sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — För att 1 § första stycket 4 lagen om brotts- bekämpande verksamhet ska få avsedd effekt, finns det behov av att införa en motsvarande anmälningsskyldighet för folkbokföringsverk- samheten som redan gäller för skatteförfarandet. De nya bestämmel- serna bör läggas till i 11 § folkbokföringsförordningen och i 14 § för- ordningen om identitetsnummer och samordningsnummer. 34A.a., s. 25. Utredningens förslag: Förslaget om ändring i förordningen om viss gemensam offentlig service ska träda i kraft . Övriga författningsförslag ska träda i kraft . För att förslagen i största möjliga utsträckning ska kunna leda till färre fel i folkbokföringen och säkrare identitets- och samordnings- nummer, bör de träda i kraft så snart det är möjligt. Tiden för ikraft- trädande är emellertid beroende av den tid som krävs för remissbe- handling, fortsatt beredning inom , inhämtande av Lagrådets yttrande och riksdagsbehandling. Förslagen förutsätter i flera fall dessutom anpassning hos myndigheterna och ett omställnings- arbete, framförallt för men även för övriga myndigheter, kommuner och privata aktörer som använder sig av nuvarande system för samordningsnummer. Även förslagen om möjlighet till kontroll av biometriska uppgifter i handlingar kräver teknisk anpassning som kan vara tidskrävande. Därutöver kräver förslagen i vissa fall informa- tionsinsatser och utbildning av personal. Vi bedömer mot denna bak- grund att förslagen bör kunna träda i kraft . Vi har i avsnitt 13.3.5 behandlat en skrivelse från Försäkringskas- san som regeringen överlämnat till utredningen. hemställer i skrivelsen att 3 § förordningen (2019:214) om viss gemen- sam offentlig service ändras och att förändringen bör ske möj- ligt och inte kan avvakta ikraftträdandet av utredningens övriga förslag. Eftersom vi bedömer att det behövs en författningsändring för att identitetskontroller ska kunna genomföras vid Statens servicecenters servicekontor gör vi samma bedömning som och föreslår att förslaget i den delen ska träda i kraft . 18.2.1Samordningsnummer som tilldelats enligt nuvarande bestämmelser Utredningens förslag: Samordningsnummer som tilldelats trots att det råder osäkerhet om identiteten ska i samband med ikraft- trädandet av de nya reglerna markeras med ”osäkra uppgifter” i folkbokföringsdatabasen. Samordningsnummer som tilldelats enligt tidigare huvudregeln (fastställd identitet) ska markeras med ”säkra uppgifter”. Personer som tilldelats ett samordningsnummer efter egen ansö- kan ska i samband med ikraftträdandet tilldelas ett identitetsnum- mer. ”Ostyrkta” samordningsnummer Det finns ett mycket stort antal samordningsnummer som tilldelats trots att det råder osäkerhet om identiteten (”ostyrkta” samordnings- nummer) som fortfarande kan användas i folkbokföringsdatabasen. Samordningsnummer ska förklaras vilande vid utgången av det femte kalenderåret efter det att numret tilldelades om någon anmälan om förnyelse inte kommit in (18 d § folkbokföringslagen [1991:481]). En stor del av de ”ostyrkta” samordningsnumren kommer därför att förklaras vilande . För att informationen i folkbokföringsdatabasen redan i samband med ikraftträdandet av våra förslag ska bli enhetlig bör de ”ostyrkta” numren markeras på samma sätt som samordningsnummer som kom- mer att tilldelas med stöd av 2 kap. 8 § lagen om identitetsnummer och samordningsnummer. De bör alltså markeras med ”osäkra upp- gifter”. Någon särskild reglering för att möjliggöra detta bedöms inte behövas. Samordningsnummer som ansetts styrkta eller fastställda Den identitetskontroll som ligger bakom de samordningsnummer som tilldelats enligt hittillsvarande regler där identiteten ansetts fast- ställd når oftast inte upp till vad som enligt våra förslag krävs för till- delning av identitetsnummer trots att samordningsnumren kallats för ”styrkta”. Personlig inställelse har sällan varit en del av identitetskon- trollen och olika bedömningar kan ha gjorts vid olika myndigheter. Det har heller inte på något sätt registrerats hur uppgifterna eller iden- titeten styrkts (annat än i vissa fall vilka handlingar som legat till grund för bedömningen). Man kan därför inte dra slutsatsen att identiteten har styrkts på det sätt som krävs för tilldelning av identitetsnummer. Det är således inte aktuellt att omvandla dessa samordningsnummer till identitetsnummer. Identitetskontrollen i samband med tidigare tilldelade styrkta eller fastställda samordningsnummer kan närmast jämföras med vad som enligt våra förslag även i fortsättningen krävs för tilldelning av samord- ningsnummer enligt huvudregeln. Vissa åtgärder vidtas dock även för att få en säkrare kontroll i samband med tilldelning av samordnings- nummer. ska t.ex. som huvudregel ansvara för att bedöma om identitetsuppgifterna styrkts. tilldelade samordningsnum- mer kan därför i vissa fall hålla en sämre kvalitet än de som tilldelas efter att våra förslag införts. Vi bedömer dock att den kontroll som föregått ett sådant nummer ligger så nära vad som ska krävas enligt våra förslag att numren bör markeras på samma sätt. Samordningsnummer som tilldelats enligt hittillsvarande regler där identiteten bedömts fast- ställd bör därför markeras med ”säkra uppgifter” i folkbokföringsdata- basen. Någon särskild reglering avseende detta bedöms inte behövas. Samordningsnummer som tilldelats efter egen ansökan kan en enskild tilldelas ett samordningsnum- mer efter egen ansökan. För att tilldelas ett sådant nummer måste den enskilde inställa sig personligen hos för att styrka sin identitet (18 a § andra stycket 2 folkbokföringslagen). De krav som ställs på identitetskontrollen för att tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansökan motsvarar alltså i stort den kontroll som enligt våra förslag krävs för att tilldelas ett identitetsnummer. Vi föreslår dock också att biometriska uppgifter i vissa identitetshandlingar ska få kon- trolleras i samband med tilldelning av identitetsnummer. Identitets- numret blir därför i det avseendet ännu säkrare än ett samordnings- nummer som tilldelats efter egen ansökan enligt hittillsvarande regler. Ett samordningsnummer som tilldelats efter egen ansökan kommer inte att vara lika användbart som ett identitetsnummer, trots att kraven på identitetskontrollen är likartad. För en enskild som tilldelats ett samordningsnummer efter egen ansökan skulle det bli svårbegripligt om det krävs en ny ansökan med personlig inställelse för att tilldelas ett identitetsnummer. De personer som tilldelats ett samordningsnum- mer efter egen ansökan bör därför enligt vår uppfattning tilldelas ett identitetsnummer i samband med ikraftträdandet av våra förslag, trots att det inte funnits möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter i handlingar i samband med tilldelning av samordningsnumret. Det riskerar heller inte att försämra identitetsnumrets status eftersom i princip lika höga krav ställts på identitetskontrollen vid tilldelning av samordningsnumret. Om det finns ett fortsatt behov av identitets- numret och en förnyelse blir aktuell vid utgången av femårsfristen kommer personen att behöva inställa sig personligen på nytt och det finns då möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter i identitets- handlingar (se avsnitt 15.5). En övergångsbestämmelse till folkbok- föringslagen som anger att personer som tilldelats samordningsnummer efter egen ansökan ska tilldelas ett identitetsnummer föreslås därför. En person som på så sätt tilldelas ett identitetsnummer bör få information om detta från , jfr avsnitt 15.6.2. 18.2.2Ärenden om tilldelning av samordningsnummer som inte avgjorts vid ikraftträdandet Utredningens förslag: En egen ansökan om samordningsnum- mer som ännu inte avgjorts vid ikraftträdandet av de nya bestäm- melserna ska behandlas som en ansökan om identitetsnummer. Utredningens bedömning: En begäran om samordningsnummer från en myndighet eller ett annat organ som ännu inte avgjorts vid ikraftträdandet av de nya bestämmelserna ska handläggas enligt den nya lagen om identitetsnummer och samordningsnummer. Några övergångsbestämmelser behövs därför inte. Vi föreslår att författningsändringarna som följer av våra förslag ska träda i kraft . kommer det tro- ligen att finnas ett antal ansökningar om samordningsnummer som kommit in till , men som ännu inte har avgjorts. Detsamma gäller med begäranden om tilldelning av sam- ordningsnummer från myndigheter eller andra organ. Det kan därför finnas anledning att i övergångsbestämmelser särskilt reglera vad som ska gälla i dessa situationer. Egen ansökan om samordningsnummer För att en person ska tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansö- kan ställs i stort sett samma krav som vid en ansökan om tilldelning av identitetsnummer. Våra förslag om att man ska få kontrollera bio- metriska uppgifter i handlingar i samband med den personliga instäl- lelsen skiljer sig dock från vad som gäller vid en egen ansökan om sam- ordningsnummer. Den som tilldelats ett samordningsnummer efter egen ansökan ska enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna till- delas ett identitetsnummer i samband med ikraftträdandet (se av- snitt 18.2.1). Det framstår därför inte som lämpligt att en person som själv ansökt om ett samordningsnummer ska tilldelas ett sådant efter ikraftträdandet av nya regler. Det mest ändamålsenliga är i stället enligt vår bedömning att en sådan ansökan behandlas som en ansökan om ett identitetsnummer i enlighet med de regler vi föreslagit. Detta bör framgå av en övergångsbestämmelse till den nya lagen om iden- titetsnummer och samordningsnummer. En begäran om tilldelning av samordningsnummer som kommit in till före ikraftträdandet innebär att rekvirenten bedömt om identiteten är fastställd eller inte. Med våra förslag ska det ankomma på att bedöma om de identitetsuppgifter som krävs är styrkta eller inte innan ett samordningsnummer kan tilldelas. För att alla samordningsnummer som tilldelas efter ikraftträdandet där iden- titetsuppgifterna styrkts ska hålla samma kvalitet och att det inte i något avseende ska behöva göras skillnad mellan dem är det mest ända- målsenliga enligt vår bedömning att ärenden om tilldelning av sam- ordningsnummer handläggs enligt nya regler, även om begäran kom in till före ikraftträdandet. På så sätt kan också alla num- mer markeras på samma sätt i folkbokföringsdatabasen (säkra eller osäkra uppgifter). Detta innebär visserligen att måste göra en ny bedömning av om identitetsuppgifterna är styrkta eller inte, trots att rekvirenten redan bedömt att de är fastställda. Detta kan dock inte antas medföra något nämnvärt merarbete, inte minst med tanke på att antalet ärenden som detta avser kan antas vara begränsat. Eftersom de nya reglerna ska gälla vid handläggningen krävs ingen särskild övergångsbestämmelse. Identitetsnummer som tilldelas med stöd av övergångsbestämmelser Utredningens förslag: Vid tillämpningen av bestämmelsen i lagen om identitetsnummer och samordningsnummer om att ett identi- tetsnummer ska förklaras vilande om någon ansökan om förnyelse inte har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret identitetsnumret tilldelades, ska en person som har tilldelats ett sådant nummer med stöd av övergångsbestämmelser anses ha tilldelats numret som det bakomliggande samordnings- numret tilldelades. Enligt våra förslag till övergångsbestämmelser i avsnitt 18.2.1 ovan ska en person som tilldelats ett samordningsnummer efter egen ansö- kan tilldelas ett identitetsnummer i samband med ikraftträdandet. Dessa nummer kommer därför att tilldelas . Det bakomliggande samordningsnumret kan dock ha tilldelats och således vara gammalt när iden- titetsnumret tilldelas. Enligt våra förslag ska ett identitetsnummer eller ett samordningsnummer förklaras vilande bl.a. om inte någon ansökan eller anmälan om förnyelse har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret då numret tilldelades eller senast förnyades. Detta gäller redan nu beträffande samordningsnummer. Det är enligt vår mening inte lämpligt att femårsfristen för förnyelse förlängs i samband med att personen tilldelas ett identitetsnummer med stöd av övergångsbestämmelserna. Detta särskilt eftersom det först vid förnyelse av ett sådant nummer kommer att vara möjligt att kontrollera biometriska uppgifter i identitetshandlingar. I stället bör samma tidsfrist för förnyelse gälla som för det ursprungliga samord- ningsnumret. Det föreslås därför en övergångsbestämmelse till den nya lagen om identitetsnummer och samordningsnummer. Bestämmel- sen innebär att vid tillämpning av reglerna om vilandeförklaring ska en person som tilldelats ett identitetsnummer med stöd av övergångs- bestämmelserna anses ha tilldelats numret det år det bakomliggande samordningsnumret tilldelades. Utredningens förslag: Vid tillämpningen av bestämmelsen i lagen om identitetsnummer och samordningsnummer om att ett person- nummer som tilldelats utan samband med folkbok- föring ska förklaras vilande om någon anmälan om förnyelse inte har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret numret tilldelades ska personnumret anses ha tilldelats . Om TP-nummer utan inskränkning skulle omfattas av bestämmel- serna om vilandeförklaring skulle det innebära att samtliga nummer skulle förklaras vilande redan i samband med ikraftträdandet. Det finns ett antal personer vars TP-nummer fortfarande behövs och där det inte finns grund för att ändra numrets status. Vid tillämpningen av reglerna om vilandeförklaring för TP-nummer föreslås därför att TP-numren ska anses ha tilldelats . Innebörden av detta blir att ett TP- nummer ska förklaras vilande om någon anmälan om förnyelse inte har kommit in vid utgången av 2023. En sådan anmälan kan endast göras av den som kan begära tilldelning av samordningsnummer, och alltså inte den enskilde själv (jfr 3 kap. 2 § lagen om identitetsnummer och samordningsnummer). Om den enskilde som har ett TP-nummer för egen del har ett behov av en säker identitetsbeteckning kan personen i stället ansöka om ett identitetsnummer. 18.2.4Folkbokföring under rubriken utan känd hemvist Utredningens förslag: Äldre föreskrifter i 21 § folkbokförings- lagen ska gälla beträffande den som före ikraftträdandet folkbok- förts under rubriken utan känd hemvist. Enligt nuvarande regler ska den som oavbrutet saknat känd hemvist avregistreras som försvunnen. Vi föreslår i avsnitt 5.6.3 att folkbokföring under rubriken utan känd hemvist ska slopas och att den som inte kan knytas till en fastighet eller kommun och inte heller är utvandrad ska avregistreras från folkbokföringen som försvunnen. Drygt 6 000 personer var folkbokförda utan känd hemvist . När våra förslag träder i kraft kommer således ett antal personer att vara folkbokförda under rubriken utan känd hemvist och ha en löpande tvåårsfrist. Utan en särskild övergångsreglering kommer dessa vid ikraftträdandet att avregistreras från folkbokföringen. Vi menar emellertid att det är lämpligare att de nya reglerna om omedelbar avregistrering gäller först för dem som efter ikraftträdandet konstateras inte kan knytas till vare sig en fastighet eller kommun. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse med den innebörden. Utredningens förslag: Äldre föreskrifter i folkbokföringslagen om överklagande ska gälla för överklagande av beslut som meddelats före ikraftträdandet. Vi föreslår förändringar i möjligheten att överklaga vissa beslut. Det kommer t.ex. inte längre att vara möjligt att överklaga beslut om till- delning av samordningsnummer efter ikraftträdandet. Sådana beslut som meddelats före ikraftträdandet, och som när de meddelades kunde överklagas bör enligt vår uppfattning kunna överklagas i enlighet med äldre föreskrifter. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse med den innebörden. I 14 § kommittéförordningen (1998:1474) anges att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommu- ner, regioner, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska också dessa redovisas. När det gäller kost- nadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller regioner, ska en finansiering föreslås. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större före- tags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen, ska enligt 15 § kommittéförord- ningen konsekvenserna i det aktuella avseendet anges i betänkandet. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska, enligt 15 a § kommittéförordningen, förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutred- ningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Enligt 16 § kommittéförordningen anger regeringen närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. Enligt utredningsdirektiven ska vi säkerställa att de förslag som läm- nas är förenliga med de krav som unionslagstiftningen och nationell lagstiftning ställer när det gäller att garantera den fria rörligheten för personer inom EU och EES. Vi ska även säkerställa att den behand- ling av personuppgifter som förslagen medför är förenlig med Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) och annan relevant dataskyddsrättslig lagstiftning. De förslag som läm- nas ska också förebygga och motverka felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen. Vi ska vidare enligt utredningsdirektiven beskriva och beräkna de samhällsekonomiska konsekvenserna av förslagen inklu- sive offentligfinansiella och eventuella budgetära konsekvenser för berörda myndigheter. Om förslagen kan förväntas leda till kostnads- ökningar för det offentliga ska vi föreslå hur dessa ska finansieras. Vi ska även redovisa förslagens konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Vidare ska vi ange konsekvenser för en- skilda och för företag i form av kostnader och ökade administrativa bördor samt om förslagen får några konsekvenser ur ett jämställd- hetsperspektiv. 19.2Utredningens uppdrag och förslag Utredningen har haft i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som till- godoser att folkbokföringen i största möjliga utsträckning innehåller korrekta uppgifter och lämna förslag om ett säkrare system för sam- ordningsnummer som ökar numrens användbarhet i samhället. 19.2.1Förslagen om stärkt kvalitet i folkbokföringen För att stärka kvaliteten i folkbokföringen föreslår vi bl.a. att Skatte- verkets möjlighet att utföra kontrollbesök för att kontrollera en per- sons bosättning ska utvidgas. föreslås också, om det finns särskilda skäl, få besluta om kontrollbesök avseende en fastighet eller lägenhet för att kontrollera bosättningsförhållandena på platsen. Vissa regler om identifiering och underrättelse vid och inför ett kon- trollbesök föreslås. För att komma till rätta med den olägenhet som det kan innebära att någon felaktigt är folkbokförd på en fastighet eller lägenhet som någon annan t.ex. äger eller hyr, föreslår vi att Skatte- verket i sådana fall som huvudregel ska kunna besluta att personen i stället ska anses vara bosatt på sin tidigare folkbokföringsort, men inte på viss fastighet intill dess att något annat har beslutats. Vi före- slår att en person som i en bosättningsutredning inte kan knytas till en fastighet eller kommun och inte heller är utflyttad, ska avregistre- ras från folkbokföringen som försvunnen. Förslaget innebär alltså att folkbokföring under rubriken utan känd hemvist slopas. Vi föreslår även att gallringsfristen för uppgifter i SPAR om en person som avregi- streras från folkbokföringen på grund av utflyttning förlängs till samt vissa förslag som rör anmälan om behov av att uppgifterna kvarstår. 19.2.2Förslagen om stärkt identitetskontroll vid folkbokföring För att stärka identitetskontrollen när en person anmäler flytt till , föreslår vi att den som lämnar sådan anmälan ska inställa sig personligen hos för identitetskontroll. Vid identitets- kontrollen ska den som har ett pass, identitetskort eller en motsva- rande handling på begäran överlämna handlingen för kontroll. Den som har ett uppehållstillståndskort ska på begäran överlämna detta. Detsamma föreslås gälla för den som redan är folkbokförd och som begär ändring av en uppgift om sin identitet när begärt att uppgiften ska styrkas vid personlig inställelse. 19.2.3Förslagen om kontroll av biometriska uppgifter För att ytterligare stärka identitetskontrollen i samband med flytt till landet och vid tilldelning av identitetsnummer, lämnar vi förslag som innebär att ges möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter som finns lagrade i de handlingar som enligt våra förslag ska överlämnas vid kontrollen. Den som är föremål för identitets- kontroll ska vara skyldig att på begäran låta ta fingerav- tryck och en ansiktsbild i digitalt format. Samma sak föreslås gälla om en person efter att ha registrerats i folkbokföringsdatabasen vill ändra en uppgift om sin identitet och har begärt att uppgiften ska lämnas vid personlig inställelse. Kontroll av fingeravtryck ska inte utföras på barn eller på personer som är permanent fysiskt förhindrade att lämna fingeravtryck. Ansiktsbild, fingeravtryck och de biometriska uppgifter som tas fram ur dessa får behandlas i folk- bokföringsdatabasen men ska förstöras när kontrollen har genomförts. Eftersom vi under utredningens gång har identifie- rat ett behov av ytterligare utredning beträffande frågan om en mer övergripande identitetsförvaltning där biometriska uppgifter utgör ett viktigt inslag, är det vår bedömning att en statlig utredning bör tillsättas för att utreda frågan om en mer sammanhållen identitets- förvaltning i . 19.2.4Förslagen om utökat informationsutbyte Vi lämnar ett flertal förslag som innebär att vissa myndigheter ska vara skyldiga att på begäran lämna uppgifter till för hand- läggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av uppgifter i folk- bokföringsdatabasen. Uppgiftsskyldigheten ska begränsas till uppgifter som behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kon- troll av uppgifter i folkbokföringsdatabasen och bör i regel ske genom utlämnande på medium för automatiserad behandling. På begäran av ska , , Pensionsmyn- digheten, (), Arbetsförmedlingen och lämna uppgift om adress och andra kon- taktuppgifter. Vilka ytterligare uppgifter som respektive myndighet ska lämna till framgår av 8 kap. Vi föreslår även att och migrationsdomsto- larnas underrättelseskyldighet till avseende beslut om avvisning eller utvisning ska gälla oavsett om beslutet förenats med återreseförbud och att ska underrätta om ett uppehållstillstånd har återkallats genom lagakraftvunnet beslut. Vidare föreslås att underrättelseskyldigheten i samband med utvis- ning, avvisning och återkallade eller utgångna uppehållstillstånd ska gälla i samtliga fall, inte bara för folkbokförda personer. 19.2.5Förslagen om dataanalyser och urval För att på bästa sätt ska kunna verka för att felaktiga upp- gifter i folkbokföringsdatabasen upptäcks och förhindras, föreslår vi en ny ändamålsbestämmelse och en bestämmelse i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokförings- verksamhet (folkbokföringsdatabaslagen) där det klart ska framgå att analyser och urval får genomföras. Vi föreslår även att det av förord- ningen (2017:154) med instruktion för ska framgå att genom analys- och urvalsverksamhet ska verka för att felaktiga uppgifter i folkbokföringsdatabasen upptäcks och förhind- ras.