sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — Det är därför viktigt att utredaren beaktar even- tuella konsekvenser även för barn och unga. –analysera vilka eventuella folkhälsokonsekvenser som införande av gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan föranleda. I konsekvensbeskrivningen ska utredaren beskriva och beräkna för- slagens samhällsekonomiska effekter och konsekvenser för enskilda och företag samt beräkna de offentligfinansiella effekterna. Om de förslag som lämnas innebär offentligfinansiella kostnader, ska för- slag till finansiering lämnas. Utredaren ska särskilt beakta konsekven- serna för kommuner och andra myndigheter, t.ex. behovet av ökad tillsynsverksamhet orsakad av att fler verksamheter bedriver försälj- ning av alkoholdrycker. Viktiga ställningstaganden som har gjorts vid utformningen av för- slagen ska beskrivas, exempelvis alternativa lösningar som har över- vägts och skälen till att de har valts bort. Det ingår att redogöra för om förslagen har några konsekvenser för internationella åta- ganden och om de är förenliga med WTO-rätten. Om förslagen inne- bär att personuppgifter behöver behandlas, ingår det att analysera det rättsliga stödet för sådan behandling. Utredaren ska genomgående bedöma de alkoholpolitiska konse- kvenserna, liksom de näringspolitiska konsekvenserna av förslagen. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som bedrivs inom och utredningsväsendet och inom EU. Utredaren ska i den utsträckning det behövs inhämta synpunkter från berörda myndigheter, organisationer och företag. Utredaren bör ta del av internationella erfarenheter av de frågor som är aktuella i uppdraget, särskilt erfarenheter från övriga länder inom EU och EES, och i förekommande fall redogöra för dessa. Uppdraget omfattar inte skattefrågor och utredaren ska inte lämna förslag på skatteområdet. Uppdraget ska redovisas . 1.1Förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) Härigenom föreskrivs i fråga om alkohollagen dels att 5 kap. 2 §, 8 kap. 7 §, 9 kap. 2, 11, 12, 17 och 18 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 5 a kap., med föl- jande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 1 kap. 13 §, med följande lydelse. Med gårdsförsäljning avses de- taljhandel med alkoholdrycker på tillverknings- eller vinodlingsstäl- let i samband med ett studiebesök eller en föreläsning som erbjuds allmänheten mot betalning och som har anknytning till den aktu- ella alkoholdrycken. spritdrycker, vin, starköl preparat än gårdsförsäljning. 5 a kap. Gårdsförsäljning Gårdsförsäljningstillstånd För gårdsförsäljning krävs sär- skilt tillstånd av den kommun där försäljningsstället är beläget (gårds- försäljningstillstånd) Gårdsförsäljningstillstånd får meddelas den som yrkesmässigt tillverkar vin, öl eller andra jästa alkoholdrycker under förutsätt- ning att 1. huvuddelen av råvarorna som ger alkoholdrycken dess ka- raktär har producerats på gården, 2. alkoholdryckerna som säljs 3. den karaktärsgivande delen av tillverkningen som inte utgör blandning, spädning, filtrering eller liknande behandling av enklare art sker på tillverknings- stället, 4. tillverkarens produktions- volym uppgår till högst drycker med upp till 10 volymprocent alkohol eller drycker med mer än 10 volymprocent alkohol, och 5. tillverkaren är oberoende från tillverkare med produktions- volymer som överstiger de som anges i punkt 4. Gårdsförsäljningstillstånd får även meddelas den som yrkes- mässigt odlar druvor som används vid tillverkning av vin förutsatt att 1.vinet som säljs har tillver- kats av druvor uteslutande från de egna odlingarna, och 2.odlaren har godkänts som upplagshavare för sådana varor enligt 9 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Vid gårdsförsäljning får för- säljningen till varje enskild person vid samma besökstillfälle inte överstiga vin, starköl, och andra jästa drycker. Frågor om gårdsförsäljnings- tillstånd prövas av den kommun där försäljningsstället är beläget. Ansökan om gårdsförsäljningstill- stånd görs skriftligen. Kommunen får ta ut en avgift för prövningen enligt de grunder som beslutas av kommunfullmäk- tige. Kommunen får också ta ut en avgift för tillsyn enligt 9 kap. av den som har tillstånd att bedriva gårdsförsäljning. En ansökan om gårdsförsälj- ningstillstånd får inte bifallas utan att yttrande har inhämtats. ska i sitt ytt- rande redovisa samtliga omstän- digheter som ligger till grund för myndighetens bedömning i det enskilda fallet och särskilt yttra sig över sökandens allmänna lämp- lighet för verksamheten. Ett gårdsförsäljningstillstånd ska avse och får som längst ges till . Gårdsförsäljningstillstånd får bara meddelas den som visar att han eller hon är lämplig att utöva verksamheten med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden samt omständighe- terna i övrigt och att verksam- heten kommer att drivas i enlighet med de krav som ställs upp i denna lag. Sökanden ska genom att av- lägga ett prov också visa att han eller hon har de kunskaper om denna lag och anslutande före- skrifter som krävs för att på ett för- fattningsenligt sätt bedriva verk- samheten med gårdsförsäljning. Om gårdsförsäljning på grund av försäljningsställets belägenhet, studiebesökets eller föreläsningens utformning eller av andra skäl kan befaras medföra olägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller särskild risk för människors hälsa, får gårdsförsäljningstill- stånd vägras även om övriga krav som ställs upp i lagen är uppfyllda. Gårdsförsäljningstillstånd ska avse ett visst avgränsat utrymme där försäljningen av alkohol- drycker ska ske. Utrymmet ska disponeras av tillståndshavaren. Tillstånd får inte meddelas för flera tillverkare att utnyttja ett ge- mensamt utrymme för gårdsför- säljning. Tillståndshavaren eller av denne utsedd försäljningsansvarig person ska ha tillsyn över gårdsförsälj- ningen och vara närvarande på försäljningsstället då försäljningen äger rum. Den försäljningsansvarige ska ha fyllt och vara lämplig för upp- giften med hänsyn till sina person- liga egenskaper och omständig- heterna i övrigt. Tillståndshavaren ska till kom- munen anmäla den eller de per- soner som har utsetts att ansvara för gårdsförsäljningen. Tillståndshavaren ansvarar för att den personal som anlitas vid gårdsförsäljningen har de kun- skaper som behövs om vad som gäller för försäljningen. vilka tider gårdsförsäljning får be- drivas. Gårdsförsäljning får dock inte bedrivas tidigare än klockan 10.00och inte pågå längre än . Vid bestämmande av tiden för gårdsförsäljning ska särskilt beaktas vad som sägs i 7 §. Priset för alkoholdrycker som säljs genom gårdsförsäljning får inte sättas lägre än tillverknings- kostnaden med tillägg för gällande skatter med ett skäligt påslag. Priset på det studiebesök eller den föreläsning som ska tillhanda- hållas i samband med gårdsför- säljning får inte sättas lägre än självkostnaden med ett skäligt påslag. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.hur de studiebesök och före- läsningar som avses i 1 kap. 13 § ska utformas och vad de ska inne- hålla, 2.de tillverkningskrav som avses i 1 § andra stycket 3, 3.den tid inom vilken kom- munen ska fatta beslut i ett ärende om gårdsförsäljningstillstånd, samt 4.de prov som avses i 6 § andra stycket och om undantag i vissa fall från skyldigheten att av- lägga prov. Den som tillverkar alkoholdrycker eller alkoholdrycksliknande preparat från råvaror som produceras på den egna gården och som har ett stadigvarande serveringstillstånd har rätt att, efter anmälan till kommunen, vid tillverkningsstället erbjuda provsmakning av de egenproducerade dryckerna eller preparaten. Om sådant tillstånd saknas, får tillverkaren erbjuda provsmak- ning av egentillverkade alkoholdrycker eller alkoholdrycksliknande preparat vid tillverkningsstället efter särskilt tillstånd för provsmak- ning. Den som har gårdsförsäljnings- tillstånd får i anslutning till sådan försäljning erbjuda provsmakning av sådana alkoholdrycker som till- ståndet avser. Kommunen och har tillsyn över efterlevnaden av de bestämmelser som gäller för servering av alkoholdrycker. digheten har också tillsyn över digheten har också tillsyn över detaljhandeln med folköl. Kommunen ska upprätta en tillsynsplan som ska ges in till läns- styrelsen. Den som har beviljats serve- Den som har beviljats serve- ringstillstånd ska anmäla hos kommunen när han eller hon av- ser att påbörja verksamheten. kommunen när han eller hon av- ser att påbörja verksamheten. Anmälan ska också göras om verksamheten läggs ned eller om avbrott sker i den. Om verksamheten förändras till sin omfattning eller i något annat hänseende av betydelse för tillsynen ska detta också anmälas, liksom betydande förändringar av ägarförhållandena. Anmälan ska göras i förväg, eller om det förhållande som föran- lett anmälningsskyldighet inte har kunnat förutses, utan dröjsmål. Om den som har fått serve- Om den som har fått serve- ringstillstånd enligt denna lag har avlidit, eller fått förvaltare ningstillstånd enligt denna lag har enligt 11 kap. 7 § avlidit, eller fått förvaltare enligt med uppdrag som omfattar rö- 11 kap. 7 § med relsen och vill dödsboet eller för- uppdrag som omfattar rörelsen valtaren fortsätta rörelsen, ska och vill dödsboet eller förvalta- anmälan göras hos kommunen. ren fortsätta rörelsen, ska anmä- Anmälan ska ha kommit in lan göras hos kommunen. mälan ska ha kommit in senast let eller beslutet om förvaltare. Har anmälan inte kommit in beslutet om förvaltare. mälan inte kommit in inom det att gälla. , upphör tillståndet att Har den som fått serverings- Har den som fått serverings- tillstånd försatts i konkurs upp- hör tillståndet att gälla omedel- tillstånd försatts i konkurs upp- hör tillståndet att gälla omedel- rörelsen ska ny ansökan göras rörelsen ska ny ansökan göras behandla en sådan ansökan med behandla en sådan ansökan med Beträffande den som bedriver tillverkning, partihandel eller han- del med teknisk sprit enligt denna lag ska motsvarande anmälan som avses i första och andra styckena göras till En kommun får meddela en En kommun får meddela en en erinran, eller i allvarligare fall eller vid upprepade överträdel- erinran, eller i allvarligare fall ser, en varning om denne inte eller vid upprepade överträdel- ser, en varning om denne inte 1. uppfyller de krav som gällde för tillståndets meddelande, eller 2. följer de bestämmelser som 2. följer de bestämmelser som gäller för servering enligt denna gäller för servering eller gårdsför- lag eller de villkor eller föreskrif- säljning enligt denna lag eller de ter som meddelats med stöd av villkor eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen En kommun ska återkalla ett En kommun ska återkalla ett 1, tillståndet inte längre utnyttjas, 2. det med tillståndshavarens 2. det med tillståndshavarens vetskap har förekommit brotts- vetskap har förekommit brotts- lig verksamhet på serveringsstäl- lig verksamhet på serverings- eller let eller i anslutning till detta försäljningsstället eller i anslut- utan att tillståndshavaren har in- ning till dessa utan att tillstånds- havaren har ingripit, eller 3.tillståndshavaren har brutit mot denna lag eller vad som i övrigt gäller för tillståndet på ett sådant sätt att varning inte är en tillräck- ligt ingripande åtgärd, eller har tilldelats en eller flera varningar utan att de förhållanden som föranlett varningen har rättats till. Om flera tillståndshavare har utnyttjat ett gemensamt serverings- utrymme enligt 8 kap. 14 § andra stycket får i stället tillståndet för gemensamt serveringsutrymme återkallas, om det inte kan utredas vilken tillståndshavare som är ansvarig för en händelse som ska för- anleda återkallelse av serveringstillståndet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen gäller till och med . 1.2Förslag till förordning om ändring i alkoholförordningen (2010:1636) Härigenom föreskrivs i fråga om alkoholförordningen att 4–6 §§ ska ha följande lydelse. får meddela föreskrifter om 1.kunskapsprov för erhållande av serveringstillstånd samt om undantag från skyldigheten att avlägga sådant prov enligt 8 kap. 12 § alkohollagen (2010:1622), 2.vilka uppgifter som tillståndshavare och andra som bedriver verksamhet med stöd av alkohollagen ska lämna för att myndigheten ska kunna bedriva tillsyn enligt 9 kap. 1 § alkohollagen, 3.vilka uppgifter som ska finnas i ett bevis om tillstånd som en kommun har meddelat enligt 9 kap. 7 § alkohollagen, 4.anlitande av kontrollbolag vid handel med teknisk sprit enligt 6 kap. 10 § 2 alkohollagen, 5.denaturering av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat och i vilka fall denaturering får underlåtas enligt 6 kap. 10 § 3 alkohol- lagen, 6. handel i övrigt med teknisk 6. handel i övrigt med teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat sprit och alkoholhaltiga preparat som behövs till skydd för liv och som behövs till skydd för liv och hälsa enligt 6 kap. 10 § 4 alkohol- hälsa enligt 6 kap. 10 § 4 alkohol- 8.de studiebesök och föreläs- ningar som avses i 1 kap. 13 § första stycket alkohollagen, 9.de tillverkningskrav som av- ses i 5a kap. 1 § andra stycket 2 alkohollagen, och 10.kunskapsprov för erhål- lande av gårdsförsäljningstillstånd samt om undantag från skyldig- heten att avlägga sådant prov en- ligt 5a kap. 6 § andra och tredje stycket alkohollagen. får, i andra fall än de som anges i 9 kap. 9 § 3 och 10 § läkemedelsförordningen (2015:458), meddela före- skrifter om vem som utöver vad som anges i 6 kap. 5 § alkohollagen har rätt att köpa teknisk sprit enligt 6 kap. 10 § 1 alkohollagen. Kommunen ska fatta beslut i Kommunen ska fatta beslut i ett ärende om serveringstillstånd ett ärende om serveringstillstånd en fullständig ansökan har kom- mit in till kommunen. en fullständig ansökan har kom- nödvändigt på grund av utred- mit in till kommunen. ningen av ärendet får handlägg- nödvändigt på grund av utred- ningstiden förlängas med högst ningen av ärendet får handlägg- ningstiden förlängas med högst formeras om skälen för att hand- formeras om skälen för att hand- den ursprungliga tidsfristen har den ursprungliga tidsfristen har Ett beslut att förlänga handläggningstiden får inte överklagas. I 8 § lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden finns bestämmelser om att mottagningsbevis ska skickas till sökanden när en fullständig ansökan har kommit och om innehållet i ett sådant bevis. Om kommunen i ett ärende om serveringstillstånd begär att sökanden ska ge in certifikat, in- tyg eller andra liknande doku- ment som visar att ett visst till- ståndskrav är uppfyllt, ska kom- munen godta motsvarande do- kument från en annan stat inom Om kommunen i ett ärende om serveringstillstånd eller gårds- försäljningstillstånd begär att sö- kanden ska ge in certifikat, intyg eller andra liknande dokument som visar att ett visst tillstånds- krav är uppfyllt, ska kommunen godta motsvarande dokument Europeiska ekonomiska samar- betsområdet. Kommunen får dock begära att dokumentet ges in i original eller i en bestyrkt kopia eller i form av en auktoriserad översättning till svenska. från en annan stat inom Euro- peiska ekonomiska samarbets- området. Kommunen får dock begära att dokumentet ges in i original eller i en bestyrkt kopia eller i form av en auktoriserad översättning till svenska. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen ska gälla till och med . ANALYS AV DEN SVENSKA DRYCKESBRANSCHEN Analys av den svenska dryckesbranschen Analys av den svenska dryckesbranschen Det här underlaget syftar till att ge en överblick över den svenska dryckesbranschen, dess storlek, geografiska spridning samt försäljningskanaler och producenters inställning till ev. gårdsförsäljning. Först beskrivs branschen övergripande, sedan följer mer detaljerade beskrivningar av produktion och försäljning av de olika dryckeskategorierna. Avslutningsvis beskrivs i vilken utsträckning dryckesproducenter erbjuder upplevelsetjänster, vad de tar betalt för dessa och hur många besökare de har, samt ett avsnitt om branschens intresse för gårdsförsäljning. Kraftig ökning av svenska dryckesproducenter Konsumenternas intresse för småskaligt och för närproducerade alkoholhaltiga drycker har ökat kraftigt och så har även antalet svenska producenter och således även utbudet. Enligt SCB:s företagsregister fanns det cirka 90 producenter av alkoholhaltiga drycker i . uppgick motsvarande antal (enligt SCB) till 640 vilket innebär en ökning på på ett decennium.1 Dock finns inte samtliga dryckesproducenter med i SCB:s statistik vilket gör att antalet producenter där är något underskattat. Ser man istället till Dryckesbranschrapporten , i vilken man har bearbetat statistiken genom att ta bort felregistreringar och kompletterat med annat källmaterial, uppgick antalet företag i registrerade för att tillverka sprit, öl, cider eller vin till 729 /20202. Den i särklass största kategorin bland svenska producenter av alkoholhaltiga drycker är ölbryggerier. Enligt Dryckesbranschrapporten fanns det vid utgången av 2020 581 registrerade tillverkare av öl i vilket är en kraftig ökning jämfört med då motsvarande antal var ett 30-tal. Den näst största kategorin producenter är spritdrycksproducenterna vilka också har ökat kraftigt till antal . Enligt Dryckesbranschrapporten fanns det vid utgången av 2020 86 företag i som producerar eller hanterar destillerade drycker. Producenter av cider är den tredje största kategorin och uppgick enligt Dryckesbranschrapporten till 68 medan vinproducenterna var 57 till antalet vid utgången av 2020. 1Data från SCB:s företagsregister SNI2017. 2Observera att det i Dryckesbranschrapporten anges att antal producenter i tidigare versioner av rapporten har varit överskattade till följd av bland annat felregistreringar vilket gör att uppgifter från olika källor inte är helt jämförbara. 1 (17) per dryckeskategori vid utgången av (inkl. fruktvin, mjöd Antal svenska producenter per dryckeskategori 2008–2020 Industri för andra icke-destillerade jästa drycker Cider- och annan fruktvinindustri Källa: SCB:s företagsdatabas – antal företag efter näringsgren SNI2007. 2 (17) ANALYS AV DEN SVENSKA Fortsatt majoritet av små företag i branschen Även om den svenska dryckesbranschen omfattar ett par stora väletablerade företag som Carlsberg, , och är de flesta producenter , liksom , små företag med färre än fem anställda. De fyra största producenterna har alla minst 250 anställda och tillsammans sysselsätter de ungefär hälften av de som arbetar inom branschen.3 per antal anställda 2008–2020 (obs-två olika källor) 0-4 anställda (SCB)2 (SCB)2 Totalt antal (LRF)1 Källa: SCB företagsdatabas () och LRF dryckesbranschrapport . Geografisk spridning av producenter finns det producenter av alkoholhaltiga drycker i samtliga län i och i 218 av landets 290 kommuner. Majoriteten av producenterna finns i . Avseende ölproducenterna finns 114 lokaliserade i , 105 i och 75 i . Bland spritproducenterna finns också de flesta i (91) och bland ciderproducenterna finns det flesta i (11) och i (10). Vinproducenterna finns, till skillnad från de andra dryckesproducenterna, företrädelsevis i de sydligare länen. har 36 vinproducenter har fyra och och har tre var.4 Dryckesproducenterna är, enligt data från SCB, främst belägna i tätorter med fler än 3 000 invånare (356 företag). I tätorter med mindre än 3 000 invånare finns 98 företag medan 154 3SCB, databas . Avser SNI-koder 11.1–11.5. 3 (17) ANALYS AV DEN SVENSKA företag är lokaliserade utanför en tätort.5 Eftersom samtliga dryckesproducenter inte omfattas av SCB:s statistik ger tabellen nedan inte hela bilden av dryckesproducenternas geografiska läge. Enligt rapporten 2018 är ett stort antal vingårdar och vinodlingar belägna utanför en tätort. Antal producenter per dryckeskategori och storlek på tillverkningsorten Destillering, rening och Framställning av vin från Framställning av cider och Produktion av alkoholhaltiga drycker i producerades alkoholhaltiga dryck i , av dessa exporterades (inom och utanför EU) . Av de alkoholhaltiga drycker som producerades i utgjorde starköl av den producerade volymen.6 Försäljningen av svenskproducerade alkoholhaltiga drycker på Systembolaget uppgick till , vilket utgjorde av Systembolagets försäljning (i liter). uppgick försäljningen av svenskproducerade drycker till , vilket motsvarade av den totala försäljningen. De tio svenska producenter som sålde störst volym via Systembolaget sålde tillsammans – det vill säga av den svenskproducerade drycken.7 5Egna bearbetade data beställda och hämtade från SCB. med SNI-koder 11.1–11.5 där koordinater med företagens adresser har kopplats på. SCB:s geografiska data har sedan använts för att definiera tätorter. Totalt avser statistiken 608 företag. 56 företag saknar koordinater och 31 avser boxadresser och är därför inte medräknade. 6FHM: Tillverkning alkoholdrycker samt utförsel och export av alkoholhaltiga drycker. 4 (17) ANALYS AV DEN SVENSKA Systembolagets försäljning utgjorde av den totala registrerade alkoholförsäljningen i . av försäljningen skedde på restauranger, medan övriga såldes i dagvaruhandel (folköl).8 LRF genomförde en undersökning där dryckesproducenter bland annat tillfrågades om de själva odlar huvudråvaran till sin dryckesproduktion. av de svarande uppgav att de gjorde det helt och hållet, angav att de gjorde det till viss del medan angav att de köper in alla råvaror. På frågan om var råvarorna var producerade uppgav att de bara använder svenska råvaror medan uppgav att merparten av råvarorna var producerade i Sverige.9 Hur mycket svenska råvaror använder ni? Källa: LRF Mat och Drycks undersökning 2020 av dryckesproducenter och gårdsförsäljning, tillsammans med IPSOS. Enligt samma undersökning från LRF skulle åtta av tio producenter starta gårdsförsäljning om det var tillåtet. Vid egna intervjuer med företrädare från dryckesbranscherna bekräftas den bilden. Branschföreträdare menar att försäljning skulle kunna öka lönsamheten i den egna verksamheten och skapa ytterligare arbetstillfällen. Vidare nämndes att möjligheter till egen försäljning skulle kunna bidra till besöksnäringen, lokalsamhället samt även attrahera utländsk turism och ökat lokalt entreprenörskap. 8Källa: CAN, rapport 193 – Alkoholkonsumtionen i . 9Undersökningen skickades ut som webenkät till ciderproducenter, ölbryggare, vinproducenter och destillatörer. 188 dryckesproducenter kontaktades och 95 av dem deltog (dvs. Intervjuer genomfördes med dryckesproducenterna –. 5 (17) ANALYS AV DEN SVENSKA Inom detta avsnitt beskrivs i huvudsak öl med en alkoholhalt som överstiger 3,5 volymprocent, vilket kallas starköl. Om alkoholhalten överstiger 2,25 men inte 3,5 volymprocent kallas det folköl. Som tillverkare av starköl får du sälja alkoholdrycken till Systembolaget, andra partihandlare som har rätt att handla med motsvarande varor (tillverkare av alkoholdrycker är även godkända partihandlare) samt till den som har serveringstillstånd. Öl är en dryck som tillverkas med malt, humle, jäst och vatten som huvudsakliga ingredienser. Malten ger ölen olika karaktär beroende på hur den har behandlats innan den tillsatts i ölet, humlen bidrar med beska och jästen/jäsningen omvandlar sockret till alkohol. Både bryggningsprocessen och ingredienserna påverkar smaken på ölet. Enligt en branschrepresentant för små ölbryggerier är det mycket ovanligt att producenterna har sin egen råvaruproduktion.10 I LRF:s enkätundersökning med 38 deltagande ölproducenter uppgav att de köper in alla sina råvaror, medan resterande svarade att de till viss del odlar sin egen råvara. Ingen av ölproducenterna uppgav att de endast använder svenska råvaror; använder huvudsakligen svenska råvaror, använder lika delar svenska och importerade råvaror, använder huvudsakligen importerade råvaror och endast importerade råvaror.11 av den registrerade alkoholförsäljningen av starköl i kommer från Systembolaget medan resterande säljs via restauranger.