliga regleringen som ligger till grund för bl.a. med- verkandelagen är svåröverskådlig. I frågor rör arbetsrättsliga förhåll- anden hänvisar direktiv3 till ett flertal artiklar direktiv om arbetstagarinflytande i europabolag (SE-direktivet). Det sistnämnda direktivet ligger också till grund för bestämmelserna i inflytandelagen. Flertalet bestämmelser i medverkandelagen har därmed sin motsvarighet i inflytandelagen. direktiv ger anledning att överväga behovet av ändringar i svenska medverkandebestämmelser. Det är därför behovet av änd- ringar i medverkandelagen som har stått i fokus för vårt arbete i denna del. Därutöver har vi övervägt vilka ändringar som behöver göras i aktiebolagslagen och andra associationsrättsliga lagar för att uppfylla direktivets krav på hur arbetstagarna ska informeras under det gräns- 2Med medverkan avses fortsättningsvis vad som framgår av 4 § nionde strecksatsen lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner; det arbetstagarinflytande som utövas genom rätten att a) välja eller på annat sätt utse några av ledamöterna i ett företags styrelse, annat förvaltningsorgan eller tillsynsorgan, eller b) föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett företags styrelse, annat förvaltningsorgan eller tillsynsorgan. 3Bestämmelserna fanns ursprungligen direktiv men har senare flyttats över till direktiv. I det följande hänvisas enbart till direktiv. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden överskridande förfarandets förlopp; de sistnämnda frågorna har vi behandlat i avsnitten 4.10, 5.11 och 6.9. Som en bakgrund till våra överväganden lämnas i det följande en kortare beskrivning av nuvarande lagreglering i de delar som vi be- dömer vara relevanta i detta sammanhang. 7.2.2Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Medbestämmandelagen är tillämplig på förhållandet mellan arbets- givare och arbetstagare. Det är möjligt att genom kollektivavtal avvika från en rad av lagens bestämmelser. Vissa rättigheter kan emellertid inte avtalas bort; det är en följd av olika EU-direktiv som innehåller föreskrifter som är tvingande till arbetstagares förmån (sådan lag- stiftning betecknas ibland som semidispositiv med EU-spärr). Lagen innehåller bland annat tvingande bestämmelser om allmän förhandlingsrätt. Bestämmelserna ger arbetsgivaren samt arbetstagar- eller arbetsgivarorganisationerna förhandlingsrätt i förhållande till sin motpart (se 10–17 §§). En sådan förhandlingsrätt förutsätter inte att det finns något kollektivavtal mellan parterna. Förhandlingen måste avse en viss fråga som på begäran ska uppges i förhandlingsframställ- ningen. Frågan ska gälla förhållandet mellan arbetsgivaren och åtminstone en person som är medlem i en arbetstagarorganisation och som är eller har varit arbetstagare hos arbetsgivaren. För att anställda ska ha möjlighet att på ett rationellt och effektivt sätt utnyttja rätten till förhandlingar och medverka i beslutspro- cessen måste de ha rätt till information om och insyn i arbetsgivarens verksamhet. Därför ålägger medbestämmandelagen arbetsgivaren att fortlöpande hålla en arbetstagarorganisation underrättad om hur verk- samheten utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt liksom rikt- linjerna för personalpolitiken (se 19 och 19 a §§). Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden 7.2.3Lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Styrelserepresentationslagen syftar till att ge de anställda insyn i och inflytande över företagets verksamhet genom viss rätt till styrelse- representation. Enligt 4 § har de anställda i ett företag i som under det senast förflutna räkenskapsåret här i landet har sysselsatt i genom- snitt minst 25 arbetstagare rätt till representation i styrelsen (arbets- tagarrepresentanter). avses i lagen flera olika företags- former, bl.a. aktiebolag. I 4–6 §§ regleras hur arbetstagarrepresentanterna ska utses. Rätten att utse representanter tillkommer arbetstagarorganisationerna. Inrät- tandet av styrelserepresentation är kopplat till arbetstagarorganisa- tioner som är bundna av kollektivavtal i förhållande till företaget. Som en följd av den för- troendeställning som uppdraget bygger på kan de enbart kvarstå i uppdraget så länge de har sin uppdragsgivares, dvs. arbetstagarorga- nisationens, förtroende. Med funktionen som arbetstagarrepresentant i ett företags sty- relse följer i huvudsak samma ställning och ansvar som andra sty- relseledamöter i företaget har (jfr t.ex. 8 kap. 2 § aktiebolagslagen). En arbetstagarrepresentant får dock inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal, stridsåtgärder eller andra frågor där en facklig organisation på arbetsplatsen har ett väsentligt intresse som kan strida mot företagets (se 14 § första stycket styrelserepresentations- lagen). 7.2.4Lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner Lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner (medverkandelagen) bygger som redan har nämnts på be- stämmelser direktiv.4 Lagen gäller, såvitt nu är av intresse, i företag som deltar i eller etableras genom en gränsöverskridande fusion, om arbetstagarna i 4Förarbetena finns i prop. 2007/08:20. Propositionen hade föregåtts av bl.a. en utredning med uppgift att lämna förslag till hur de arbetsrättsliga bestämmelserna i direktivet skulle genom- föras i . Utredningens slutsatser presenterades i betänkandet Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner (SOU 2006:97). Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden något av de deltagande företagen före fusionen omfattas av bestäm- melser om medverkan (se 2 § första stycket 1). Lagens syfte är att tillförsäkra arbetstagarna viss rätt till medverkan även efter fusionen. Den innehåller därför regler om hur denna rätt till medverkan kan fastställas. Begreppet ”medverkan” har i detta sammanhang en speciell inne- börd. Det avser det arbetstagarinflytande som utövas genom en rätt att •välja eller på annat sätt utse några av ledamöterna i ett företags styrelse, annat förvaltningsorgan eller tillsynsorgan, eller •föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett företags styrelse, annat förvaltningsorgan eller tillsynsorgan (se 4 §). Sådan medverkan kan fastställas genom en överenskommelse mellan de deltagande företagen och en för arbetstagarna utsedd förhand- lingsdelegation.5 Genom en sådan överenskommelse kan man alltså enas om hur arbetstagarnas medverkan ska regleras i det övertagande företaget. Ett avtal om medverkan ska enligt 29 § behandla 2.det huvudsakliga innehållet i en ordning för medverkan, inklusive uppgifter om antalet ledamöter som arbetstagarna har rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa, 3.vilka förfaranden som ska användas när ledamöterna väljs, utses, föreslås eller avvisas, 4.ledamöternas rättigheter, och 5.avtalets löptid, i vilka fall det bör omförhandlas, hur en omför- handling ska genomföras och vad som ska gälla för det fall att omförhandlingar inte leder till något nytt avtal. 515–17 §§ innehåller bestämmelser om hur de svenska ledamöterna i denna förhandlingsdele- gation ska utses. Enligt 15 § ska ledamöterna utses av den eller de lokala arbetstagarorganisa- tioner i som är bundna av kollektivavtal i förhållande till de deltagande företagen, berörda dotterföretagen eller berörda filialerna i . Om inget av de deltagande företagen i är bundet av kollektivavtal i förhållande till någon arbetstagarorganisation, ska leda- möterna enligt 16 § utses av den lokala arbetstagarorganisation som företräder flest arbets- tagare i de deltagande företagen. Om sådana inte finns, ska ledamöterna enligt 17 § utses av arbetstagarna i de deltagande företagen. Lagen innehåller också bl.a. bestämmelser om hur platserna ska fördelas mellan arbetstagarna i olika EES-stater. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden Om någon överenskommelse om medverkan inte träffas, gäller i stället vissa i lagen angivna ”referensbestämmelser” om arbetsta- garnas rätt till medverkan (se närmare 32–40 §§). Parterna kan också, enligt 30 §, oberoende av hur stor andel av arbetstagarna i de delta- gande företagen som har rätt till medverkan, enas om att referens- bestämmelserna ska tillämpas i det övertagande företaget. Lagen förutsätter att de företag som deltar i den gränsöverskri- dande fusionen sedan fusionsplanen har offent- liggjorts vidtar nödvändiga åtgärder för att en förhandlingsdelegation för arbetstagarna ska kunna inrättas (se 5 §). I de associationsrätts- liga lagarna finns bestämmelser som syftar till att trygga att så sker. Om medverkandelagen är tillämplig, får sålunda en gränsöverskri- dande fusion registreras endast om avtal har träffats eller beslut har fattats om medverkan eller förhandlingsperioden har löpt ut utan att sådant avtal har träffats eller beslut har fattats (se 23 kap. 48 § aktie- bolagslagen och 16 kap. 45 § föreningslagen). Det system för medverkan som parterna avtalar om kan vara av olika slag. Det kan motsvara den ordning som gäller enligt styrelse- representationslagen (rätt att utse representanter i företaget styrelse). Men, som redan har framgått, kan den också utformas på annat sätt, t.ex. så att arbetstagarna får föreslå kandidater eller framföra invänd- ningar mot befintliga kandidater (eventuellt med vetorätt) inför val av styrelseledamöter. För att tillförsäkra förhandlingsdelegationen en reell möjlighet att förhandla om framtida medverkan föreskrivs i lagen att de delta- gande företagen ska lämna delegationen information i olika hänse- enden, t.ex. om förekomsten och omfattningen av medverkan i de deltagande företagen, om planerna för fusionen och om hur proces- sen med att genomföra den fortskrider. I skyldigheten att informera om hur fusionen fortskrider ligger bl. a. att arbetsgivaren ska infor- mera om förändringar inom företagsgruppen som kan påverka sam- mansättningen av förhandlingsdelegationen. Informationsskyldig- heten gäller oavsett om förhandlingar ska genomföras eller inte. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden 7.2.5Lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag Europabolag (”SE-bolag”) är en europeisk associationsform av aktie- bolagsrättsligt slag.6 Ett europabolag kan bildas på olika sätt, t.ex. genom fusion mellan bolag från olika EES-stater eller genom att ett aktiebolag med hemvist i en EES-stat ombildas till ett europabolag. Frågan om arbetstagarinflytandet i europabolag regleras i ett sär- skilt EU-direktiv.7 I det direktivet, SE-direktivet, regleras, förutom arbetstagares rätt till medverkan, även arbetstagarinflytande i form av information och samråd. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag (inflytandelagen). Inflytandelagens reglering av hur arbetstagarinflytande i ett europa- bolag kommer till stånd är i väsentliga avseenden av samma slag som regleringen i medverkandelagen. Arbetstagarorganisationerna eller arbetstagarna i de bolag som deltar i bildandet av europabolaget förutsätts bilda en förhandlingsdelegation som på arbetstagarnas vägnar förhandlar med bolagen om arbetstagarinflytande i europa- bolaget. I lagen regleras bl.a. hur förhandlingsdelegationen ska inrät- tas och hur platserna i delegationen ska fördelas. Lagen innehåller också regler om formen för och innehållet i ett avtal om arbets- tagarinflytande. I lagen finns vidare vissa referensregler som gäller om ett avtal inte träffas. Reglerna innebär bl.a. att det ska inrättas ett arbetstagarråd för information och samråd. Detta ska ske dels om parterna är överens om det och dels om förhandlingsperioden har löpt ut utan att något avtal har träffats. Referensbestämmelserna reg- lerar också rätten till medverkan. Förutsättningen för rätt till sådan medverkan är antingen att parterna i förhandlingarna om arbets- tagarinflytande är överens om det eller att europabolaget har bildats på visst sätt och att arbetstagarna har haft rätt till medverkan innan europabolaget bildades. 6Associationsformen grundar sig på Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag, SE-förordningen. 7Direktivet 2001/86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagar- inflytande (SE-direktivet). Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden 7.2.6Lagen (2006:477) om arbetstagarinflytande i europakooperativ Med europakooperativ avses kooperativa föreningar som har bildats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar, Cooperativa Europaea). Liksom sin aktiebolagsrättsliga mot- svarighet europabolaget utgör europakooperativet en europeisk asso- ciationsform för gränsöverskridande samverkan. Också frågan om arbetstagarinflytandet i europakooperativ regleras genom ett särskilt direktiv; direktivet 2003/72/EG om kom- plettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande. Bestämmelserna i detta direktiv är utformade efter mönster av SE-direktivet och har genomförts i svensk rätt genom lagen (2006:477) om arbetstagarinflytande i eu- ropakooperativ. Lagen har utformats med inflytandelagen som före- bild och innehåller i stort bestämmelser som har sin direkta mot- svarighet i den lagen. 7.2.7Lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen Lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbets- platsen (förtroendemannalagen) är tillämplig på fackliga förtroende- män som en arbetstagarorganisation har utsett att representera orga- nisationens anställda medlemmar på en arbetsplats i frågor som rör förhållanden till arbetsgivaren eller andra med facklig verksamhet sammanhängande frågor. En förutsättning för att lagen ska tillämpas är att det finns ett gällande kollektivavtal på arbetsplatsen. Lagen gäller dock även vid tillfälliga avtalslösa tillstånd. Vissa av lagens bestämmelser har betydelse även i nu aktuellt sam- manhang, dvs. vid gränsöverskridande förfaranden. Det gäller t.ex. bestämmelserna om förbud för arbetsgivaren att hindra förtroende- mannen från att fullgöra sitt uppdrag, om rätt till ledighet och betal- ning i rimlig omfattning för det fackliga arbetet och om förbud mot att förtroendemannen ges försämrade arbetsförhållanden eller anställ- ningsvillkor med anledning av sitt uppdrag. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden Lagen innehåller inte någon egentlig definition av vad som är facklig verksamhet. I uppgiften att företräda de anställda i frågor som rör förhållandet till arbetsgivaren eller andra med facklig verk- samhet sammanhängande frågor inbegrips olika slag av förhandlingar, dvs. både avtalsförhandlingar och tvisteförhandlingar eller primära förhandlingar enligt medbestämmandelagen. Politisk verksamhet och interna fackliga angelägenheter faller dock utanför lagen.8 7.3Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner (artikel 133) 7.3.12019 års direktiv sänker den nivå där rätt till arbetstagarmedverkan inträder Rätten till arbetstagarmedverkan i ett bolag som uppstår genom en gränsöverskridande fusion ska enligt direktiv som utgångs- punkt regleras av säteslandets bestämmelser om arbetstagarmed- verkan. Två undantag gäller emellertid. Det första undantaget gäller om i vart fall ett av de fusionerande bolagen har minst 500 arbetstagare och bolaget omfattas av rätt till arbetstagarmedverkan. Det andra undantaget gäller om det i den nationella lag som ska tillämpas på det bolag som uppstår inte före- skrivs i vart fall samma nivåer av medverkan som för de deltagande bolagen före fusionen eller inte föreskrivs samma rätt för arbetstagare i driftsenheter i andra medlemsstater som i den stat där bolaget ska ha sitt säte. När undantagen är tillämpliga ska vissa EU-standardiserade be- stämmelser om medverkan gälla. Genom direktiv ändras detta på flera sätt. En förändring gäller den nivå där rätten till medverkan inträder. Enligt direktiv inträder den rätten vid fyra femtedelar av den tillämpliga tröskelnivå som fastställts i lagstiftningen i den medlemsstat vars jurisdiktion omfattar det fusionerande bolaget i stället för det tidi- gare absoluta talet 500 arbetstagare. direktiv innebär också den förändringen att arbetstagar- inflytandet ska bestå vid påföljande inhemska fusioner från den gränsöverskridande fusionen, i stället för som tidigare . 8Juno , , kommentar till 1 § förtroendemannalagen. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden Härutöver innebär direktiv ytterligare några ändringar som dock bedöms vara av närmast författningsteknisk natur. Vårt förslag: Medverkandelagen ska tillämpas •när något av de företag som deltar i den gränsöverskridande fusionen omfattas av rätt till arbetstagarmedverkan, och •när det genomsnittliga antalet anställda i något av företagen under de sex månaderna närmast före offentliggörandet av fusionsplanen uppgår till minst fyra femtedelar av det antal anställda som i respektive företags hemstat innebär rätt till arbetstagarmedverkan. Skälen för förslaget: Förutsättningarna för arbetstagares medverkan Arbetstagarnas rätt till medverkan vid en gränsöverskridande fusion regleras av artikel 133 direktiv.9 Artikeln har, jämte bestäm- melser om arbetstagares medverkan i andra EU-direktiv, införlivats med svensk rätt genom framför allt medverkandelagen. Av artikeln följer att det bolag som uppstår genom en gränsöver- skridande fusion ska omfattas av eventuella gällande bestämmelser om arbetstagares medverkan i den medlemsstat där dess säte är beläget.10 När ett företag som har deltagit i eller etablerats genom en gränsöverskridande fusion ska ha sitt säte i , ska alltså svenska regler om arbetstagarmedverkan gälla, dvs. som utgångspunkt sty- relserepresentationslagens regler om medverkan. Artikeln beskriver emellertid två situationer då säteslandets lag- stiftning inte ska gälla.11 Säteslandets bestämmelser ska sålunda enligt det första undan- taget inte gälla om ett av de deltagande bolagen, som föregår offentliggörandet av fusionsplanen, har haft ett genom- snittligt antal arbetstagare som överstiger 500 och omfattas av regler 9Tidigare artikel 16 direktiv. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden om medverkan.12 I så fall ska i stället de nationella regler gälla som har utformats på det särskilda sätt som anges i vissa punkter i artikeln.13 I dessa punkter hänvisas till artiklar i annan EU-lagstiftning,14 fastän med vissa modifikationer (”de modifierade SE-bestämmelserna”). Direktivet utesluter emellertid inte att nationell rätt utformas så att motsvarande regler gäller även när det angivna tröskelvärdet 500 anställda inte har uppnåtts. har valt att genomföra direktivet på detta sätt (vilket berörs närmare nedan). Enligt det andra undantaget ska säteslandets nationella bestäm- melser inte heller gälla, om den nationella lagen inte lever upp till vissa kriterier som uppställs i punkterna a och b. I så fall ska de modi- fierade SE-reglerna gälla även här. Om säteslandets nationella lagstift- ning motsvarar kriterierna, kan säteslandet däremot låta den nationella lagstiftningen gälla när antalet arbetstagare i det bolag som uppstår understiger 500. De aktuella kraven är15 a)att nationell lagstiftning inte föreskriver en lägre nivå av med- verkan än den nivå som redan gäller i de berörda fusionerande bolagen och b)att lagstiftningen ger arbetstagare i driftsenheter som är belägna i andra medlemsstater samma rätt till medverkan som arbetsta- garna i säteslandet.16 När direktivet genomfördes i svensk rätt, konstaterades att det inte gav något handlingsutrymme i fråga om fusioner där minst ett av de fusionerande bolagen har fler än 500 arbetstagare och omfattas av bestämmelser för medverkan. Direktivet måste genomföras så att de modifierade SE-bestämmelserna tillämpas i sådana fall. I fråga om fusioner med företag med färre än 500 arbetstagare var det däremot möjligt att tillämpa nationella regelverk, fastän detta skulle kräva vissa kompletteringar i lagstiftningen. Lagstiftaren bedömde emellertid att 12Innebörden av begreppet ”medverkan” ska härvid vara densamma som i artikel 2 k i SE- direktivet. Med medverkan avses enligt artikel 2 k i SE-direktivet det arbetstagarinflytande som utövas genom rätten att välja eller utnämna några av ledamöterna i ett bolags tillsyns- eller förvaltningsorgan, eller föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett bolags tillsyns- eller förvaltningsorgan. 13Se närmare punkterna 3–7 i artikel 133. 14SE-förordningen och SE-direktivet. 15Enligt den andra undantagssituationen som framgår av andra ledet i artikel 133.2. 16Dessa möjligheter till undantag i nationella regelverk har inte utnyttjats i , varför det närmare innehållet i dess undantag inte redovisas närmare här. Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden det var olämpligt att införa trösklar och att direktivet därför borde genomföras på samma sätt för alla företag oavsett antalet anställda.17 Den nya lagen gjordes följaktligen tillämplig i alla fall där det före- kommer rätt till medverkan i något av de fusionerande företagen. För att medverkandelagens bestämmelser ska gälla krävs därför att arbets- tagarna i något av de deltagande företagen omfattas av bestämmelser om rätt till medverkan. Vad som utgör rätt till medverkan framgår av 4 § medverkandelagen (jfr avsnitt 7.2.4). Bestämmelser om när arbetstagare i bl.a. svenska aktiebolag omfattas av rätt till medverkan finns i styrelserepresentationslagen. Regleringen innebär att arbetstagare i ett företag som har ingått kol- lektivavtal och som under det senast förflutna räkenskapsåret har sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbetstagare i har rätt till styrelserepresentation (se 4 och 6 §§ styrelserepresentationslagen). Sådan styrelserepresentation faller under medverkandelagens defini- tion av medverkan (se 4 § nionde strecksatsen). Medverkandelagen blir således tillämplig om ett svenskt bolag med kollektivavtal och minst 25 arbetstagare ingår i fusionen. Men lagen blir också tillämp- lig när arbetstagare i något av de andra företagen i fusionen omfattas av rätt till medverkan enligt gällande regelverk i sina respektive hem- stater. Eftersom den svenska lagstiftaren har valt att inte göra skill- nad på företag med fler eller färre än 500 arbetstagare, har det i det dåvarande direktivet angivna tröskelvärdet inte inneburit någon kom- plikation. Genom direktiv försvinner avgränsningen till 500 arbets- tagare.