sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — [1737] konstate- rade, med hänvisning till den juridiska analysen, att hovstaterna inte är någon myndighet och att de står utanför den statliga förvaltningsorganisationen, att of- fentlighetsprincipen inte gäller för hovstaterna samt att regeringen inte har nå- gon förordningsmakt gentemot hovstaterna, vilka lyder direkt under statschefen. drog av den sistnämnda punkten slutsatsen att regeringen inte kan ge att granska hovstaternas ekonomiska re- dovisning. Att detta ändå skett för de delar av hovets budget som avser och Husgerådskammaren byggde, enligt Riksmarskalksämbe- tet, på tidigare överenskommelser mellan regeringen och ämbetet. Motiven till denna överenskommelse var att verksamheten vid dessa delar av hovstaterna dels var av stor ekonomisk omfattning (tillsammans över hälften av den totala budgeten), dels var av annan art än övrig verksamhet. Medan verksamheten vid övriga enheter var inriktad på att bistå och stödja konungen i hans roll som stats- chef, var verksamheten vid och Husgerådskammaren inriktad på att vårda och för allmänheten visa det nationella kulturarv som finns i de kungliga slotten och deras omgivningar. Beträffande konungens apanage anförde följande. Gränsen mellan konungens privata ekonomi och hans ekonomi som statschef är mycket svår att dra. Konungen är rikets statschef dygnet runt när han vistas i landet. Vad gäller egendom är lösöret på de kungliga slotten en blandning av statlig, stiftelseägd och privat egendom, som allt brukas av konungen både som statschef och som privatperson. För att undvika ständiga diskussioner i denna gränsdragningsfråga lovade (då ständerna) vid att utge ett penningbelopp (apanage) till konungens hovhållning. I utbyte överlämnade konungen uppräknade kungliga slott och kungsgårdar till staten med förbehåll om dispositionsrätt för honom av vissa av dessa slott, inklusive inredning. För det belopp som utgavs för hovhållningen skulle varken krävas någon speciell anhållan eller redogörelse för hur medlen använts. Verksamhetsberättelser avges för och Husgerådskam- marens verksamheter. En motsvarande redogörelse för övrig verksamhet skulle, enligt , strida mot den ursprungliga överenskommelsen, som förnyas vid varje trontillträde. Enligt utredningen avser Riksmarskalksäm- betet likväl att , i informations- och PR-syfte, producera en årlig rap- port över den samlade verksamheten vid hovstaterna.”1738 Utskottet kommenterade inte detta vidare än att det såg med tillfredsställelse på att Riks- revisionsverket även i fortsättningen skulle granska och Husgerådskamma- ren. Även godtog förslaget.1739 överenskommelse ingick också att av det totala anslaget tillförs hovstaten medan slottsstaten tilldelas , en anslagsfördelning som grundar sig på fördelningen av de faktiska kostnaderna . Detta nämndes emellertid i riksdagstrycket i budgetpropositionen och konstitu- tionsutskottets betänkande vid 2004/riksdag.1740 1737 Denna promemoria är , Konungens s.k. apanage och anknytande frågor, promemoria 1996- 06-28. Se också skrivelse av riksmarskalk till regeringen . 1996/97:KU1 s. 8-9, se även bet. 2003/04:KU9 s. 29-31. 1996/97:84-90. 2004/05:1 utgiftsområde 1 s. 48, bet. 2004/05:KU1 s. 38.. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom I förhållande till av utskottet återgivna yttrande kan kommente- ras att det egentliga skälet för redovisningsskyldighet avseende och Hus- gerådskammarens ekonomi var att dessa enheter vårdar statlig egendom. Och just detta gör att förändring, då hovstats- och slottsstatsanslagen lades samman till ett anslag, kan kritiseras: den har gjort skillnaden mellan hovstatsanslaget, som inte omfattas av revision, och slottsstatsanslaget, som omfattas av revision, mindre tydlig. har , åtminstone (se nedan avsnitt 6.8.) fungerat som överordnat organ inom hela hovet och t.ex. företrätt såväl hov- som slottsstat inför Kungl. Maj:t respektive regeringen i budgetsammanhang. Det har tydligen inte funnits något hinder mot detta i att finansiellt varit en del av hovstats- och inte slottsstatsanslaget. Mot den bakgrunden är det något svårt att förstå varför de gemensamma ekonomi- och dataen- heterna skulle föranleda att hov- och slottsstatsanslagen lades samman till ett. Det kan också i någon mån ifrågasättas vad som i yttrande me- nades med att gränsen mellan konungens privata ekonomi och hans ekonomi som statschef är mycket svår att dra. En sådan gräns dras uppenbarligen genom att vissa kostnader belastar slottsstatsanslag, andra hovstatsanslag och ytterligare andra olika privata konton (se i slutet av detta avsnitt). Uttalandet är dock relevant just när det gäller lösöret, på så sätt att egendom som bekostats privat kan komma till användning vid representation och statlig egendom kan finnas i en del av ett slott som används till bostad. Den första verksamhetsberättelsen för hovstaterna avsåg /96. Budget- hanteringen fortsatte enligt nu nämnda principer under det närmaste decenniet, med allt mer utförliga beskrivningar i budgetpropositionerna av det senaste årets verksamhet. Framför allt säkerhetshöjande åtgärder har varit framträdande när det gäller extra tillskott.1741 På ett mer generellt plan ska nämnas att en successiv budgetreform genomfördes från slutet av 1980- talet . Det tidigare systemet där utgångspunkten var anslagsäskanden från myndigheter och där kunde ta ställning till inrättande av enskilda tjänster er- sattes av ett system där utgångspunkten finns i utgiftstak och utgiftsramar och där detaljre- glering har ersatts av mål- och resultatstyrning.1742 Budgetramarna slås fast i den ekonomiska vårpropositionen, och de detaljerade förslagen läggs fram i höstens budgetproposition.1743 års budget sammanfaller budgetåret med kalenderåret. arbetade den av talmanskonferensen tillsatta , som föreslog att revisorer skulle svara för revisionen av de delar av hovet som faller utanför konungens enskilda sfär, nämligen inklusive Djurgårdsför- valtningen samt Husgerådskammaren. ställde sig bakom detta förslag, 1997/98:1 utgiftsområde 1 s. 11-12, bet. 1997/98:KU1 s. 6, rskr. 1997/98:90-96; prop. 1998/99:1 utgiftsområde 1 s. 9-10, bet. 1998/99:KU1 s. 5-6, rskr. 1998/99:90-96; prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 1 s. 15-16, bet. 1999/2000:KU1 s. 5, rskr. 1999/2000:56-62; prop. 2000/01:1 utgiftsområde 1 s. 42-43, bet. 2000/01:KU1 s. 27-28, rskr. 2000/01:62-68; prop. 2001/02:1 utgiftsområde 1 s. 39-40, bet. 2001/02:KU1 s. 34-35, rskr. 2001/02:52-57; prop. 2002/03:1 utgiftsområde 1 s. 44-45, bet. 2002/03:KU1 s. 34, rskr. 2002/03:52-56; prop. 2003/04:1 utgiftsområde 1 s. 45-46, bet. 2003/04:KU1 s. 34, rskr. 2003/04:58-64. 1742 Sterzel 2009 (Finansmakten) s. 291-301, , Finansmakten i författningen, 2 uppl., : Stu- dentlitteratur, 2018, s. 34-36. 1743 Sterzel 2018 s. 55-62. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom och det blev verklighet.1744 När inrättades i stället för och revisorer fördes granskningen av inklusive Djurgårdsförvalt- ningen samt Husgerådskammaren över dit.1745 /03 och 2004/riksmöten tog ställning för en ordning som innebar att skulle omfat- tas av reglerna om effektivitetsrevision (granskning av att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser) samt årliga revision (granskning av att redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande), dock inte med avseende på om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut.1746 Ett särskilt tillskott tillkom för täckande av vissa avgifter som skulle erläggas till Riksrevi- sionen.1747 Under /04 gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att det vore önskvärt med en större öppenhet och insyn avseende anslaget till hovstaterna i de delar som inte redovisades annat än mycket översiktligt i den årliga verksamhetsberättelsen eller var föremål för granskning.1748 Regeringen noterade att några förändringar som gjort det motiverat att komma överens om en annan anslagsfördelning än till hovstaten och till slottsstaten inte hade inträffat. Däremot fördes diskussioner med om ökad öppenhet och insyn.1749 Medel tillfördes som kompen- sation för att årliga betalning av ränta om på hem- giftskapital skulle upphöra (se nedan avsnitt 6.7.1. överenskommelse kompletterades sedan med ytterligare delar. Kostnadsfördel- ningsnyckeln om skulle gälla långsiktigt, och som grund för en eventuell fram- tida ändring av denna fördelning skulle större organisatoriska förändringar redovisas i verk- samhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Verksamhetsberättelsen skulle bli utförligare när det gällde den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till hovstaten, i form av bl.a. uppgifter om antalet anställda, antalet resdagar, antalet gäster vid olika slags representation och uppgifter avseende . Det skulle finnas information om vilken andel av kostnaderna som belöpte på de olika organisatoriska enheterna inom hovstaten. Anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena skulle bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och Regeringskansliet.1751 1998/99:KU1 s. 6, jfr även 1997/98:KU27 s. 38-42 och 1997/98:KU16; lagen (1999:205) om ändring av lagen (1997:518) med instruktion för revisorer. 2001/02:190 s. 73-75, bet. 2002/03:KU12 s. 9, rskr. 2002/03:22; lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 2002/03:KU12, rskr. 2002/03:22; bet. 2004/05:KU1 s. 39-40, rskr. 2004/05:82. Se till de olika typerna av revision Sterzel 2018 s. 130-132. 2003/04:KU1 s. 34; prop. 2003/04:100 s. 157-158, bet. 2003/04:FiU21 s. 39, rskr. 2003/04:KU9 s. 27-32, rskr. 2003/04:148. 2004/05:1 utgiftsområde 1 s. 46-48, bet. 2004/05:KU1 s. 38-40, rskr. 2004/05:82. 2003/04:100, s. 157-158, bet. 2003/04:FiU21 s. 38-39, rskr. 2003/04:273-274; se även prop. 2004/05:1 utgiftsområde 1 s. 48. 2005/06:1 utgiftsområde 1 s. 50-52, bet. 2005/06:KU1 s. 44-47, rskr. 2005/06:59. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Budgethanteringen fortsatte enligt dessa principer under de närmaste åren.1752 ”Det kungliga kulturarvet” nämndes i budgetpropositionen vid 2006/riks- dag som samlingsbegrepp för det som besöksverksamheten vid slotten och samlingarna där omfattar.1753 Det kan noteras att besöksverksamheten inte drivs med statsanslag utan tvärtom täcker vissa kostnader som annars hade måst finansieras på annat sätt, något som blivit tydligt i samband med coronapandemi. Då fick slottsstaten ett tillskott om för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av att intäkter från visningar av de kungl. slot- ten minskat.1754 och har det skett en förskjutning i dispositions- rättens innebörd beträffande flera av slotten med tillhörande parker – från att kungafamiljen använde dem som bostäder och för rekreation till att de visas för allmänheten som en del av det kungliga kulturarvet. Även särskilda statsceremonier har föranlett tilläggsanslag. I 2009/budgetpropo- sition ansåg regeringen att anslaget tillfälligt borde ökas med för att ”delvis bekosta den del av kronprinsessan bröllop som är en statsangelägenhet”.1755 Ansla- get borde då också höjas för att täcka driften av . har det utan framgång lagts fram motioner om att kronprinsessan borde ha en egen hovstat med eget delanslag inom ramen för gällande anslag.1756 I takt med att antalet anslagsposter minskat har behovet av att i budgetpropositionerna ange vad anslaget ska användas till ökat. I budgetpropositionen vid 2005/riksdag angavs inledningsvis: ”Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funk- tioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor.”1757 Därutöver nämndes bl.a. driftskostnader för slotten. Längre fram i texten angavs att hovstatsanslaget bekostade repre- sentation och statsbesök, resor, transporter och personal m.m. samt levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefens funktion och alltså inte är av rent privat karaktär.1758 Den inledande formuleringen i budgetpropositionen vid 2006/riksdag var: ”Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjen.”1759 Dessa formuleringar återkom sedan. I budgetpropositionen vid 2013/riksdag infördes ett stycke med angivande anslagets ”ändamål”, och formule- ringen var då: ”Anslaget får användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funk- tioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för Kungliga hovstatens och Kungliga slotts- statens förvaltningsutgifter”.1760 Denna formulering har därefter kvarstått. 2006/07:1 utgiftsområde 1 s. 75-77, bet. 2006/07:KU1 s. 53-56, rskr. 2006/07:45; prop. 2007/08:1 utgiftsområde 1 s. 76-78, bet. 2007/08:KU1 s. 50-53, rskr. 2007/08:75; prop. 2008/09:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2008/09:KU1 s. 12-14, rskr. 2008/09:79; prop. 2009/10:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2009/10:KU1 s. 11-13, rskr. 2009/10:91; prop. 2010/11:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2010/11:KU1 s. 10-14, rskr. 2010/11:84. 2006/07:1 utgiftsområde 1 s. 76. 2020/21:2 s. 9. 2009/10:1 utgiftsområde 1 s. 19. 2006/07:Fi244, bet. 2006/07:KU1 s. 56, rskr. 2006/07:45; mot. 2007/08:K404 och 2007/08:Fi277, bet. 2007/08:KU1 s. 52-53, rskr. 2007/08:75; mot. 2008/09:K397, bet. 2008/09:KU1 s. 14, rskr. 2008/09:79. 2005/06:1 utgiftsområde 1 s. 50. 2005/06:1 utgiftsområde 1 s. 51. 2006/07:1 utgiftsområde 1 s. 75, nästan likalydande de närmast följande åren. 2013/14:1 utgiftsområde 1 s. 17. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom I ett tillkännagivande i anledning av det årets budgetproposition önskade riksda- gen att regeringen skulle genomföra en ny översyn av överenskommelsen med Riksmar- skalksämbetet.1761 ansåg: ”att det finns förutsättningar för att, inom ramen för de gällande konstitutionella och rättsliga regelverken, genomföra en översyn av den överenskommelse om redovisning av anslaget till kungliga hovstaten som träffats mellan regeringen och riksmarskalksämbetet. En sådan översyn bör verka för en ökad insyn i hov- staten men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen.”1762 tillkännagav för regeringen att regeringen skulle genomföra en översyn av överenskommelsen mellan regeringen och om redovisningen av hov- statens verksamhet. I 2012/budgetproposition angav regeringen att frågan bereddes inom Regeringskansliet.1763 Redan i den budgetpropositionen var emellertid informationen om det gångna årets verksamhet något mer utförlig . I 2013/budgetproposition angavs att den ekonomiska redogörelsen i verksam- hetsberättelsen skulle bli utförligare när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten. På samma sätt som redan gällde för slottsstaten skulle hovstaten redovisas genom resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter. ansåg att den kompletterande överenskommelsen borde inne- bära ökad insyn i hovstatens verksamhet, i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet borde erfarenheterna av den nya ordning som överenskom- melsen innebär avvaktas innan frågan prövas på nytt.1764 därefter har denna överenskommelse följts och redovisningen av använd- ningen av hov- och slottsstaternas anslag i budgetpropositionerna blivit utförligare. Fördel- ningen mellan de båda anslagsdelarna om har inte ändrats.1765 I budgetpropositionen för /21 har dock angetts att diskussioner om en ändring har förts på grund av allt högre krav på permanenta säkerhetshöjande åtgärder vid de kungliga slotten. Detta ledde till att den procentuella fördelningen försköts genom ett tillskott om på slottsstatens del av anslaget.1766 Inom hovet görs en uppdelning på residenskostnader, det vill säga kostnader för personal, livsmedel, viss logistik samt vissa andra hushållsprodukter, privata kostnader, det vill säga om- kostnader som är relaterade till just funktionen som kunglig familj, såsom kläder i repre- 2011/12:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2011/12:KU1 s. 14-21, rskr. 2011/12:56. 2011/12:KU1 s. 21. 2012/13:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2012/13:KU1 s. 13-16, rskr. 2012/13:80. 2013/14:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2013/14:KU1 s. 12-19, rskr. 2013/14:78. 2014/15:1 utgiftsområde 1 s. 17-20, bet. 2014/15:KU1 s. 35-42, rskr. 2014/15:50- 59; prop. 2015/16:1 utgiftsområde 1 s. 45-48, bet. 2015/16:KU1 s. 49-52, rskr. 2015/16:59-63; prop. 2016/17:1 utgiftsområde 1 s. 19-22, bet. 2016/17:KU1 s. 52-60, rskr. 2016/17:72-77; prop. 2017/18:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2017/18:KU1 s. 47-49, rskr. 2017/18:71-76; prop. 2018/19:1 utgiftsområde 1 s. 15-17, bet. 2018/19:KU1 s. 37-39, rskr. 2018/19:74-79; prop. 2019/20:1 utgiftsområde 1 s. 17-19, bet. 2019/20:KU1 s. 33-34, rskr. 2019/20:81-87. 2020/21:1 utgiftsområde 1 s. 21-24, bet. 2020/21:KU1 s. 17 och 35-36, rskr. 2020/21:85-92. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom sentationssammanhang, och privat-privata kostnader, det vill säga kostnader som rör t.ex. pri- vatägda fastigheter, privata utlandsresor och privata gäster vid i övrigt officiella ceremonier. De första två kategorierna belastar hovhållningsanslaget men inte den tredje, som bekostas av privatförmögenheten.1767 Hans Maj:t Konungens och det Underhåll och vård av möbler samt andra staten tillhöriga in- ventarier i de kungl. Av summan av utgiftsanslagen 94 367 350 000 225 058 256 000 Hov- och slottsstatsanslagen budgetåren 1975/76 och 1981/82. Av summan av utgifts- 940 010 749 000 737 998 396 000 873 857 246 000 Hov- och slottsstatsanslagen budgetåren 1995/96, 2005 och 2015. 6.6.1809-10 års överenskommelses rättsliga ställning och giltighet över tid har hävdat, att då ständernas erbjudande antogs av konungen, ”måste ett offentligrättsligt förhållande anses ha uppkommit, för båda parter gällande i ’evärdeliga tider’, d.v.s. under alla omständigheter så länge vi äga monarkiskt statsskick och nuvarande 1767 Presentation för av . 1768 Statsbudget 1975/76 (bilaga till bet. 1769 Statsbudget 1981/82 (bilaga till bet. 1980/81:FiU45). 1770 Statsbudget 1995/96 (bet. 1994/95:FiU31). 1771 Statsbudget 2005 (bet. 2004/05:FiU10). 1772 Statsbudget 2015 (bet. 2014/15:FiU10). Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Ifrågavarande avtal synes icke kunna rubbas ensidigt.”.1773 har såvitt jag kan se samma uppfattning, eftersom han skriver att det uppkom ”ett offentlig- rättsligt förhållande av konstitutionell karaktär och närmast avtalsmässigt slag”.1774 Utifrån ett avtalsrättsligt synsätt är det i själva verket fråga om ett ömsesidigt, närmast affärsmässigt risktagande: Konungen lämnade ifrån sig sin enskilda styrelse över de inkomst- bringande egendomarna till mot ett mer eller mindre bestämt belopp och miste viss ekonomisk självständighet, men slapp i gengäld risken att intäkterna gick ned; , åsin sida, hoppades och trodde att avkastningen av lantbruken och stuterierna skulle bli större under styrelse än under konungens, vilket innebar att det fanns en chans till förstärkning av statskassan genom mellanskillnaden mellan de högre intäkterna och det mer eller mindre fasta beloppet som skulle täcka konungens hovhållning. Den skillnad som gjordes i rätten till slotten var en förändring i dispositionsrättens om- fattning, inte egentligen när det gällde rätten att bo i slotten och att använda slottsparker och trädgårdar, utan beträffande redovisningen av intäkter från utarrenderade gårdar och från stuterierna. Äganderätten till slotten förändrades inte; det var fortfarande fråga om statlig egendom, även om det beträffande var fråga om ganska nyförvärvad statlig egen- dom. Från att det varit fråga om en ”dispositionsrätt av vidsträckt natur” (se ovan avsnitt 6.2.8.angående ), blev det en dispositionsrätt av något mindre vidsträckt na- Om man granskar det ovan (avsnitt 6.3.) redovisade materialet från 1809-10 års riksdag närmare, så är det enda som uttryckligen gäller ständernas rätt att besluta över förvaltningen och användandet av den fasta egendom som förut stått under konungarnas omedelbara styrelse.1775 Men det står klart att det som tog över för evig tid var rätten att bestämma om de inkomstbringande delarna av egendomarna och att ko- nungen för sin hovhållning i gengäld fick ett anslag i pengar samt (den fortsatta) rätten att disponera själva slotten i olika avseenden tillsammans med att åtog sig att bekosta underhållet av slotten med vissa belopp. Detta leder fram till att det i de delar som direkt eller indirekt omfattas av överenskom- melsen knappast kan finnas utrymme för ensidiga förändringar. Lika litet som konungen ensidigt kan ta tillbaka till någon av de nämnda kungsladugårdarna under sin enskilda styrelse, lika litet kan ensidigt ta tillbaka konungens dispositionsrätt till ett kungligt lustslott (bortsett från de slott – och Tullgarn – där dispositionsrätten omprövas vid varje tronskifte). Så har rättsläget också konsekvent uppfattats under de som förflutit sedan överenskommelsen ingicks. Att överenskommelsen är bindande för har den själv också ansett. väcktes en motion om att det borde utredas om de kungliga slotten kunde användas för sjukvård, skola eller annat statsändamål.1776 yttrade följande. ”Då de kungl. slotten genom Rikets ständers skrivelse och skrivelse nr 1 vid riksdag till Kungl. 1773 Bramstång Hov och slott s. 164. 1774 Bexhed 2020 s. 230. 1775 Jfr Lyrevik 2018 s. 87. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom vissa villkor att disponeras under Hans Maj:t Konungens livstid (se statsutskot- tets utlåtande nr 2 vid riksdag), har utskottet redan av denna anledning icke kunnat tillstyrka motionen.”1777 röstade ned motionen.1778 Utskottets ställningstagande innehåller visserligen en sammanblandning av två ställningstaganden – dels den perpetuella dispositionsrätt som genom överenskommelse uppläts avseende vissa slott, dels den dispositionsrätt på livstid för som uppläts avseende , men det är ändå tydligt att ensidiga förändringar inte kunde ske. Ett tydligare och mer genomarbetat ställningstagande gjordes i samband med förändringar av uppställningen av första huvudtiteln. Utgångspunkten för finansministern uttalanden var att överenskommelse var gällande, och förslaget syftade till att ”de för slottsstaten avsedda anslagen kunna bringas i närmare överensstämmelse med nutida budgetteknik utan att man därmed kommer i konflikt med de konstitutionella förut- sättningarna för första huvudtitelns uppställning”.1779 Förändringsförslagen framställdes ”med iakttagande av de vid 1809/riksdag för första huvudtitelns uppställning fast- ställda grundreglerna”1780 och på ett sätt som förutsatte ”att ingen rubbning av de personliga rättigheter och förmåner som tillkomma Hans Maj:t Konungen skall ske vid genomförandet av förslagen”.1781 Dessa formuleringar visar att grunden för första huvudtitelns uppställning inte bara var en budgetteknisk eller finansrättslig fråga utan ett konstitutionellt förhållande. Genom förhandlingar och ömsesidiga överenskommelser mellan konung och riksdag kan emellertid förändringar göras. Detta har också skett vid ett flertal tillfällen, såväl som regeringsform. Viktigast är de överenskommelser som skett beträffande vilka anslagsposter som ska revideras av och dess tidigare motsvarigheter; revisorer och /samt revisorer och Kammarrätten.1782 Dessa omförhandlingar har bl.a. skett vid riksdag, och /82. 6.6.2.Principfrågan om hovhållningsanslagets oföränderlighet De olika anslagens storlek har varierat . års regeringsform förde Kungl.