sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Memorialet har kontrasignerats av , som var utskottets sekreterare. Han hade varit notarie i Statskontoret och sekreterare där . Efter det att han varit statsutskottets sekreterare vid riksdag blev hans statskommissarie och sedan vice president i Statskontoret. Han har kännetecknats som en ”skicklig och mycket använd ämbetsman”1141 och erhöll många förtroendeuppdrag. Det ligger nära till hands att anta att Frödelius mångåriga erfarenhet av arbete inom Stats- kontoret, som ansvarade bl.a. för underlaget till statsbudgeten, möjliggjorde statsutskottets snabba framtagande av memorialet. G. , Östgötars minne. Biografiska anteckningar om studerande östgötar i 1595-1900, , 1902, s. 290. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom förslag kan sammanfattas i följande punkter. 1.Statsutskottet bedömde att en besparing kunde ske i hovstaten och hovstallstaten utan att konungen behövde ”sättas i förlägenhet”. 2.Statsutskottet bedömde att ”detta dubbla ändamål” kunde uppnås genom att ko- nungen tog emot en viss årlig summa att fördelas ”efter Kongl. Maj:ts Egen höga disposition och wälbehag”, något som vore särskilt lämpligt eftersom det inte hind- rade konungen i dennes enskilda styrelse över hovet enligt 48 § regeringsformen. Detta innebar alltså att anslaget kunde disponeras fritt av konungen.1142 Summan skulle vara med tillägg av foder för 150 hästar, för hästinköp och till kronprinsen eller till kronprinsen sedan denne gift sig. Detta var alltså en sänkning års stat, som omfattade 329 549 rdr, varav 281 067 rdr för hovhållningen samt 23 590 rdr kontant till hovstallstaten och utfordring värd 24 891 rdr till 202 hästar. 3.Det förhållandet att det ”til Kongl. Maj:ts Egen Nådigste Disposition öfwerlämnades en wiss årlig Summa för Hans Kongl. Höghet Thronföljarens Hofhållning” beror på att hade valts till tronföljare men ännu inte hade anlänt till . Att konungen ska kunna disponera över hela hovstatsanslaget var emellertid en tanke som återkom ännu tydligare (se nedan avsnitt 6.5.11. 4.Det kan tyckas motsägelsefullt att de olika tjänsterna och utgifterna vid hovet är nog- grant beskrivna i memorialet som det anges att anslagsbeloppet ska fördelas ”efter Kongl. Maj:ts Egen höga disposition och wälbehag”. Uppräkningen ska dock säkerligen inte uppfattas som en föreskrift om att just dessa tjänster och kostnader skulle finnas vid hovet, utan tvärtom förebygga eventuella missförstånd om att någon typ av kostnad skulle hänföras till någon annan del av statsbudgeten. Genom att vara precis i detta avseende har statsutskottet definierat de dittillsvarande hovkostnaderna och för framtiden överlåtit dispositionen av hovet till konungen personligen. 5.Det kan noteras att 8 315 rdr av hovhållningsanslaget, pengar ”hwilka warit af Kongl. Maj:ts Hand Cassa bestådde til aflönande af ett litet Hof-Capell för de Kongl. Spectaclerna, til Konungens Harmonie-Musique och för den Kongl. Logen på Dra- matiska Theatern”, är ett anslag som sedan kom att flyttas från första huvudtiteln.1143 6.I gengäld, för att konungen fick ett belopp att disponera fritt, skulle konungen ”för Sig och efterträdare” till fria disposition överlämna de kungs- gårdar och kungsladugårdar m.m. som dittills ”stått under Kongl. Maj:ts Höga Före- trädares omedelbara Styrelse”, nämligen , , , , , samt och och alla hov- och stall- ängar. Detta skulle genom ”en förbättrad hushållning wid dessa Lägenheter til Rikets och Stats-Werkets förmån” göra att ”en icke obetydelig winst uti Statens inkomster” skulle ”för framtiden kunna påräknas”. Nyckelord här är att konungen hade haft kungsgårdarna och kungsladugårdarna under sin ”omedelbara Styrelse” men att de nu överlämnades till disposition. 7.Slotten vid , , och skulle kungaparet och kungafamiljen få ”nyttja” ”till Deras Höga nöje och sommarsejour”. 1142 Denna slutsats bestyrks även av ett uttalande av statsutskott om att det för detta anslag ”icke [erfordras] någon redovisning, utan endast qvitto”, se nedan avsnitt 6.5.3; jfr missuppfattning hos Lyrevik 2018 s. 382. 1143 Se t.ex. riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 225, s. 584-586. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom inte bara själva slotten utan också ”tillydande Trägårdar och Lustparker [---], till hwil- kas wård och skötsel nödiga arbetare och betjening böra af Statswerkets medel bestås och aflönas.”1144 Med ”höga nöje och sommarsejour” avses att det dels fanns vissa slott som kungafamiljen besökte mera tillfälligt, dels vissa slott som kungafamiljen bebodde . T.ex. innebar den s.k. sommarsejouren att hovet under 1700- talets andra hälft regelmässigt flyttade till i maj månad.1145 Konungen skulle pröva att dessa medel rätteligen användes. Begreppet ”disposition” användes inte år 1809-10 om konungens och den kungl. familjens nyttjande av slotten och parkerna i detta avseende utom avseende (se nedan p. 11) samt och Tullgarn, och det användes avseende disposition av (se nedan 6.4.4.). Angående nyttjandet av lustslotten synes begreppet an- vändas första gången , då överenskommelse sammanfattas så här: ”Enligt här refererade, alltjämt i huvudsak gällande riksdagsbeslut skulle alltså endast slotten med tillhörande parker och trädgårdar vara upplåtna till Konungens disposit- ion, medan dithörande egendomar – eller, i vad avsåge vissa slott, efter det dåvarande särskilda nyttjanderätter upphört – skulle disponeras av rikets stän- der.”1146 8.I de senaste två punkterna kan noteras en oklarhet som egentligen inte kommer fram på ett tydligt sätt i riksdagstrycket (se nedan avsnitt 6.4.9. och 6.5.10. ): De egendomar som tas upp i p. 6 var redan utarrenderade och inkomsten kunde lätt beräknas, men även till egendomarna i p. 7 hörde markområden som brukades under slotten eller utgjorde djurparker eller jaktmarker – dessa markområden fortsatte att höra till slotten och hovförvaltningen och kom senare delvis att arrenderas ut.1147 9.Ulriksdal och Tullgarn borde förbli under änkedrottningen respek- tive prinsessan fria disposition under deras livstid men sedan komma under disposition. Byggnaderna skulle kunna användas av kunga-paret och kungafamiljen och underhållas på statens bekostnad. 10.Förvaltningen av borde inte förändras under kungaparets livstid. 11.Djurgården skulle förbli under konungens enskilda disposition. För att vara exakt angavs visserligen att ”bör förblifwa under Kgl. Majestäts enskilda Dis- position”, vilket skulle kunna föranleda osäkerhet om det var konungen personligen eller Kungl. Maj:t i statsrådet som skulle disponera . hade dock ”konungen personligen” ännu inte etablerat sig som ett begrepp i mot- satsställning till ”Kungl. Maj:t i statsrådet”. När det här anges ”Kgl. Majestäts” dis- position är det konungen personligen som avses, vilket det inte kan råda någon tve- kan om eftersom det är fråga om hans ”enskilda” disposition; det skulle vara synner- ligen motsägelsefullt med någon enskild disposition genom Kungl. Maj:t i statsrådet. 1144 Bexhed 2020 s. 233 skriver att även uppfartsvägar hör till dispositionsrätten, eftersom det är ”en na- turlig utgångspunkt att all mark som har samband med själva slotten” hör dit. Se vidare nedan avnsitt 6.5.10. 1145 1998 s. 87-88. 1944:228 s. 2. 1944:228 s. 2. Se även bet. 1969:51 bilaga gransknings- promemoria 5/1968 s. 26-27 samt Kungl. brev till i Bergfalk s. 48 och Kungl. brev till i Bergfalk s. 48-49. 6.Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 12.Statsutskottet föreslog att Djurgårdskassan endast borde få användas till förbättring och förskönande samt till underhåll av vägar och broar ”och icke med några serskilde aflöningar eller Gratificationer till någre wissa personer”. 13.Sundbyholms och Ribbingelunds kungsgårdar skulle under konungens livstid förbli vid gällande arrenden, men arrendeavgifterna borde tillfalla statskassan. Den sammanfattande slutsats som kan dras av detta är att de genom utarrendering in- komstgivande egendomarna skulle tillfalla statsverket, så att inkomsterna gick in i statsbud- geten. Av statsbudgeten skulle sedan dels bestämda summor anslås till hovhållningen, dels bestämda summor anslås till underhåll av själva de slott som kungafamiljen fick använda.1148 Något som inte sägs uttryckligen är var de kungliga personerna skulle bo, men det måste anses underförstått att själva boendet skulle ske på Kungl. och, företrädesvis (under den s.k. sommarsejouren), på de som lustslott utpekade byggnaderna. Där- till kommer lokaler för konungens och kungafamiljens representation och annan verksamhet i statens intresse, för de olika inom hovet tjänstgörande personerna samt för förvaring av förnödenheter såsom mat, silver och linne m.m. Av ett memorial från expeditionsutskottet – det utskott som utformade ut- gående skrivelser samt själva riksdagsbeslutet – framgår att samtliga stånd godkände statsutskottets förslag, dock med två undantag. Prästeståndet ifrågasatte om omregleringen skulle hinnas med till , varför årets slut kunde vara en lämpligare tidpunkt. Bondeståndet ville återförvisa frågan om stuterierna på och till statsutskottet.1149 Efter debatt återförvisade även ridderskapet och adeln frå- gan till statsutskottet.1150 avgav ett kompletterande yttrande , varav framgick att bondeståndet hade fått vissa kompletterande upplysningar och bi- fallit utskottets förslag, medan statsutskottet hade justerat ikraftträdandetidpunkten till den 1 januari 1810.1151 Riksens Ständers skrivelse till kunde därefter färdigställas. I statsutskottets betänkande över riksstatens utgifter från jämfört med tabell från efterföljande revision1152 finns inom anslaget kungl. hov- och slottsstaterna följande avdelningar. 1148 Betr. begreppen ”disposition”, ”begagnande” etc. se Bramstång Hov och slott s. 168-172, 215-218 och 245-250 och Bramstångs utlåtande bilaga 10 till bet. 1969:51 s. 97. 1149 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 3:1, , expeditionsutskottets memorial , s. 1076-1077. 1150 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 3:1, , s. 1079. 1151 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 3:2, , statsutskottets mem- orial , s. 4644-4646. 1152 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , statsutskottets mem- orial , s. 1173-1421. Det finns två olika tabeller med delvis varierande siffror; den med totalsumma 467 885 rdr har i ett första läge valts framför den med totalsumma 473 885 rdr och skillnaden består i byggnad och reparationer på med 3 000 rdr, ett anslag som egentligen endast omfat- tade vissa pensioner (bd 4:1 s. 1225). I det slutliga budgetförslaget är summan 467 823 rdr i stället för 476 885, se riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 6:2, , s. 265. Vad denna skillnad med 9 062 rdr beror på har jag inte fullt ut kunnat utläsa, dock framgår att anslaget till prinsessan minskades med 8 062 rdr (bd 7 s. 270) vilket utgör den största delen av beloppet. I uppställningen efter revision stannade totalsumman på (avrundat) 467 823 rdr, varför de delbelopp som anges där har använts, se riksdag, Bihang, Tabeller, tabell hörande till bd 1 s. 41 (litt A). Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom riksdaler, skillingar, runstycken Maj:ts höga Disposition för Hofhållning m.m. , Rummens eldning och Lyshållning Till Wed och för Kongl. (467 823:27.11) Utgifter för hovet enligt statsbudget. Det kan nämnas, att statsverkets totala utgifter var 3 263 503:28.3 rdr, vilket innebär att kungl. hov- och slottsstatens anslag utgjorde av den totala statsbudgeten. Det fanns också ett anslag till byggnad och reparationer på Kungl. i om 3 000 rdr, men det omfattade egentligen vissa pensioner.1154 När det gäller uppvärmningen av slot- ten kan följande noteras. Det gjordes skillnad på ved och kol för de kungliga hoven, ett anslag som avsåg uppvärmningen när de kungliga personerna bodde i slotten, och å andra sidan ved och kol som behövdes på lustlotten ”för rummens conservation under fuktig wäderlek m.m.”.1155 Anslaget för ved och kol för de kungliga hoven följde de kungliga personerna beroende på var de vistades, medan uppvärmning för underhåll av rum skulle bekostas av anslagen för slottsunderhåll.1156 6.3.3.Riksens Ständers skrivelse till Även den skrivelse som statsutskottets memorial och riksdagsbeslutet ledde fram till finns bevarad i konceptform1157 och i tryckt form, sådan den justerades som slutlig.1158 Här ska återges följande. 1153 Summeringen enligt de här angivna posterna och enligt riksdagsbeslutet (riksdag, riksdags- beslutet, 10 §) går inte ihop, men jag har inte kunnat identifiera vilket delbelopp som är felaktigt angivet. 1154 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , s. 1225. 1155 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , s. 1230 1156 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , s. 1225-1254, bd 6:2, , s. 267-268. 1157 , Utskottshandlingar , , R 3851, Koncept till ständernas skri- velser. 1158 riksdag, Ridderskapet och adelns protokoll, bd 4:1, , justerad skrivelse till Kungl. Maj:t , s. 732-743. Delar av stycket ”Skulle . i Nåder täckas …” finns också tryckt hos Bergfalk 1866 s. 46-47 samt i statsutskottets bet. 1908:2 s. 25-26 och konstitutionsut- skottets bet. 1969:51 bilaga granskningspromemoria 5/1968 s. 25-26. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom ”Stormägtigste Allernådigste Konung! Maj:t Få Riksens Ständer härmed i underdånighet öfverlämna deras enhälliga Beslut rörande bewiljade och af Stats-Werket an- slagne utgifter till underhåll och reglering af Eder Kgl. Maj:ts Hof- och Hof- Stall-Stater. Detta ämne innefattadt i . Maj:ts till Riksens Ständers Stats-Ut- skott aflåtna nådiga proposition, hafwa Riksens Ständer, för att skynda Eder Kongl. Maj:ts önskningar till mötes och derigenom uppfylla sina egna, trott kunna lämpeligen skiljas från den öfriga Stats-Regleringen, hvilken såsom ett ärende af större omfattning, ännu ej möjligen medhunnits. Maj:t i Nåder behagat förklara dess benägenhet att sorg- fälligt iagttaga alla utwägar till sådane indragningar i Stats-Werkets utgifter, som med Riksstyrelsens tillbörliga handhafwande samt med det Allmänna och en- skilda bästa äro förenliga, hafwa Riksens Ständer, med tillämpning af dessa grundsatser, förmodat det någon besparing i utgifterna för Eder Kongl. Maj:ts Hof- och Hof-Stallstater kunde äga rum, men tillika ansett angelägit, att åt Eder Kongl. förwara tillräckeliga medel för underhållandet af en emot dess höga wärdighet och Rikets anseende swarande Hof-Stat. Riksens Ständer äro öfwerty- gade, att detta dubbla ändamål närmast skall winnas, om . Maj:t i Nåder täckes emottaga en wiss årlig summa, särdeles då sådant ej lägger något hinder för utöfwandet af den i Regeringsformen 48 §. åt Eder Kongl. Maj:t för- behållna rättighet att sjelf bestyra om dess Hof. Maj:ts Hofhållning i ett för allt, utfodringen för Hof-Stal- let oberäknadt, hembjuda således Riksens Ständer i underdånighet . Maj:t en summa af Tvåhundrade Sextio Sex Tusende Sexhundrade sextio sex Riksdaler, Trettio två Skilling (266,666 Rdr. 32 β.) , att därmed efter eget nådigt wälbehag bestrida alla här nedan uppräknade utgifter på det sätt och till det belopp, som för hwarje del . Maj:t sjelf i Nåder täckes be- stämma; Hwarförutan utfordring för Ett hundrade femtio hästar, i stället för 202, som antalet nu utgör, bör af Stats-Werket in natura beslås, beräknad efter 15 tunnor 23 1/3 kannor Hafra, 365 Lispund Hö och 5 tjog halm för hwar häst . Ofwanberörde utgifter, som i anledning härutaf komma att af Eder Kongl. Maj:t med förenämde summa, efter eget wälbehag och fördelning besörjas, bestå uti följande nemligen: Hans Maj:ts Konungens Hand-Penningar. Hennes Maj:t Drottningens ditto. För och Öfwerste-Kammarherren, samt följande til Konungens uppwaktning hörande Embeten: Kgl. Maj:ts Öfwerste KammarJun- kare, HofJunkare, KammarPager, KammarTjenare, Friseur, KammarLaquaijer, HofQwartermästare, HofFourierer, KammarWaktmästare, , Laquaijer, Fyrbytare, GarderobsDrängar, PageBetjenter, Pukare, Trumpetare, och deras Corporal, Städerskor och Liftwätterska. För Hennes Maj:t Drottningens upwaktning. En ÖfwerHofmästarinna, , ÖfwerKammarherre, Kammarherrar, KammarFruar, KammarPager, KammarLaquaijer, Friseur, , Heijdukar el- ler PortChaise-bärare Städerska och Lif-Twätterska. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom För de öfrige Hof-Embetsmän och Betjente. En förste HofMarskalk, en HofAuditeur, Borgrätternas aflöning, Hof-Cant- zeliet, en HofSecreterare, en HofCantzelist, en CantzelieWaktmästare, Hof- Contoirets Betjening, ClericieStaten, LäkareStaten, OeconomieStaten, Oeco- nomieContoiret, Köket, Skafferiet, Källaren, Conditoriet, TheKöket, BrödKam- maren, HusgerådsKammaren, KlädKammaren, Fateburen, Hof-Capellet. Hwarunder äfwen begripas de kostpenningar som i stället för mat bestås de , Kammarbetjeningen samt HofStats Oeconomie- och Livree-Betjente, jemwäl Tullafgifterne för de waror, som till Hofförtäringens be- hof utifrån inköpas, samt åtgången af Ljus och Faclor; tillika med Lys-hållningen i de Kongl. Stallen under Hofwets wistande på Lustslotten, äfwensom kostna- derne wid Kgl. , samt de kostpenningar, hwilka så wäl wid dessa tilfällen, som då Hofwen wistas på Lustslotten bestås Militaire wakterne, Jagtwarfs manskapet, Spectakle Trouppen, jemte Stall-Stats Betjeningen. Widare följande Behof. Til inköp och , Porcelaine, Glas, Koppar med flere, til HofOeconomien hörande Redskap och Inventarier, till Meublers och Säng- kläders underhållande wid Husgerådskammaren, samt till ringare Husgeråds per- sedlar, Fatebursmedel till inköp och dess renhållning m.m. Lärandes likwäl öfwer Kongl. Hofwets nu warande Silfwer, , Meubler, Husgeråd och öfrige Inventarie persedlar böra upprättas behörigt Inventarium, widare: Bekläd- ningsmedel för all Kongl. Maj:ts Livrée Betjening, de inberäknade, hwilka wid Lustslotten och Lustparkerne bära samma Livrée, jemte Jägeri Betjeningens Klädpenningar, Expencemedel, samt de till Pensioner och Gratialer för den ring- are HofBetjeningen, efter därom särskildt utfärdadt Reglemente, bestådde Me- del. Löningsfyllnader för Kongl. Maj:ts 6 Öfwerste KammarJunkare, JägeriSta- tens Aflöning. Tältkammare arfwode för wården af Kongl. Maj:ts Tältkam- mare[1160]; Arfwode til den Person, som wid Cerimonielle tillfällen går Öfwer Kammarherren tillhanda, Löne-tillökning för HofCasseuren, Skrifwarehjelp wid OeconomieContoiret, och för Inventarie förwaltaren. Lön för andre Hof- mästaren och Conditorn Willemard, samt arfvode för HofUrmakaren. [Därefter följer en avdelning ’indragning. På HofStaten ställde aflöningar’ som i statsutskottets memorial.] Aflöningar wid Kongl. HofStallet [Här räknas befattningar och ett antal personer med extra löner upp.] Widare följande Utgifter. Aflöningarne för Ståthållarne på , och Grip- sholms slott med deras Secreterare, samt kostnaden för den Deputat Wed, och 1159 Jämfört med statsutskottets tryckta memorial har läkarestaten och ekonomistaten tillkommit, vilket stämmer med den handskrivna förlagan som hänvisar till statutskottets handskrivna betänkande (”inseratur af StatsUtskottets betänkande från och med orden: För etc. til och med orden enskilte Pensionairer”. Märkligt är dock att silverkammaren fallit bort – det måste bero på ett misstag. 1160 Se not 1138. I den tryckta versionen av ständernas skrivelse står ”Tältkammare”. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom andra Förmåner utom lönen, som niutes af de wid Kongl. Maj:ts eget Hof wa- rande Ämbets- och Tjenstemän; äfwen som de 8315 Riksdaler hwilka warit af Kongl. Maj:ts HandCassa bestådde til aflönande af ett litet HofCapell för de Kgl. Spectaklerne, til Konungens musik och för den Kongl. Logen på Dra- matiska Teatern, samt sluteligen de 10 132 Riksdaler, 18 ß 8 runst., hwilka af Konungens handpenningar utgått til Högstsalig Konung den III:s och f.d. Konung enskilda Pensionairer. i Nåder täckas antaga den summa Riksens Ständer, . Maj:t sålunda i underdånighet erbudit, till bestridande af alla ofwan uppräknade utgifter, efter som . Maj:t i Nåder för godt synes, samt med bibehållande af den . Maj:t tillagde Dispositionsrätt öfwer dess Hof, emottaga deremot1161 Riksens Ständer, såsom en i ewärdeliga tider åt dem förbehållen rättighet, förwaltningen och anwändandet af nedannämnde Kungs- och Kungs-Ladugårdar, med dertill hörande Hemman och Lägenheter, som förut stått under . Maj:ts höga företrädares omedelbara styrelse, nemligen , Swartsjö, Wäntholmen, , , Kungsöhr, samt och jemte alla Kongl. Hof- och Stallängar, dock att deras Kongl. Majestäter och den Kongl. Famillen må wara obetagit, att till deras höga nöje och sommarsejour nyttja de Kongl. Slotten med tillydande Trä- gårdar och Lustparker, wid , , och Ströms- holm, till hwilkas wård och skötsel nödiga arbetare och betjening böra af Stats- werkets medel bestås och aflönas, äfwensom erfordeliga medel anslås till deras underhåll och förbättring, hwarwid på . Maj:ts Nådiga pröfning må bero, att de härtill anslagna summor, rätteligen anwändas, så att Slotten och de öfriga Byggnaderne m.m. wid magthålles och Slottens inwändiga förbättrande werkställes till . Maj:ts höga nöje och beqvämlighet. Hwad Ulrics- dals och Tullgarns Kungsgårdar angår, finna Riksens Ständer skäligt att de för- blifwa under nu warande innehafwares fria Disposition, den förra under Hennes Kongl. Maj:t Enke-Drottningens och den sednare under hennes Kongl. Höghets Prinsessan , i deras öfrige lifs tid; men att de sedermera böra komma under Riksens Ständers Disposition, dock att Slotten och Byggnaderne må af deras Majestäter och den Kongl. Famillen begagnas och på Statens be- kostnad underhållas, kunnande Riksens Ständer i Statswerkets närwarande belä- genhet ej anslå några särskilde medel till derwarande Slotts och Byggnaders un- derhåll, utöfwer hwad Staten härtill redan består. Förwaltningen af kommer ej att rubbas eller förändras under deras Kongl. Majestäters lifstid; äfwen som den här wid Hufwudstaden belägne bör förblifwa under Kgl. Majestäts enskilda Disposition, anhållande likwäl Riksens Ständer i underdånighet, att den så kallade Djurgårds-Cassan måtte endast få anwändas till förbättring och förskönande samt därwarande Broars och vägars underhåll, och icke med serskildta aflöningar eller Gratificationer till några wissa personer. De i belägne och . Maj:t på lifstid uplåtne Sundbyholms och Ribbingelunds Kungsgårdar, skola under . Maj:ts lifstid förblifwa vid de derom afslutade Arrenden, dock hemställa Riksens Ständer i underdånighet om ej . Maj:t i Nåder skulle täckas bifalla, att Arrende-afgiften må wid Statens nuvarande behof få till Statswerket ingå och af wederbörande Arrende-innehafware dit lefwereras. 1161 I trycket ”den emot”, av det handskrivna konceptet framgår ”deremot”, innebärande ”i utbyte mot detta”. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Då nu efter hwad ofwan anfördt är, och Riksens Ständer i underdånighet förmoda öfverensstämma med . Maj:ts nådiga afsigter, .