sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Äldre har aldrig varit yngre - allt fler kan och vill arbeta längre Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre Betänkande av Delegationen för senior arbetskraft SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Regeringen beslutade om direktiv till en kommitté i form av en delegation med uppdrag att verka för ett mer inklu- derande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet. F.d. socialförsäkringsminister och generaldirektör förordnades till ordförande i delegationen (entledigades som ordförande och förordnades som ledamot ). F.d. ordföranden för förordnades som ordförande . Kommittén har antagit namnet Delegationen för senior arbetskraft. Som ledamöter i delegationen förordnades professor emeritus , samhällspolitiska chefen , f.d. departementsrådet och professor . Som experter i delegationen förordnades samma datum riksdags- ledamoten f.d. talmannen , f.d. socialförsäkringsminister , VD:n (entledigades ), , journalisten och f.d. statssekreteraren . förordnades f.d. ordförande för och f.d. partiledare och socialminister som experter. förordnades som sakkunnig den förordnades som sekreterare i delegationen. Departementssekreteraren förordnades som sekreterare (entledigades ). Delegationen lämnar nu slutbetänkandet Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69). Utredningens uppdrag är härigenom slutfört. Uppdraget och dess genomförande .............................. Hur ska man betrakta ålder? Möten och samråd ................................................... Bedömningar och förslag ........................................ Fler behöver arbeta längre .......................................... 2.2.2Medellivslängden ökar, dödligheten minskar och utvecklingen förväntas öka .............................. 2.2.3Vissa sociala skillnader i medellivslängd och Fler friska år ............................................................. 2.3 Kompetensbrist även efter coronapandemin ........................ En allt mindre del av livet ägnas åt arbete ............................. Pensionsnivåerna minskar om utvecklingen fortsätter ........ Seniorer på arbetsmarknaden...................................... 3.2Arbetskraftsdeltagande och sysselsättning bland Arbetskraftsdeltagandet bland seniorer ökar ........ Allt fler seniorer är sysselsatta ............................... 3.2.3Sysselsättning bland seniorer är låg i ett Färre seniorer i statlig sektor.................................. Många seniorer är företagare .................................. Deltidsarbete är vanligt bland seniorer .................. Äldre har högre risk för långtidsarbetslöshet........ 3.2.8Äldre tränger inte ut yngre från 3.3 Seniorers utträde från arbetsmarknaden ............................... Medelpensioneringsåldern är oförändrad .............. 65-årsnormen är stark men luckras upp ................ Andelen tidiga uttag av pension ökar .................. Låginkomsttagare tar ofta ut pension ........ 3.3.5Allt fler pausar uttag av den allmänna Utträdesåldern har ökat........................................ 3.3.7Många lämnar arbetslivet genom sjukförsäkringen Arbetsinkomsten sjunker med stigande ålder ..... Utträdet skiljer sig åt mellan olika grupper ......... 3.4 Vad påverkar seniorers pensionsbeslut?.............................. Lagar och regler..................................................... Varför vill seniorer gå i pension? Hur upplever seniorer pensioneringen? Varför arbetar seniorer längre? Goda förutsättningar för ett längre arbetsliv ................ Allt fler seniorer vill arbeta längre ....................................... Äldres hälsa har förbättrats dramatiskt ............................... 4.3.1Seniorer lever fler år med god hälsa och mindre funktionsbortfall av sjukdomar ............... 4.3.2Kvinnors hälsa och funktionsförmåga har Äldres självskattade hälsa har förbättrats............. Hur påverkar åldern arbetsförmågan?.................. 4.4 Äldre är bättre utbildade....................................................... Fler seniorer studerar ............................................ 4.4.2Seniorer har stora möjligheter att lära sig nytt Livslångt lärande har stor betydelse ..................... 4.4.4Arbetsmarknadens parters syn på livslångt Omställningsavtalen har en viktig roll att spela .. 4.5 Arbetsmiljön har generellt sett blivit bättre........................ 4.5.1Hur har arbetsmiljön för senior arbetskraft 4.5.2Arbetsmiljön är både en friskfaktor och en 4.6 Det är ekonomiskt fördelaktigt att arbeta längre ............... Pensionen ökar livsvarigt för 4.6.2Det är skattemässigt fördelaktigt att arbeta 4.7Förutsättningar för ett längre arbetsliv är bättre Kvarvarande hinder för ett längre arbetsliv .................. 5.2 Åldersdiskriminering och ålderism i arbetslivet ................. är mer ålderistiskt än andra länder .......... Vad är åldersdiskriminering? Vad är ålderism? 5.2.4Förekomst av åldersdiskriminering och ålderism i arbetslivet.............................................. 5.3 Arbetsgivares attityder till senior arbetskraft ..................... 5.3.1Både negativa och positiva uppfattningar om senior arbetskraft förekommer ............................ 5.3.2Arbetsgivare tror ofta att seniorer har lägre produktivitet och övervärderar lönekostnaden ... 180 5.3.4En vanlig missuppfattning är att senior arbetskraft är dyrare .............................................. Svårt att fatta välinformerade pensionsbeslut..................... Många nudge mot att gå i pension vid ........................ 65 som åldersgräns hänger kvar i många Åldersgränsen i anställningsskyddslagen............. Åldersgränser i studiestödssystemet.................... Avtal som möjliggör tidigt utträde ...................... 5.6Det är oklart om det reformerade pensionssystemet har ökat drivkrafterna till arbete ................................................ 5.7Personalpolitiken bidrar inte alltid till ett längre Seniorer är underrepresenterade i ....................... Seniorer är underrepresenterade i medier ........................... Överväganden, bedömningar och förslag..................... Det är en nödvändighet att seniorer som kan och vill arbeta längre får göra det .................. 6.1.2Sverige är ett av världens mest ålderistiska Synen på senior arbetskraft är otidsenlig ............. Utvecklingen går för långsamt.............................. Det är fördelaktigt att arbeta längre ..................... 6.1.6Det återstår ett kunskapshöjande och attitydpåverkande arbete ................................ 6.2 Delegationens bedömning är att seniorers kunskaper och erfarenheter behöver tas tillvara på ett bättre sätt ....... 6.2.1Arbetsgivares attityder till senior arbetskraft 6.2.2Staten bör leda utvecklingen mot ett längre 6.2.3Åldersdiskriminering och ålderism bör motverkas med breda åtgärder.............................. Representation av seniorer behöver förbättras.... 6.2.5Chefer behöver bedriva ett åldersmedvetet 6.2.6Personalpolitiken är central för ett längre 6.2.7En god arbetsmiljö genom hela livet är 6.2.8Många efterfrågar ökad flexibilitet i slutet av 6.3Delegationens bedömning är att ett längre arbetsliv förutsätter livslångt lärande.................................................. hela arbetslivet är ett gemensamt ansvar för staten och arbetsmarknadens parter ..................... Åldersgränser i studiestödssystemet bör kopplas till riktåldern för pension ........................ Utbudet av kurser behöver i större utsträckning anpassas till efterfrågan ................... 6.4Delegationens bedömning är att åldersgränser, regler och lagar påverkar arbetslivets längd ................................... 6.4.1Pensionsrelaterade åldersgränser bör höjas 6.4.2Utformningen av tjänstepensionerna bidrar inte alltid till ett längre arbetsliv ........................... 6.4.3Utformningen av skattelagstiftningen bör ses över för att främja fortsatt arbete ................... 6.5Delegationens förslag för att kunskapshöjande och attitydpåverkande insatser ska präglas av långsiktighet 6.5.1Arbetet för ett längre arbetsliv behöver en långsiktig organisatorisk lösning i form av en 6.5.2Funktionens huvuduppdrag ska vara att påverka beteenden genom att samla och sprida 6.5.3Förekomsten av nudging att gå i tidig pension arbetskraftsdeltagande ska följas upp 6.5.5Informationen om de privatekonomiska konsekvenserna av att arbeta längre bör Utredningens uppdrag och arbete Delegationen för senior arbetskrafts uppdrag har varit att verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet. Den huvudsakliga uppgiften har varit att samla in och sammanställa fakta och forskning om seniorers möjligheter i arbetslivet, synen på seniorer på arbetsmarknaden, fördomar mot seniorer och betydelsen av ett längre arbetsliv för både samhället och för individens slutliga pension. Uppdraget har också varit att sprida kunskap och forskning om dessa frågor, samt att samtala med relevanta aktörer. Delegationen har lagt särskild vikt vid att ta fram kunskap om seniorer genom ett stort antal underlagsrapporter, 23 stycken, som handlat om olika aspekter av senior arbetskraft. Genom detta arbete har delegationen identifierat hinder och klarlagt förutsättningar för att bättre kunna ta tillvara seniorers kunskap och erfarenheter. I detta slutbetänkande redovisar delegationen sina överväganden, bedömningar och förslag om vilka åtgärder olika aktörer behöver vidta för att ett längre arbetsliv ska kunna åstadkommas för fler. Delegationen har inte haft i uppdrag att lämna författnings- förslag. Uppdraget har fokuserat på ett längre arbetsliv för dem som vill och kan, och inte på att tidigarelägga inträdet på arbetsmark- naden, på frågor om grupper som står utanför arbetsmarknaden eller på frågor om åtgång i arbete för de som t.ex. är långtidssjukskrivna. Dessa perspektiv är också viktiga, men enligt delegationen ligger de utanför uppdraget. Delegationen kan konstatera att plötsliga skeenden och händelser snabbt kan förändra hur något betraktas. Den pågående corona- pandemin är ett exempel på det. De som är rekom- menderades under ett drygt halvår 2020 att isolera sig för att inte riskera att bli allvarligt sjuka och dö, och för att vården skulle klara ett ökat antal svårt sjuka och smittsamma patienter. Sådana rekom- mendationer som rör alla personer , oavsett individuella olikheter i hälsa och underliggande sjuklighet, riskerar att påverka synen på seniorer på ett negativt sätt beträffande deras allmänna funktionsförmåga, till exempel i arbetslivet. Fler behöver arbeta längre Medellivslängden har ökat med för både kvinnor och män de , och enligt prognoser förväntas den fortsätta öka ytterligare . Andelen som dör tidigt har minskat, vilket innebär att allt fler får leva ett långt liv. Utvecklingen förväntas fortsätta. beräknas hälften av dödsfallen ske efter för både kvinnor och män. Det finns dock vissa skillnader mellan olika grupper som gör att förutsättningarna för ett längre arbetsliv ser olika ut. Till exempel skiljer sig utvecklingen beroende på utbildning och inkomst. Ju högre utbildning och inkomst desto längre medellivslängd. Befolkningen förväntas öka framöver, i synnerhet i gruppen som är . Den demografiska utvecklingen är glädjande, men skapar utmaningar för att kunna upprätthålla väl funge- rande arbetsmarknad och välfärdssystem. är försörjningskvoten, dvs. antalet personer som varje förvärvsarbetande ska försörja utöver sig själv, 0,75 och den beräknas fortsätta öka till ca 0,90 i slutet av 2050- talet. Gemensamt finansierade välfärdstjänster förutsätter att så många som möjligt bidrar med skatteintäkter för att inte försörjningsansvaret ska bli för tungt för dem som arbetar. Ett längre arbetsliv är också avgörande för att pensionerna ska kunna säkras på en standardtrygghetsnivå för såväl dem själva som för dem som inte har möjlighet att arbeta längre, t.ex. på grund av att haft slitsamma arbeten som gör att de inte fysiskt och psykiskt orkar fortsätta att arbeta. Behovet av utbildad arbetskraft är stort och medför också av det skälet att fler behöver arbeta längre. En av det moderna samhällets paradoxer är att som medellivslängden ökat mycket kraftigt har den ålder vid vilken män- niskor lämnar arbetslivet knappast förändrats. Tiden som pensionär har blivit längre medan den tid av livet som ägnas åt förvärvsarbete har blivit kortare. I betänkandet gör delegationen en genomgång av seniorers arbets- kraftsdeltagande och sysselsättning, utträde från arbetsmarknaden samt vilka faktorer som påverkar seniorers pensionsbeslut. De huvudsakliga iakttagelserna är: •Arbetskraftsdeltagandet bland seniorer har ökat , men är fortfarande lägre än 1963. i åldern 60–deltar i arbetskraften. Bland dem som är är andelen betydligt lägre. •Normen att gå i pension vid är stark men luckras upp. Andelen som tar ut pension före och ökar. Allt fler tar också ut pension som de fortsätter att arbeta, ofta på deltid. •Många seniorer arbetar deltid. Av de förvärvsaktiva i åldern 65–arbetar två tredjedelar deltid, i åldern 70–är det åtta av tio. •En tredjedel i åldern 65–är företagare. Därutöver är en del kombinatörer, dvs. de förvärvsarbetar både som anställda och som företagare. •Äldre tränger inte ut yngre från arbetsmarknaden, eftersom det inte finns en fast mängd arbete som ska utföras i samhället. Arbetskraftens storlek bestämmer antalet möjliga arbetstillfällen. •Låginkomsttagare tar ofta ut pension tidigt, och deras ekonomi börjar försämras före pensionsuttaget. Ofta har de ersätt- ning från olika transfereringssystem åren före pensionsuttaget. •Utträdesåldern, dvs. den ålder då man lämnar arbetslivet, har ökat slutet av , till för kvinnor och för män 2018. •Seniorers utträde skiljer sig mellan olika grupper. Det är vanligare att lämna arbetsmarknaden tidigt i regionsektorn, jämfört med privat sektor. Att lämna arbetsmarknaden via tjänstepension är vanligast i staten, och genom sjukförsäkringen i kommun- och regionsektorn. •Många faktorer påverkar pensionsbeslutet. Arbetsmiljön under hela livet påverkar, liksom den egna hälsan, men också arbets- givares, arbetskamraters och övrig omgivnings attityder och förväntningar på när man ska gå i pension påverkar beslutet. Även åldersgränser i lagar och andra regler har betydelse. •Möjligheten att själv få bestämma över sin tid och göra nya saker utanför arbetet anges ofta som skäl att gå i pension. De som väljer att fortsätta att arbeta gör det främst för att de trivs med arbetet och anser att den sociala kontakten med kollegor är viktig. •Förutsättningarna för ett längre arbetsliv för fler är goda. Seniorer blir allt friskare, smartare och mer välutbildade jämfört med tidigare generationer. Fler vill också arbeta längre. •Kvarstående hinder behöver emellertid undanröjas, t.ex. negativa attityder hos arbetsgivare och arbetskamrater, pensionsrelaterade åldersgränser i kringliggande trygghetssystem som inte höjts och olika knuffar, s.k. nudges, i riktning mot pensionering vid . Det är en nödvändighet att seniorer som kan och vill arbeta längre får göra det Det är en nödvändighet att seniorer som kan och vill arbeta längre också både får och faktiskt gör det. Arbetet för ett längre arbetsliv bör främst inriktas på att minska hindren för de som kan och vill arbeta längre. Delegationens underlagsrapporter och andra analyser visar att seniorers sysselsättningsgrad inte motsvarar de för- bättringar som skett i seniorers hälsa och funktionsförmågor. Det är uppenbart att det finns en stor och underutnyttjad arbetskrafts- potential bland seniorerna. Genom att använda de seniora medarbetarnas resurser kan ytterligare värde tillföras arbetsplatsen, exempelvis genom minskad personalomsättning och bevarande av kunskap och det institutio- nella minnet. Seniorer som fortsätter att arbeta bidrar till samhället med sina kunskaper och erfarenheter. Delegationen anser att det är tre villkor som gör ett längre arbets- liv möjligt. För det första att enskilda kan arbeta, dvs. har tillräckligt god arbetsförmåga i förhållande till arbetets krav. För det andra att den enskilde vill arbeta längre och för det tredje att den enskilde får arbeta. Ett längre arbetsliv handlar i stor utsträckning om seniorers val mellan arbete och fritid, vilket kan påverka utvecklingen av det svenska samhället och arbetslivet de närmsta årtiondena. Hur seniorerna väljer beror dels på vilka resurser och möjligheter de har, såsom den egna hälsan och ekonomin, dels på arbetsförhållanden. Valet beror också på flera yttre faktorer såsom politiken, arbets- marknaden och attityderna till senior arbetskraft hos arbetsgivare och i samhället i stort. Aktörer på olika nivåer berörs; arbetstagare, arbetsgivare, arbetsmarknadens parter, myndigheter samt regering och riksdag. Seniorernas deltagande i arbetslivet, uttag av pension och bidrag till skatteintäkterna har en stor påverkan på samhället. Synen på senior arbetskraft är otidsenlig Människors föreställning om när man bör gå i pension och hur länge man kan arbeta behöver förändras. Gruppen seniorer ser inte ut som gruppen gjorde för sen. Dagens seniorer är friskare, smartare och mer välutbildade än gårdagens. En person som är kan i hälsa och funktionsförmåga närmast jämföras med någon som var för ett par årtionden sedan. Fler seniorer både kan och vill arbeta längre och den faktiska sysselsättningen har också ökat. att det är dags att sluta arbeta har satt sig djupt i de flestas föreställningsvärld. kan det knappast hävdas att det existerar en arbetslinje efter , i den meningen att den som kan försörja sig genom eget arbete också bör göra det. Snarare är det föreställningar om att äldre bör sluta arbeta för att ge plats åt yngre eller för att de är långsamma eller inte lika produktiva längre som gäller. Många höginkomsttagare, som ofta har en hög utbildning, har en god arbetsmiljö som gör det möjligt att arbeta längre, men väljer ändå att gå relativt tidigt i pension eftersom de har den ekonomiska Av solidaritet mellan generationer och mellan grupper i samhället bör de i stället överväga att arbeta längre. En av delegationens viktigaste slutsatser är att synen på seniorer är otidsenlig och felaktig och det är just denna syn som är ett av de största hindren för ett längre arbetsliv för fler. Skillnader i förutsättningar för ett längre arbetsliv Trots att medellivslängden har ökat och allt färre dör kan delegationen konstatera att det återstår skillnader mellan olika grupper, och att förutsättningarna för ett längre arbetsliv där- för ser olika ut. T.ex. påverkar både utbildning och inkomst medel- livslängden, ju längre utbildning och ju högre inkomst desto högre medellivslängd. Skillnaderna mellan grupper med olika utbildningsnivå tycks ha ökat . Lågutbildade kvinnor har exempelvis sämre hälsa och har inte haft samma positiva utveckling av medellivslängden som övriga grupper. Medellivslängden har till och med sjunkit något , något som enligt delegationen behöver uppmärk- sammas och motverkas. Delegationen anser att frågan om ett längre arbetsliv bör ses som ett gemensamt intresse och ansvar för enskilda och samhället i stort. Det finns ingen motsättning mellan att de som å ena sidan kan och vill arbeta längre får möjlighet att göra det, och de som inte har förutsättningar att arbeta i högre åldrar. Tvärtom har alla att vinna på att fler arbetar längre. Ingen förlorar på en utveckling där fler bidrar med skatteintäkter för att finansiera det gemensamma. Om fler arbetar bidrar det till en bättre välfärd för alla. Tiden som pensionär har förlängts avsevärt En allmän pensionsförsäkring infördes , som utgick vid invaliditet eller vid uppnådda . Vid pensionering kunde man då i genomsnitt förvänta sig som pensionär, medan den som går i pension i genomsnitt kan förvänta sig som pensionär. Den kraftigt ökade medellivslängden har alltså inte medfört en motsvarande ökning av den ålder vid vilken man går i pension, utan en stor del av produktionsökningen har använts till att minska arbetstiden på olika sätt. Studietiden har förlängts, likaså har semestrar, föräldraledighet, lediga och annan ledighet införts. Tiden i arbete som andel av livet har minskat avsevärt till följd av detta. Kraven i arbetslivet har förändrats och livslångt lärande blir allt viktigare Strukturomvandling och teknisk utveckling har ändrat arbetets karaktär och innehåll . dominerades arbetslivet av fysiskt ansträngande arbeten, t.ex. inom jordbruk och industriell massproduktion, där det endast krävdes en lägre utbild- ning. Arbetsmiljön krävde fysisk styrka, uthållighet och snabbhet, vilket missgynnade seniora arbetstagare. Risken för olycksfall, arbetsskador och t.o.m. dödsfall i arbetet var större. Skillnaderna mot dagens förhållanden är stora och arbetsmiljön har förbättrats radikalt inom många yrken och branscher. har livet för många kännetecknats av att man utbildade sig i ungdomen, arbetade i ett visst yrke under och sedan blev man pensionär. I takt med att medellivslängden ökat är dessa olika livsfaser inte lika tydligt avgränsade som . Livslångt lärande, vidareutbildning och yrkesbyte blir allt vanligare och viktigare, inte minst mot bakgrund av den strukturomvandling och behov av omställning som sker på arbetsmarknaden. Utvecklingen går för långsamt En tidigare tendens till minskning i den genomsnittliga ålder då seniorer lämnar arbetslivet har förbytts i en viss försiktig ökning. Delegationen menar att det är glädjande att fler seniorer arbetar, oavsett de arbetar heltid eller deltid. Utvecklingen mot fler seniorer i arbetslivet går emellertid för långsamt och är otillräcklig för att såväl möta det kompetensbehov som finns inom flera branscher som för att finansiera välfärden. Trots att har gått sedan det allmänna pensionssystemet reformerades och en flexibel pensionsålder infördes, biter sig inställningen att arbetslivet tar slut vid envist fast hos såväl arbetsgivare som arbetstagare och de flesta går fort- farande i pension vid den åldern. Det finns en betydande arbetskraftspotential bland seniorer Delegationen kan utifrån flera underlagsrapporter och annat material konstatera att det förefaller finnas en betydande arbetskrafts- potential bland de som är i , och det finns goda förutsättningar för fler att arbeta längre. Inte minst gäller detta inom statlig sektor. Jämfört med andra länder är medellivslängden hög och relativt få tvingas sluta arbeta tidigt av hälsoskäl. Det förväntade antalet åter- stående år med god hälsa är högst i hela EU. Ojämlikheten i hälsa är också väsentligt mindre i jämfört med andra länder. Trots goda förutsättningar finns det ändå hinder som behöver undanröjas för att än fler ska kunna arbeta längre. Det är fördelaktigt att arbeta längre Många seniorer uppger att de vill arbeta längre än vad de gör , och färre planerar att sluta arbeta före jämfört med tidigare. Studier visar att ju närmare pensioneringen människor kommer desto mer intresserade är de av att arbeta längre än till . Allt fler människor har arbeten som är stimulerande och ger mening och glädje i tillvaron, vilket kan påverka hälsan på ett positivt sätt. Det är relativt vanligt att människor som slutat arbeta och börjat ta ut pension egentligen hade velat fortsätta arbeta. För de flesta innebär det inte heller någon nackdel att arbeta i högre åldrar. Snarare är fördelarna många, såväl ekonomiskt som socialt och hälsomässigt.