sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Den information som insatser gäller innehåller inte några personuppgifter och har inte några konsekvenser för den personliga integriteten. En utredning föreslås avseende vårdsöksystem över vårdgivare, dessas utbud, väntetider och lediga kapacitet samt villkor för nytt- jande av den vården. Förslaget om att tillsätta en utredning påverkar i sig inte den personliga integriteten. Det är dock relevant att en sådan utredning beaktar aspekter rörande den personliga integri- teten i sitt arbete. Utredningen kan inte se några skäl till att känsliga personuppgifter skulle behöva finnas i ett vårdsöksystem, men det skulle exempelvis kunna vara relevant med vissa kontaktuppgifter till vissa funktioner. Den pilotverksamhet som utredningen föreslår är svår att bedöma, om personuppgifter kommer i fråga hänger samman med vilka sam- arbeten som kan komma ifråga. Utredningen förutsätter att region- erna följer gällande lagstiftning avseende den personliga integriteten i den pilotverksamhet som de gemensamt bedriver. 12.13.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – konsekvenser för den personliga integriteten Hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans är möjlig Att organisera hälso- och sjukvården så att enskilda kan få hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans, vilket utredningen föreslår ska bli obligatoriskt för regionerna, innebär vissa skillnader i förhållande till om regionerna hade valt att enbart erbjuda sådan hälso- och sjuk- vårdsrådgivning vid ett fysiskt möte mellan den enskilde och hälso- och sjukvårdspersonalen. När det gäller utredningens förslag om att regionerna ska organisera sin hälso- och sjukvård så att enskilda kan få hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans konstaterar utred- ningen att detta är möjligt utifrån gällande regelverk. Och det görs dessutom i samtliga regioner . Förslagens påverkan på den personliga integriteten Utredningen bedömer inte att nya grupper av personer kommer söka hälso- och sjukvård med anledningen av förslagen eftersom enskildas möjligheter att komma i kontakt med hälso- och sjuk- vården, inklusive hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans, inte förändras i förhållande till vad som i praktiken är möjligt i alla regioner. Förslagen bör alltså inte leda till fler registrerade i hälso- och sjukvården. Inte heller kan det förväntas att fler kate- gorier av personuppgifter kommer behandlas. De personuppgifter som behandlas om en person som tar kontakt med hälso- och sjukvården på distans och antalet personer som tar sådan kontakt bör dessutom i huvudsak vara samma som om kontakt hade tagits med hälso- och sjukvården i samma ärende på annat sätt. Hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans, på det sätt som utredningen föreslår, innebär att personuppgifter överförs från den enskilde till hälso- och sjukvården via telefon. Detta är redan möjligt och sker i alla regioner. Detta är dock något som skulle kunna undvikas om regionerna hade valt att inte erbjuda hälso- och sjukvårdsrådgivning via telefon, men det kommer inte vara möjligt att välja bort det med utredningens förslag. Hälso- och sjukvårdsråd- givning via telefon ställer vissa krav på vårdgivaren ur integritets- perspektiv, bland annat när det gäller säkerhet i den utrustning som används, säkerställande av den enskildes identitet och säkerställande av att sekretess och tystnadsplikt kan upprätthållas under samtalet. När det gäller känsliga personuppgifter om exempelvis hälsa, vilket det är fråga om inom hälso- och sjukvården, är det särskilt viktigt att det finns förmåga, rutiner och tekniska lösningar på plats som säkerställer att uppgifterna inte blir åtkomliga för de som inte ska ha tillgång till dem. är allt detta sådant som behöver beaktas även vid ett fysiskt möte inom hälso- och sjukvården. Utredningens förslag om besvarande och överföring av samtal mellan de som bedriver hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans i olika regioner, vid behov, vid allvarlig händelse, kan innebära en viss skillnad i förhållande till hur personuppgifter behandlas . finns inte något motsvarande krav eller något krav på teknisk lösning som möjliggör besvarande eller överföring av samtal. Däremot används i de flesta regioner tekniska lösningar som möjliggör detta, men inte i alla. Flera regioner samarbetar också kring besva- rande av samtal, både vid allvarlig händelse och i andra situationer, men inte alla. Utredningens förslag innebär inte några närmare krav på hur de tekniska lösningarna ska vara utformade. Behandlingen av personuppgifter bedöms vara nödvändig och inte otillbörligt inskränka den personliga integriteten Även om det alltså finns vissa skillnader mellan hälso- och sjuk- vårdsrådgivning på distans och vid fysiskt möte, är utredningens bedömning att den personliga integriteten inte kommer att påverkas av utredningens förslag om hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans, inklusive via telefon, eftersom det finns rättsliga förutsättningar att tillhandahålla detta och samtliga regioner gör det. Det innebär alltså att förslagen varken kommer möjliggöra för annan behandling av personuppgifter, till exempel andra ändamål, fler registrerade, behandling av andra kategorier av personuppgifter eller nya metoder för behandlingen, än vad som är möjligt eller att annan behandling kommer ske i praktiken. När det gäller överföring av samtal i enlighet med förslaget till bestämmelse i 7 kap. 5 § HSF kan dock viss påverkan finnas, eftersom ett fåtal regioner inte arbetar med sådan överföring . Utredningen bedömer dock att inte något av förslagen innebär ett otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet. Hälso- och sjukvårdsrådgivningen på distans, och ett ändamålsenligt samarbete kring besvarande av samtal när det finns behov av det vid en allvarlig händelse, är viktigt för att säkerställa att en viktig tjänst inom hälso- och sjukvården finns tillgänglig för alla invånare dygnet runt på lika villkor såväl vid allvarlig händelse som när sådan inte föreligger. Det bedöms leda till en mer likvärdig och jämlik hälso- och sjukvård. Personuppgiftsbehandling som sker vid hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans bedömer utredningen i huvudsak vara nödvändig för tillhandahållande av hälso- och sjukvård i enlighet med artikel 9.2 h och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG, dataskyddsförordningen, och 5 kap. 3 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Uppgifterna behandlas av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som omfattas av sekretess och tyst- nadsplikt enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och patientsäkerhetslagen (2010:659), PSL. Gällande regelverk säkerställer behovet av informationssäkerhet, rättssäkerhet samt skydd för den personliga integriteten Den hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans som omfattas av ut- redningens förslag omfattas bland annat av bestämmelser om be- handling av personuppgifter i dataskyddsförordningen, lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, patientdatalagen (2008:355) och (HSLF-FS 2016:40) föreskrifter och allmänna råd om journalföring och behandling av personuppgifter i hälso- och sjukvården. Det innebär bland annat att de grundläggande principerna för personuppgiftsbehandling i artikel 5 i dataskyddsförordningen måste beaktas vid hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans, att det måste finnas en laglig grund för behandlingen och att flera bestämmelser om den enskildes rättigheter och om informationssäkerhet måste följas. Den person- uppgiftsansvarige, men också eventuella personuppgiftsbiträden, måste vidta lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder för att bland annat förhindra obehörigt röjande av eller obehörig åtkomst till uppgifter (se artikel 5.1 f, 24 och 32 i dataskydds- förordningen). Om flera aktörer är inblandade i hälso- och sjuk- vårdsrådgivningen på distans får det inte råda tvivel om vem som är personuppgiftsansvarig, vem som är personuppgiftsbiträde, och vilket ansvar respektive vilka skyldigheter var och en har. Förhållan- det mellan personuppgiftsansvarig och personuppgiftsbiträde ska enligt artikel 28 i dataskyddsförordningen regleras i ett avtal och biträdet får bara behandla personuppgifter på den ansvariges doku- menterade instruktioner. Enligt artikel 28.1 dataskyddsförord- ningen ska den personuppgiftsansvarige enbart anlita personupp- giftsbiträden som ger tillräckliga garantier om att genomföra lämp- liga tekniska och organisatoriska åtgärder på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller dataskyddsförordningen och säkerställer att den registrerades rättigheter skyddas. Personuppgifter ska enligt artikel 5.1 a i dataskyddsförordningen behandlas på ett öppet sätt i förhållande till den enskilde och den enskilde ska enligt artikel 12 i dataskyddsförordningen lämnas klar och tydlig information om per- sonuppgiftsbehandlingen. Sammantaget bedömer utredningen att ovanstående bestämmelser tillsammans med gällande regelverk i övrigt säkerställer behovet av informationssäkerhet, rättssäkerhet samt skydd för den personliga integriteten i fråga om sådan hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans som utredningen föreslår ska regleras. Information om hälso- och sjukvård på en webbplats inskränker inte den personliga integriteten Information om hälso- och sjukvård på en webbplats, som utredningen föreslår ska regleras, bedöms inte påverka den personliga integriteten. Endast allmän information om hälso- och sjukvård ska publiceras. Förslaget innebär inte att personuppgifter behöver behandlas. Gäl- lande regelverk om behandling av personuppgifter och elektronisk kommunikation säkerställer behovet av informationssäkerhet, rätts- säkerhet samt skydd för den personliga integriteten. Överenskommelse mellan staten och SKR Det förslag till överenskommelse mellan staten och SKR som utred- ningen lämnar innebär inte i sig några konsekvenser för den per- sonliga integriteten. Utredningen vill dock framhålla vikten av att denna aspekt beaktas i utformningen av överenskommelsen. Det gäller särskilt i frågor om olika kanaler och verktyg för hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans och e-tjänster, såsom tjänster för medicinsk triagering, det vill säga en process för att sortera och prio- ritera patienter. Utredning om en nationell digital infrastruktur Förslaget om att tillsätta en utredning innebär inga konsekvenser för den personliga integriteten i sig. Däremot kan den föreslagna utred- ningens förslag komma att innebära en sådan påverkan, varför det är viktigt att även i en sådan utredning beakta konsekvenserna för den personliga integriteten. 12.13.4Granskning av väntetidsdatabasen – konsekvenser för den personliga integriteten Utredningen bedömer att granskningen inte har någon negativ på- verkan på den personliga integriteten. Möjligen kan granskningen av väntetidsdatabasen innebära vissa fördelar ur ett integritetspers- pektiv. Genom en sådan granskning kan eventuella brister i data- basen när det gäller behandling av personuppgifter synliggöras och därefter åtgärdas. 12.14 Konsekvenser i övrigt Enligt kommittéförordningen (1998:1474) gäller även att andra kon- sekvenser ska beskrivas, än de utredningen belyst ovan. Det gäller konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service. Utredningens bedömning är att de förslag som lämnas inte har några nämnvärda konsekvenser dessa områden. , A, och samhälle (SNS) (2020) Vården är värd en bättre styrning. Dir. 2017:24 Samordnad utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. Dir 2017:97 Samordnad utveckling för god och nära vård. Dir. 2018:90 Tilläggsdirektiv till Samordnad utveckling för god och nära vård. Dir. 2019:49 Tilläggsdirektiv till utredningen utveckling för god och nära vård. Dir. 2019:93 En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Dir. 2020:68 Samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Dir. 2020:74 Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Dir. 2020:81 Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården – produktion, köer och väntetider i vården. , D (2021) Sammanställning ortoped. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2010) Kåren och köerna. En om den medicinska professionens roll i styrningen av svensk hälso- och sjukvård. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2019) Vem vårdar bäst? En om svensk sjukhusvård i ett jämförande perspektiv. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () (2018) Operation digitalisering – en om hälso- och sjukvården. (2021) Återrapportering av regeringsuppdrag. Uppdrag att analysera behovet av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt anhöriga och närstående. Helsedirektoratet (2017) Utredning av ventetidsregistrering i spesialisthelsetjensten. Inera (2015) Basuppdrag, 1177 Vårdguiden på telefon. Inera (2016 Nationell samverkan 1177 Vårdguiden på telefon. Inera (2017) Nationell samverkan 1177 Vårdguiden på telefon – Del 2 Beslutsunderlag, Del 3 Införande, Slutrapport. Inera (2017) Nationell samverkan 1177 Vårdguiden på telefon, Del 2 Beslutsunderlag, Del 3 Införande, Slutrapport. Inera (2017) Nationell språktjänst 1177 Vårdguiden på telefon, Förstudierapport kravställning. Inera (2018) Målbild för första linjens vård och Vårdguidens roll, Gemensam målbild för kommuner, landsting, regioner, SKL och Inera. Inera (2020) Programmet Första linjens digitala vård, Programplan Första linjens digitala vård, version 4.0. Inera (2020) Årsredovisning och koncernredovisning för . Inera (2021) 1177 Vårdguiden på telefon, Beskrivning och tjänstespecifika villkor. Inera (2021) Årsrapport . Inera (u.d.) Vårt digitala bidrag, Ineras strategi 2020–2025. Inspektionen för vård och omsorg (2018) I väntan på vårdplats – Om patientsäkerhet på akutmottagningar – Nationell tillsyn inom hälso- och sjukvård. Inspektionen för vård och omsorg (2020) Uppdrag att beskriva risker med bristande tillgänglighet och lämna förslag på tillsyn. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2016) Samordnad vård och omsorg – En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2017) Löftesfri garanti? En uppföljning av den nationella vårdgarantin. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2018) En beskrivning av olika dimensioner av personcentrering ur patientens perspektiv. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2018) Från mottagare till medskapare – Ett kunskapsunderlag för en mer personcentrerad hälso- och sjukvård. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2019) Med örat mot marken. Förslag på nationell uppföljning av hälso- och sjukvården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2020) Tre perspektiv på digitala vårdbesök – befolkningens, patienternas och vårdpersonalens uppfattningar. Myndigheten för vård och omsorgsanalys (2021) Fast kontakt i primärvården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021) Vården ur befolkningens perspektiv 2020. En jämförelse mellan och tio andra länder. Myndigheten för vårdanalys (2014) Låt den rätte komma in – hur har tillgängligheten påverkats av vårdvalet, apoteksomregleringen samt vårdgarantin och Kömiljarden? Myndigheten för vårdanalys (2014) Strukturreformer i hälso- och sjukvårdssystem Erfarenheter från , , och . Myndigheten för vårdanalys (2014) VIP i vården? – Om utmaningar i vården av personer med kroniska sjukdomar. Myndigheten för vårdanalys (2016) Samordnad vård och omsorg – En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem. Myndigheten för vårdanalys (2015) Varierad väntan på vård – analys och uppföljning av den nationella vårdgarantin. Myndigheten för vårdanalys (2017) Personcentrering – från mottagare till medskapare. Myndigheten för vårdanalys (2018) En beskrivning av olika dimensioner av personcentrering ur patientens perspektiv, vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning. , D (2019) Att samverka med närsjukvårdsteam – Kartläggning av frågeställningar och praktiska tillämpningar för att utveckla samverkan. , D och Segerberg. A (2019) Mobil närvård –Följeutvärderingen Slutrapport . 1981/82:97 Om hälso- och sjukvårdslag m.m. Prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap. 2004/05:1 Budgetpropositionen . 2005/06:133 Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle. 2008/09:1 Budgetpropositionen . 2008/09:193. Vissa psykiatrifrågor m.m. Prop. 2008/09:29 Lag om valfrihetssystem. 2008/09:74 Vårdval i primärvården. 2009/10:67 Stärkt ställning för patienten – vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning. 2013/14:106 Patientlag. 2016/17:171 En ny kommunallag. 2017/18:40. En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården. 2017/18:83 Styrande principer för hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti i primärvården. 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. Regeringsbeslut I2019/03306/DF Uppdrag att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. Regeringsbeslut S2010/9125/HS Godkännande av en överenskommelse om fortsatta insatser för att förbättra patienters tillgänglighet till hälso- och sjukvård. Regeringsbeslut S2011/11 007/FS Godkännande av en överenskommelse om fortsatta insatser för att förbättra patienters tillgänglighet till hälso- och sjukvård. Regeringsbeslut S2012/8767/FS Godkännande av en överenskommelse om fortsatta insatser för att förbättra patienters tillgänglighet till hälso- och sjukvård 2013. Regeringsbeslut S2013/8788/FS Godkännande av en överenskommelse om fortsatta insatser för att förbättra patienters tillgänglighet till hälso- och sjukvård 2014 (kömiljarden). Regeringsbeslut S2019/02110/FS Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2019/02858/FS Godkännande av överenskommelsen om God och nära vård – en omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården . Regeringsbeslut S2019/02871/FS Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om en ny, uppdaterad kömiljard 2019. Regeringsbeslut S2019/03056/FS Uppdrag angående uppföljning av primärvård och uppföljning av omställningen till en mer nära vård. Regeringsbeslut S2019/05300/FS Godkännande av en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården . Regeringsbeslut S2020/00440/FS Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om God och nära vård 2020 – en omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. Regeringsbeslut S2020/02191/FS Bemyndigande att underteckna en tilläggsöverenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården mellan staten och Kommuner och Regioner. Regeringsbeslut S2020/03220/FS Uppdrag att utvärdera omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård. Regeringsbeslut S2020/03319/FS Insatser för att stödja omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård. Regeringsbeslut S2020/05634/FS Uppdrag att stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov samt följa och analysera väntetider i hälso- och sjukvården. Regeringsbeslut S2020/09780/FS Godkännande av en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården . Regeringsbeslut S2021/00820/FS Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om God och nära vård 2021. Regeringsbeslut S2021/02255/FS Ansökan om medel för en fördjupad behovsanalys och kravspecifikation för en jämförelsetjänst. (2009) Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om en nationell satsning för en fungerande vårdgaranti. Region (2018) Slutrapport – Hurmårdu.nu – pilot. Region län (2018) Medicinsk bedömning och diagnostik av nytillkomna symtom via digitala vårdbesök. Regionala Cancercentrum i samverkan (2018) Tidig upptäckt av hudcancer med teledermatoskopi – Förslag till fortsatt utveckling. Regionala Cancercentrum i samverkan (2021) Teledermatoskopi i – En inventering av beslut att införa, pilotstudier och breddinförande i landets 21 regioner. (2014) Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej. (2016) Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården. (2017) Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet. (2018) Den kommunala finansieringsprincipen – tillämpas den ändamålsenligt? SBU (2017) Patientdelaktighet i hälso- och sjukvården En sammanställning av vetenskapliga utvärderingar av metoder som kan påverka patientens förutsättningar för delaktighet. SKL (2016) Väntetider och vårdgarantier-vad är det som är så svårt? Tillgänglig vård – Vägledande strategier och koncept för hållbar utveckling SKR 2017. , A, (2021) och familjen nekades hjälp av BUP: ”De sa att han var bortskämd”. SKR (2016) Hälso- och sjukvårdsbarometern 2016, Befolkningens attityder till kunskaper om och erfarenheter av hälso- och sjukvården. SKR (2017) Tillgänglig vård – Vägledande strategier och koncept för hållbar utveckling. SKR (2017) Hälso- och sjukvårdsbarometern 2017, Befolkningens attityder till, förväntningar på och erfarenheter av hälso- och sjukvården. SKR (2018) Hälso- och sjukvårdsbarometern 2018, Befolkningens attityder till, förväntningar på och erfarenheter av hälso- och sjukvården. SKR (2019) Hälso- och sjukvårdsbarometern 2019, Befolkningens attityder till, förtroende för och uppfattning om hälso- och sjukvården. SKR (2019) Meddelande från styrelsen – Utvecklingen av digitala vårdtjänster. SKR (2020) Att stärka samverkan med hjälp av SIP. SKR (2020) Delrapport av överenskommelsen, God och nära vård 2020 – en omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. SKR (2020) Första linjen 2020 – Nulägesbeskrivning av hälso- och sjukvårdens första linje för barn och ungas psykiska hälsa. SKR (2020) Första linjens vård. SKR (2020) Hitta och jämför vård på . SKR (2021) Hälso- och sjukvårdsbarometern 2020. SKR (2021) Rapport av överenskommelsen, God och nära vård 2020 –en omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. SKR (2021) Vårdlotsar i samverkan.Slutrapport. och Kommuner och Landsting (2009) Överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting om fortsatta insatser för att förbättra patienters tillgänglighet till hälso- och sjukvård. , dnr S2019/02871 Nulägesrapporter – ny, uppdaterad kömiljard 2019. , dnr S2021/02707 Handlingsplan för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. (2012) Vårdgaranti och kömiljard – uppföljning 2009–2011. (2013) Vårdgaranti och kömiljard – uppföljning 2012. (2014) Vårdgaranti och kömiljard – uppföljning 2013. (2017) Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna – . (2019) för strategisk plan för att stödja en god och nära vård. (2019) Statistik om akutmottagningar, väntetider och besök . (2019) Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa. Uppföljning och analys av överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting 2016–2018. (2019) Uppföljning av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet – väntetider i akutsjukvården och fyra tematiska analyser. (2019) Öppna jämförelser 2018. En god vård? Övergripande uppföljning utifrån sex frågor om hälso- och sjukvårdens resultat. (2019) Öppna jämförelser. (2020) Analys av första covid-19-vågen- produktion, köer och väntetider i vården. (2020) Nationella principer för prioritering av rutinsjukvård under covid-19-pandemin – kunskapsstöd för att utveckla regionala och lokala riktlinjer. (2020) Nationella principer för prioritering inom intensivvård under extraordinära förhållanden. (2020) Psykiatrisk vård och behandling till barn och unga, Öppna jämförelser 2019 (2020) Uppföljning av omställningen till en mer nära (2020) Icke-göra i nationella riktlinjer – vård som inte bör erbjudas vård – ett förslag på indikatorer.