sou · H9B392 · 2021-11-30 00:00:00 — Nedan redovisas vad som framkommit genom de undersökningar som gjorts land för land. Kontroll av vistelserätt och åtgärder inom brottsbekämpningen I är det polisen som ansvarar för såväl gränskontrollen som kontrollen av utlänningars vistelserätt, liksom för huvuddelen av den brottsbekämpande verksamheten. Rätten att kontrollera utlänningars vistelserätt regleras i utlännings- lagen (udlændingeloven, LBK nr 1513 af 22/10/2020). I lagens § 38 finns bestämmelser om kontrollen av utlänningars inresa, vistelse, utresa m.m. Av bestämmelsens sjätte stycke följer att polisen, på grund- val av information och erfarenheter om olovlig vistelse eller faktiska omständigheter, som skapar en ”begrundet formodning” om olovlig vistelse, eller för att förhindra olovlig vistelse, får stoppa och kon- trollera personer efter inresa i landet för att fastställa deras identitet, nationalitet eller vistelserätt. Bestämmelsen tycks vara tillämplig i hela landet. Närmare bestämmelser om utlänningskontroller finns i Bekendt- gørelse om kontrol af ulovligt ophold efter indrejse (nr 640 af 12/05/2015). Där anges särskilda bestämmelser för kontroller som sker med stöd av § 38, stk. 6, i gränsnära områden. Med kontroll i gräns- nära områden menas enligt § 1 kontroller –på flygplatser vid ankomster från ett annat Schengenland, –i hamnar vid färjeankomster från ett annat Schengenland, Förhållanden i vissa andra Schengenländer –på tåg efter inresa från ett annat Schengenland eller till en station efter inresan, om denna station inte nås , eller –på en väg i ett område om från gränsen till ett annat Schengen- land. Rätten att utföra kontroller i gränsnära områden är enligt § 2 begrän- sad så att kontroller endast får ske i begränsad utsträckning enligt följande. –Kontroller på flygplatser får utföras vid ankomster från samma flygbolag och vid högst en tredjedel av ett flygbolags totala ankomster . –Kontroller i en hamn får utföras vid an- komster från samma färjeföretag och vid högst en tredjedel av ett färjeföretags totala ankomster . –Kontroller på tåg får utföras på högst 20 tåg och högst 3 tåg per sträcka. –Kontroller på väg får utföras högst och högst på samma väg. –Vid kontrollerna kan endast en del av flygets, tågets eller färjans passagerare eller de passerande transportmedlen kontrolleras. Justitieministern kan i särskilda fall, om det sker en betydande ökning av antalet fall av olovlig vistelse, eller om en sådan ökning kan förväntas , besluta att avvika från de ovan angivna begränsning- arna för en period på (§ 3). Vilka befogenheter att använda tvångs- och kontrollmedel polisen har i brottsbekämpningen framgår bl.a. av den danska polislagen (politi- loven, LBK nr 1270 af 29/11/2019) och retsplejeloven (LBK nr 1445 af 29/09/2020). I departementspromemorian En utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål (Ds 2020:23) finns en närmare redo- görelse för när husrannsakan och kroppsvisitation kan genomföras enligt dansk rätt. Av redogörelsen framgår följande rörande det som i har kommit att kallas visitationszoner.1 1Ds 2020:23 s. 55 f. med där gjorda hänvisningar. Förhållanden i vissa andra Schengenländer Den danska polisen har enligt 6 § politiloven en möjlighet att under vissa förutsättningar införa s.k. visitationszoner. En visitations- zon ger polisen möjlighet att på en geografiskt avgränsad yta på stick- provsbasis undersöka personer och föremål i syfte att förebygga all- varlig brottslighet genom att kontrollera om någon innehar vapen. För att en plats ska kunna omfattas av ett beslut om visitations- zon krävs att det i enlighet med 1 § knivloven är förbjudet att bära kniv m.m. på platsen. Förutom allmän plats omfattar förbudet i 1 § knivloven även skolor (”uddannelsessteder”) och liknande platser. Bostäder och andra privata utrymmen omfattas dock inte och kan således inte omfattas av ett beslut om visitationszon. Införande av en visitationszon får ske om det finns grund därtill (”hvis der er grund til det”) för att förebygga straffbara handlingar som innebär fara för personers liv, hälsa eller välfärd. Det innebär enligt förarbetena att det ska föreligga en ökad risk för att någon på den aktu- ella platsen ska begå sådana straffbara handlingar. Om sådan risk före- ligger ska polisen avgöra utifrån en samlad bedömning av konkreta uppgifter. Det kan röra sig om upplysningar om planerade straffbara handlingar. Det kan också vara tillräckligt att det på den aktuella platsen har begåtts straffbara handlingar som innebär fara för enskilda personers liv, hälsa eller välfärd. Vid bedömningen av om tidigare inträffade straffbara handlingar innebär ökad risk för nya brott av den aktuella typen och det därför finns grund för beslut en- ligt bestämmelsen, ska karaktären och omfattningen av tidigare brott beaktas. Endast ett allvarligt brott, exempelvis ett väpnat rån, kan ut- göra grund för beslut. Även mindre allvarliga överträdelser mot t.ex. vapenlagstiftningen kan dock vara tillräckligt, om överträdelserna är flera till antalet. Under alla omständigheter ska det i normalfallet finnas ett tidsmässigt samband mellan ett beslut och tidigare brottslighet på platsen. I bestämmelsen uppställs också vissa formella krav. Således ska be- slut om införande av en visitationszon fattas av ”politidirektøren” eller den som denne bemyndigar. Enligt förarbetena förutsätts att beslut alltid fattas på chefsnivå (”ledelsesniveau”). Något domstolsbeslut krävs dock inte. Vidare ska ett beslut alltid vara såväl tidsmässigt som geografiskt avgränsat. Platsen för visitationszonen beslutas utifrån de omständigheter som har föranlett polisens bedömning att det före- ligger ökad risk för straffbara handlingar. Beslutet kan begränsas till den plats där de handlingar som riskbedömningen bygger på är be- Förhållanden i vissa andra Schengenländer Det behöver emellertid inte alltid vara fallet. hand- lingar kan nämligen vara av sådan karaktär att de ger grund för beslut om visitationszon på andra platser. Det kan t.ex. vara fallet när det rör sig om uppgörelser mellan kriminella gäng. Inom en visitationszon får således polisen på stickprovsbasis vidta tvångsåtgärder, dock endast i syfte att kontrollera om någon innehar vapen. Det är den enskilde polismannen på plats som avgör om och i sådana fall vem eller vad som ska undersökas. Någon konkret miss- tanke om vapeninnehav krävs inte. De åtgärder som får vidtas inom en visitationszon är ”legemsbesig- tigelse” samt undersökning av kläder och andra föremål, inbegripet fordon, som innehas av personer som befinner sig inom området. Ett parkerat fordon får således inte undersökas om dess innehavare inte befinner sig på den aktuella platsen. Dansk polis använder också kamerabevakning och ANPR-teknik (Automtic Number ) bl.a. för att bevaka trafik över gränsen. Användningen av ANPR-teknik regleras i Bekendtgørelse om politiets anvendelse af automatisk nummerpladegenkendelse (ANPG) (nr 1080 af 20/09/2017). Följande framgår av bekendt- gørelsen och danska polismyndighetens hemsida om deras använd- ning av ANPR-teknik.2 Danska polisen har utrustat 70 polisbilar med mobil kamera. Där- utöver finns stationära kameror på 48 platser runt om i landet. Det primära syftet med användningen av ANPR-teknik är att bekämpa gränsöverskridande och allvarlig kriminalitet, men tekniken används också bl.a. för att öka trafiksäkerheten. Danska polisen använder både fasta och mobila kameror som tar bilder på passerande fordon. De uppgifter som polisen samlar in lagras i antingen en hit-del eller en no-hit-del i systemet. Hit-delen innehåller upplysningar om fordon som är registrerade på en s.k. hotlista (bevakningslista). I denna lista finns data från flera olika register som polisen för. Polisen kan under vissa förutsättningar också registrera ett fordon manuellt på bevakningslistan. 2Automatisk Nummerpladegenkendelse, Politi faerdselskontroller/automatisk-nummerpladegenkendelse. Förhållanden i vissa andra Schengenländer innehålla uppgifter om registreringsnummer på t.ex. bilar som av olika skäl har körförbud, är efterlysta eller är knutna till personer eller företag som på olika sätt är knutna till misstänkt brottslighet. Vad som kan registreras på bevakningslistan framgår av ovan nämnd bekendtgørelse. Om ett fordon ger en träff på bevakningslistan får polisen ett med- delande om detta. Om det är en mobil kamera som t.ex. sitter i en polisbil kan åtgärd vidtas omgående. Om det är en stationär kamera på en plats utan bemanning meddelas träffen till aktuellt polisområde. Systemet lagrar en bild av fordonet och nummerskylten under en be- gränsad tidsperiod så att avläsningen därefter kan verifieras. Uppgifter i hit-delen av systemet bevaras , eller beroende på vilken grund de blivit registrerade på bevaknings- listan. No-hit-delen innehåller upplysningar om fordon som passerar kamerorna men som inte förekommer i några register . Huvudregeln för uppgifter i denna del av systemet är att uppgifterna raderas . Detta gäller dock inte om uppgifterna regi- strerats som ett led i en riktad polisinsats. I sådana fall kan uppgifterna bevaras . En riktad polisinsats kan t.ex. röra stöldbrott i ett visst område. I extraordinära situationer, t.ex. vid terrorangrepp, kan bestämmel- serna om radering frångås. Detta kräver då beslut av rikspolischefen. Kontroll av vistelserätt och åtgärder inom brottsbekämpningen Finska inrikesministeriet har uppgett att det i inte har in- förts någon särskild reglering rörande personkontroll i gränsområden med anledning av den upphävda gränskontrollen vid gränsen mot andra Schengenländer. Finska myndigheter har heller inga särskilda befogenheter som endast gäller i sådana områden. I ansvarar en särskild myndighet – Gränsbevakningsväsendet –för gränsövervakning vid landgränserna och på havsområdet, för gränskontroller av persontrafiken vid landgränsens övergångsställen, i hamnarna och på flygstationerna samt för viss räddningsverksamhet. Gränsbevakningsväsendet sköter bl.a. polisuppgifter och svarar för tullövervakningen vid de gränsövergångsställen där inte Förhållanden i vissa andra Schengenländer I och med anslutningen till Europeiska unionen och har verksamheten koncentrerats till den s.k. yttre gränsen. Gränsbevakningsväsendet får verka på andra platser i landet, dock endast om det behövs för att slutföra en lagstadgad uppgift, ge hand- räckning eller ge assistans till en annan finsk myndighet. I Gränsbevakningsväsendets uppgifter ingår även bekämpning av gränsöverskridande brottslighet. Gränsbevakningsväsendet har viss behörighet att bedriva förundersöknings, bl.a. vid misstänkt människo- smuggling och människohandel, riksgränsbrott, ratt- och roder- fylleri, förfalskningar, fiske- och jaktbrott samt naturskyddsbrott. Gränsbevakningsväsendets uppgifter och befogenheter regleras i Gränsbevakningslagen (/578) och lagen om brottsbekämp- ning inom Gränsbevakningsväsendet (30.1.2018/108). Förutsätt- ningar för polisen att använda tvångsmedel finns i bl.a. polislagen (22.7.2011/872) och tvångsmedelslagen (22.7.2011/806). I de erhållna svaren framhålls att även när gränskontroller vid den inre gränsen inte är återinförda är det möjligt att genomföra riktade kontroller i syfte att bekämpa brott vid gränsen. Gränsbevaknings- väsendet har ett utvecklat samarbete med den finländska polisen och Tullen i frågor som rör brottsbekämpning, bl.a. gällande underrät- telseverksamhet, brottsanalys och bearbetning av PNR-information (PNR står för ). Samarbetet grundas på lag (lagen om samarbete mellan polisen, Tullen och Gränsbevaknings- väsendet, / 687). Med utgångspunkt i detta samarbete kan personer som reser med eventuella kriminella avsikter identifieras, information om kriminella rörelser över gränser samlas och riktade kontroller göras i syfte att bekämpa brott. Samarbetsformen går under namnet PTG-samarbetet. PTG-samarbetet syftar till att främja myn- digheternas samarbete så, att de uppgifter som har att göra med den inre säkerheten kan skötas effektivt och smidigt. Den brottsunder- rättelse som sker i form av PTG-samarbete hänför sig särskilt till allvarlig och gränsöverskridande brottslighet. Av lämnade uppgifter framgår vidare att tillfälliga polisiära åtgär- der i gränsområden kan förekomma enligt följande och alltid utförs i enlighet med förutsättningarna i gränskodexen: Förhållanden i vissa andra Schengenländer –tillfälliga och insatsbaserade kontroller som grundas på riskbedöm- ningar och underrättelser och utförs i gränsområden och inlandet, –kontroller som baseras på riskbedömningar och profilbaserade kontroller som riktar sig till vissa individer eller grupper av män- niskor, –kontroll av vissa misstänkta individer baserade på brottsutredning eller som utförs i brottsförebyggande syfte, och –icke-upprepade kontroller baserade på insatser relaterade till större händelser (vanligtvis har tillfälligt återinförande av kontroller vid de inre gränserna då genomförts). Bestämmelser om rätten att resa in i och vistas i finns, för- utom i gränskodexen, i utlänningslagen (30.4.2004/301). Bestämmel- ser om kontroll av vistelserätt och övervakning av utlänningar finns i 7 kapitlet. I 129 a § tredje stycket anges att Övervakningen av utlänningar ska grunda sig på övervakningsmyndig- hetens allmänna uppgifter om och erfarenhet i fråga om olaglig inresa och vistelse. En övervakningsåtgärd ska grunda sig på uppgifter om obser- vationer som gjorts eller tips- eller analysuppgifter som erhållits. En över- vakningsåtgärd får inte enbart eller i avgörande grad grunda sig på en persons verkliga eller antagna etniska ursprung. Gränsbevakningsväsendet kan utföra övervakning av utlänningar var som helst i landet. I 129 b § behandlas rätten att utföra kontroller, bestämmelsens första och andra stycket lyder: Om det för övervakningen av utlänningar är motiverat att utreda en ut- lännings identitet, medborgarskap, rätt att vistas i landet eller rätt att arbeta, har polisen och gränsbevakningsväsendet rätt att 1)av den som övervakas få uppgifter och kontrollera behövliga hand- lingar om personens identitet och medborgarskap samt om personens rätt att vistas i landet och rätt att arbeta, 2)få tillträde till en lokal som omfattas av offentlig frid enligt 24 kap. 3 § i strafflagen eller till en annan plats, en lokal eller ett fordon som allmän- heten inte har tillträde till och som inte används för boende av permanent natur, för att utföra en i 1 punkten avsedd kontroll, 3)stoppa ett fordon för att utföra en i 1 punkten avsedd kontroll av per- sonerna i bilen, Förhållanden i vissa andra Schengenländer 4)av arbetsgivare som har anställt utlänningar få uppgifter om de an- ställda utlänningarna och om grunderna för deras rätt att arbeta och av uppdragsgivare som avses i 86 b § få uppgifter enligt vilka de har fullgjort sina förpliktelser enligt 86 a § 1 och 2 mom. Den som utför en kontroll enligt 1 mom. ska under kontrollens gång om möjligt upplysa den som direkt berörs av kontrollen om kontrollens ändamål, hur den görs och om fortsatta åtgärder. Kontrollen ska utföras så att den övervakade eller innehavaren av en lokal som kontrolleras inte orsakas oskälig olägenhet. Bestämmelserna är desamma i hela landet, men det framhålls i svaren att kontrollerna alltid måste vara förenliga med artikel 23 i gräns- kodexen. Finska myndigheter använder sig av kamerabevakning vid gränsöver- gångar. Stöd för att bedriva sådan teknisk bevakning finns i 4 kap. 1 § polis- lagen. Med teknisk övervakning avses fortlöpande eller upprepat iakt- tagande eller fortlöpande eller upprepad avlyssning av fordon, fordons- förare, fotgängare eller allmänheten med hjälp av en teknisk anordning samt automatisk upptagning av ljud eller bild. Efter att på förhand ha informerat om saken får polisen företa teknisk övervakning på allmän plats eller väg, för upprätthållande av allmän ordning och säkerhet, förebyggande av brott, identifiering av personer som är misstänkta för brott samt för bevakning av särskilda övervakningsobjekt. För genomförande av gränskontroller har Gränsbevakningsväsen- det också rätt att i närheten av gränsen, på finskt havsområde samt på gränsövergångsställen och i deras omedelbara närhet företa sådan teknisk övervakning (29 § gränsbevakningslagen). Inom ramen för den dataskyddsrättsliga regleringen tar finska myndigheter fram s.k. dataskyddsbeskrivningar för olika typer av per- sonuppgiftsbehandling. Av Gränsbevakningsväsendets dataskydds- beskrivning för dess register för gränsbevakningsverksamheten fram- går att personuppgifter som behandlas vid gränskontroll samt för upprätthållande av gränssäkerheten och gränsordningen ska raderas senast från det att den sista uppgiften antecknades. För upptag- ningar från sådan teknisk övervakning som avses i 29 § i gränsbevak- Förhållanden i vissa andra Schengenländer ningslagen gäller dock att dessa som huvudregel ska raderas senast från det att upptagningen uppkom. Uppgifterna får dock i samtliga fall fortfarande bevaras, om de behövs med tanke på utred- ning eller övervakning eller av någon annan grundad anledning, eller för att trygga de rättigheter som den registrerade, någon annan part eller en person som hör till Gränsbevakningsväsendets personal har. Behovet av fortsatt bevarande av personuppgifterna ska bedömas minst vart femte år.3 Kontroll av vistelserätt och åtgärder inom brottsbekämpningen I har polisen det huvudsakliga ansvaret för att bedriva gräns- övervakning samt utföra in- och utresekontroller i enlighet med gräns- lagen (lov om grensetilsyn og grensekontroll av personer, LOV- 2018-04-20-8). Samarbete ska ske med andra myndigheter som har uppdrag som berör denna verksamhet. Norska justis- och beredskapsdepartementet har framfört att det i inte finns någon särskild reglering för gränsnära områden där särskilda befogenheter eller tekniska metoder tillämpas. Enligt utlänningslagen (lov om utlendingers adgang til riket og deres opphold her, utlendingsloven, LOV-2008-05-15-35) kan polisen utföra s.k. ”allmän utlänningskontroll”. Förutsättningarna anges i lagens § 21: I forbindelse med håndheving av bestemmelsene om utlendingers inn- reise og opphold i riket kan politiet en person og kreve legitima- sjon når det er grunn til å anta at vedkommende er utenlandsk statsbor- ger, og tid, sted og situasjon gir grunn til slik kontroll. Ved slik kontroll må utlendingen vise legitimasjon og om nødvendig gi opplysninger for å identiteten og lovligheten av oppholdet i riket på det rene. Kongen kan i forskrift gi nærmere regler om gjennomføringen av kontrollen, her- under om adgangen til å ta kopi av dokumenter. Förutsättningarna är samma i hela landet. Om en utlänning vid en sådan kontroll inte medverkar till att klarlägga identiteten eller rätten till vistelse får polisen hålla kvar utlänningen eller ta med honom eller henne till polisstationen (§ 21 a). 3Dataskyddsbeskrivning, Gränsbevakningsväsendet, . Förhållanden i vissa andra Schengenländer eller polismyndigheten kan bestämma om tillfällig intensifiering av kontrollerna. Vilka befogenheter att använda tvångs- och kontrollmedel polisen har i brottsbekämpningen framgår bl.a. av den norska polislagen (politiloven, LOV-1995-08-04-53) och straffeprosessloven (LOV- 1981-05-22-25). I departementspromemorian En utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål (Ds 2020:23) finns en närmare redo- görelse för när husrannsakan och kroppsvisitation kan genomföras enligt norsk rätt.4 Av redogörelsen framgår att polisen enligt 7 a § politiloven har en befogenhet att ”visitera” personer och fordon på allmän plats när det finns grund för att undersöka om någon besitter eller förvarar vapen eller andra farliga föremål. Sådan undersökning får endast företas för att förhindra straffbara handlingar som kränker någons liv, hälsa eller frihet och bara i situationer eller på platser där sådana handlingar erfarenhetsmässigt förekommer (första stycket a), eller i situationer eller på platser där det finns grund att anta att någon planerar eller förbereder sådana handlingar (första stycket b). För tillämpning av bestämmelsen krävs omständigheter som ger objek- tivt stöd för antagandet att någon bär eller förvarar vapen. Någon sannolikhetsövervikt krävs emellertid inte. Bestämmelsen i första stycket punkten a tillåter visitation på stick- provsbasis i situationer eller på platser där våld erfarenhetsmässigt utövas. Den kan t.ex. tillämpas om det har uppstått bråk utanför ett visst uteställe. Bestämmelsen kan också tillämpas i konfliktsituationer som genererar en konkret risk för våldsutövning, exempelvis vid konfrontationer mellan rivaliserande gäng. Bestämmelsen i första stycket punkten b tar sikte på tillfällen där polisen har möjlighet att förhandsplanera en visitation. För att be- stämmelsen ska bli tillämplig krävs att polisen har information som ger grund att anta att närmare angivna straffbara handlingar planeras eller förbereds. Omständigheter som kan föranleda beslut om visita- tion kan exempelvis vara trovärdig underrättelseinformation om en förestående konfrontation i förening med personers och fordons rörelsemönster och positioner. Vem eller vad som ska visiteras beslutas utifrån tillgänglig infor- mation om t.ex. vilka personer som ingår i aktuell miljö, vem som utgör potentiell fara i den aktuella situationen och vilket slags fordon 4Se Ds 2020:23 s. 57 ff. och där gjorda hänvisningar. Förhållanden i vissa andra Schengenländer som förväntas användas. Beslut enligt bestämmelsen fattas av polis- mästaren eller den han eller hon bemyndigar. Vad gäller kamerabevakning finns i polislagen (politiloven, LOV- 1995-08-04-53) en särskild bestämmelse som ger polisen möjlighet att använda sig av kamerabevakning i sin verksamhet. I § 6 a anges att polisen kan använda kamerabevakning när det är nödvändigt för att genomföra de uppgifter som åligger myndigheten enligt samma lag. Med kameraövervakning menas kontinuerlig eller regelbunden upp- repad övervakning av personer med hjälp av en fjärrstyrd eller auto- matiskt fungerande övervakningskamera eller annan liknande fast utrustning (mobila kameror omfattas alltså inte). Med kameraöver- vakning avses både övervakning med och utan möjlighet att spela in ljud- och bildmaterial. I bestämmelsen anges vidare att kameraöver- vakning endast kan användas om intresset av övervakning överväger den registrerades integritetsintressen. Någon närmare information om polisens användning av kamera- teknik eller behandling av personuppgifter insamlade genom sådan teknik har utredningen inte fått eller kunnat hitta. Även den norska tullmyndigheten kan använda kamerateknik i sin verksamhet. Bestämmelser om detta finns bl.a. i tullagen (lov om toll og vareførsel, tolloven, LOV-2007-12-21-119) § 13-12: (1)Ved planlegging, målretting og gjennomføring av kontroller kan toll- myndighetene innhente, lagre, sammenstille og bruke nødvendige personopplysninger, herunder helseopplysninger, jf. Personvernforord- ningen artikkel 9 nr. 1, og opplysninger som nevnt i personvernforord- ningen artikkel 10. For samme formål kan grensekryssende trafikk på landeveien og fergeterminaler med utenlands trafikk overvåkes av toll- myndighetene ved bruk av skiltgjenkjenningssystem. (2)Kildene for personopplysningene kan være anonyme. Det er ikke krav om at personopplysningene er fullstendige og verifiserte. Toll- myndighetene må innen fire måneder avklare om ikke-verifiserte person- opplysninger er korrekte og relevante. (3)Personopplysninger skal ikke lagres lenger enn det som er nødven- dig ut fra formålet med behandlingen. Personopplysninger knyttet til resultatene av analyser av varer og substanser, kan lagres i inntil eller inntil rettskraftig dom foreligger. Förhållanden i vissa andra Schengenländer skiltgjenkjenningssystem, kan lagres inntil seks måneder etter at opp- lysningene er innhentet. (4)Departementet kan gi forskrift til utfylling og gjennomføring av reglene i denne paragraf.