sou · H9B387 · 2021-11-02 00:00:00 — 26 § får förelägga investeraren och det företag som är föremål för investeringen att tillhandahålla uppgifter eller handlingar enligt 24 § och att ge tillträde enligt 25 §. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. får bestämma att ett beslut om före- läggande ska gälla . 27 § får begära handräckning av Krono- fogdemyndigheten för att genomföra de åtgärder som avses i 24 och 25 §§. Vid handräckning gäller bestämmelserna i utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser som inte avser betalningsskyldig- het, avhysning eller avlägsnande. 28 § får ta ut en sanktionsavgift av den som 1.underlåter att göra en anmälan till granskningsmyndigheten enligt 15 §, 2.genomför en direktinvestering innan granskningsmyndigheten har prövat anmälan slutligt, 3.genomför en direktinvestering i strid med granskningsmyndig- hetens beslut, 4.handlar i strid med ett villkor som meddelats i samband med ett slutligt beslut 5.lämnar oriktiga uppgifter, eller 6.underlåter att fullgöra sin uppgiftsskyldighet enligt 24 §. 29 § En sanktionsavgift ska bestämmas till lägst och högst . 30 § Vid bedömningen av om en sanktionsavgift ska tas ut och när storleken på avgiften ska bestämmas ska särskild hänsyn tas till den skada eller sårbarhet för säkerhet, allmän ordning eller all- män säkerhet som uppstått eller kunnat uppstå till följd av över- trädelsen, om överträdelsen varit uppsåtlig eller berott på oakt- samhet, vad den avgiftsskyldige har gjort för att överträdelsen ska upphöra och för att begränsa dess verkningar, om den avgifts- skyldige har begått en överträdelse och till den vinst som överträdelsen inneburit för den avgiftsskyldige. 31 § En sanktionsavgift får efterges helt eller delvis, om över- trädelsen är ringa eller ursäktlig eller om det annars med hänsyn till omständigheterna skulle vara oskäligt att ta ut avgiften. 32 § En sanktionsavgift får inte beslutas, om överträdelsen om- fattas av ett föreläggande om vite och överträdelsen ligger till grund för en ansökan om att vitet ska dömas ut. 33 § En sanktionsavgift får beslutas endast om den som avgiften ska tas ut av har fått tillfälle att yttra sig från det att överträdelsen ägde rum. Ett beslut om sanktionsavgift ska delges. 34 § En sanktionsavgift ska betalas till granskningsmyndigheten från det att beslutet om att ta ut avgiften har fått laga kraft eller inom den som anges i beslutet. Om sanktionsavgiften inte betalas inom den tid som anges i första stycket, ska myndigheten lämna den obetalda avgiften för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställig- het ske enligt utsökningsbalken. En sanktionsavgift tillfaller staten. 35 § En beslutad sanktionsavgift faller bort till den del beslutet om avgiften inte har verkställts från det att beslutet fick laga kraft. 36 § Beslut enligt denna lag får överklagas till regeringen. Beslut om föreläggande enligt 11, 12, 13 och 26 §§ och beslut om sanktionsavgift enligt 28 § får dock överklagas till Förvaltnings- rätten i . Prövningstillstånd krävs för prövning i kammar- rätten. Beslut om att inleda granskning eller lämna en ansökan utan åtgärd får inte överklagas. 37 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om verkställighet av denna lag. 38 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för de ändamål som anges i 1 § meddela föreskrifter om a)vilka samhällsviktiga verksamheter som ska omfattas av denna lag, b)vilka framväxande teknologier respektive annan strategiskt skyddsvärd teknologi som ska omfattas av lagen, och c)vilka råvaror som är kritiska för EU samt vilka andra metaller och som är kritiska för försörjning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen ska inte tillämpas på investeringar som genomförs före . 1.2Förslag till förordning (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar Regeringen föreskriver följande. 1 § ska vara gransknings- myndighet enligt lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar. 2 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får, efter att ha gett Försvarsmakten, , Kom- merskollegium, Säkerhetspolisen och andra myndigheter som kan ha relevanta kunskaper tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om vilka samhällsviktiga verksamheter som ska omfattas av lagen om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar. 3 § Lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar ska tillämpas på investeringar i verksamhet som rör sådana framväxande teknologier respektive annan strategiskt skyddsvärd teknologi som anges i bilaga 1 till denna förordning. 4 § Lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar ska tillämpas på investeringar i verksamhet som tillhandahåller sådana råvaror som är kritiska för EU eller andra metaller och som är kritiska för försörjning och som anges i bilaga 2 till denna förordning. 5 § får meddela närmare föreskrifter om vilken information en anmälan enligt 15 § lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinve- steringar ska innehålla. 6 § ska underrätta Försvars- makten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Säkerhetspolisen om de ärenden som anmäls enligt lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direkt- investeringar samt på begäran lämna över uppgifter i sådana ärenden. 7 § , , , Kom- merskollegium, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och , ska vara skyldiga att lämna uppgifter till Inspek- tionen för strategiska produkter, om myndigheten begär det. Denna förordning träder i kraft . Förteckning över produkter och teknik relaterad till framväxande teknologier och annan strategiskt skyddsvärd teknologi enligt lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar För globala definitioner, se och rådets förord- ning (EU) nr 2021/821 av om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning). Kontrollpunkterna i denna lista avser produkter, mjukvaror och tek- nik utöver de som kontrolleras av den svenska krigsmaterielförteck- ningen och bilaga I till och rådets förordning (EU) nr 2021/821, dvs. den förteckning gällande PDA som tillämpas i . Bland de förtecknade teknologierna återfinns såväl framväxande som etablerade teknologier. Anmärkningar till Nationella Listan (NL) Samtliga produkter, mjukvaror och teknik som omfattas av export- kontrollregimernas (enligt nedanstående lista) kontrollistor, antagna och publicerade på respektive organisations web-plats, omfattas av NL. 1.Wassenaar Arrangements lista över produkter med dubbla användningsområden och krigsmateriel, List of Dual-Use Goods and Technologies and Munitions List. 2.Missile Technology Control Regimes (MTCR) lista över TBD. 3.Nuclear suppliers Groups (NSG) lista över TBD. 4.Australia Groups () lista över TBD. 5.Chemical Weapons Conventions (CWC) lista över TBD. Kontrollen avser att kontrollera produkter och teknik som har beslutats om och förts upp på respektive kontrollregims lista men som ännu ej införts på EUs gemensamma lista bilaga I till Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) nr 2021/821. Kontroll- punkten anges med regimens kod med akronym för regimen som prefix, exempelvis WA 3.A.1.b. All ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”ut- veckling” eller ”produktion” av produkter som omfattas av avsnitten A, B, C eller D till samtliga kategorier i NL omfattas av kontroll genom NL. ”Teknik” avser specifik information som är nödvändig för ”utveck- ling”, ”produktion” eller ”användning” av varor. Informationen kan ha formen ”tekniska uppgifter” eller ”teknisk assistans”. ”Teknisk assistans” kan avse instruktioner, färdigheter, träning, arbetsmetoder och konsulttjänster och kan innebära över- förande av ’tekniska uppgifter’. ”Tekniska uppgifter” kan avse ritningskopior, planer, diagram, modeller, formler, tabeller, ritningar, manualer och instruk- tioner, skrivna eller inspelade på andra medier eller enheter såsom disketter, band eller ROM-minnen. 0KÄRNMATERIAL, ANLÄGGNINGAR OCH UTRUSTNING 1SÄRSKILDA MATERIAL OCH TILLHÖRANDE UTRUSTNING 1B Test-, inspektions- och produktionsutrustning 1B901 Utrustning för additiv tillverkning speciellt utformad eller modifierad för tillverkning av energetiska material. 1B902 Utrustning för additiv tillverkning speciellt utformad eller modifierad för användning i rymden. 1B903 Utrustning för additiv tillverkning genom Powder Bed Fusion eller Direct Energy Deposition. 1C901 Pulver eller material speciellt utformade eller modifierade för användning i utrustning för additiv tillverkning speci- ficerade under 1B901 och 1B902 enligt följande; a. Utgångsämnen för framställning av energetiska material b. Metallpulver för höghållfasta delar c. Keramiska pulver för högtemperatur-resistenta delar 1C902 Metamaterial med negativt brytningsindex någonstans inom våglängdsområdet 300 till 2000 nm i alla former. 1C903 ”Grafen” i alla former, lösningar och beredningar enligt följande. Teknisk not: ”Grafen” enligt definitionen i ISO-standard XXX. 1C904 Väv och textilier impregnerade med grafen. 2B9 Test-, inspektions- och produktionsutrustning 2B901 Produktionsutrustning för additiv tillverkning speciellt utvecklad eller modifierad för användning av tillsatsmaterial med en smältpunkt . 2D901 Mjukvara modifierad eller speciellt utvecklad för topo- grafioptimering vid ”utveckling” och konstruktion av kom- ponenter genom additiv tillverkning. 2D902 Mjukvara speciellt utformad för skadetålighetsberäkningar och analys för ”utveckling” av processer för additiv till- verkning. 2E901 Teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av fiberarmerade material, där fibrer inbäddade i en matris värmebehandlas selektivt av mikrovågor. 3A9 System, utrustningar och komponenter a. signalförstärkare konstruerade eller modifierade för användning under 100K (-) b. parametriska signalförstärkare 3A902 Elektroniska komponenter och sammansättningar speciellt konstruerade eller modifierade för användning i neurala nätverk. 3C901 ”Substrat” av kiselkarbid (SiC), galliumnitrid (GaN), alu- minumnitrid (AlN) eller aluminiumgalliumnitrid (AlGaN), eller tackor, halvrunda stycken eller andra förformer av dessa material. 4E901 Teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av komponenter, system och material speciellt utformade eller modifierade för användning i kvantdatorer. 5TELEKOMMUNIKATION OCH ”INFORMATIONS- SÄKERHET” 6A9 System, utrustningar och komponenter 6A901 Sensorer som använder kvantteknik. 6E901 Teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av komponenter, system och material speciellt utformade eller modifierade för användning i kvantdatorer. 7A9 System, utrustningar och komponenter 7A901 Mikroelektromekaniska system (, (MEMS)) eller delar därav konstruerade eller modifierade för användning i militära system. 7E901 Teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av tröghets- navigeringssystem och sensorer som innehåller accelero- metrar eller gyron baserade på mikroelektromekaniska system (()). (Jmf 7E004.a.4). 9FLYG, RYMD OCH FRAMDRIVNING 9A9 System, utrustningar och komponenter 9A901 System och komponenter modifierade eller konstruerade för övervakning eller följning av objekt i omloppsbana runt jorden. 9D901 CFD-mjukvara verifierad på komponenter eller system modi- fierade eller konstruerade för militär användning. 9E901 Nyttolast-, telemetri- och telecommanddata mellan satellit och markstation på svenskt territorium. ANM 1: 9E901 omfattar data i både råformat och bearbetad form. ANM 2: 9E901 omfattar ej kommunikation med handhållen satellittelefon eller data för GNSS. 10X902 Databaser eller delar därav över människors genetiska data. Förteckning över råvaror som är kritiska för EU samt andra metaller och som är kritiska för försörjning enligt lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar Tunga sällsynta jordartsmetaller (HREE) Lätta sällsynta jordartsmetaller (LREE) Platinagruppens metaller (PGE) 1.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 15 kap. 3 b §, av följande lydelse. Sekretessen enligt 1 a § hindrar inte att Säkerhetspolisen eller För- svarsmakten lämnar en uppgift som avses där till granskningsmyndig- heten enligt lagen (2022:000) om anmälan och granskning av ut- ländska direktinvesteringar, om uppgiften avser ett ärende enligt den lagen. En uppgift får lämnas endast om intresset av att uppgiften läm- nas har företräde framför det in- tresse som sekretessen ska skydda. Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Regeringen föreskriver att bilagan till offentlighets- och sekretess- förordningen (2009:641) ska ha följande lydelse. Denna förordning träder i kraft . – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 167.utredning i ärenden enligt lagen (2022:000) om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 1Senaste lydelse SFS 2021:838. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (1999:1134) om belastningsregister att 11 § ska ha följande lydelse. Uppgifter ur belastningsregistret om brott som lett till någon annan påföljd än penningböter ska lämnas ut om det begärs av 1.Justitiekanslern, i fråga om den som ansöker om ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 2.Högskolans avskiljandenämnd, i fråga om den som nämnden vid prövning enligt högskolelagen (1992:1434) överväger att avskilja från utbildningen, 3.Arbetsförmedlingen, för utredning i ärenden om kallelse till ny tjänstgöring av vapenfri tjänst, i fråga om den som ärendet gäller, 4.Riksbanken, i fråga om den som banken avser att anställa som bevaknings- eller transportpersonal, 5.en statlig eller myndighet som beslutar om anställ- ning av personal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklings- störda, vård av barn och ungdom eller tvångsvård av missbrukare, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare, 6.Spelinspektionen, i fråga om a)den som omfattas av myndighetens prövning vid licens- och tillståndsgivning enligt spellagen (2018:1138), eller b)den som myndigheten vid prövning enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel överväger att ge tillstånd, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap eller en kom- mun, i fråga om den som myndigheten eller kommunen enligt lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor vid lämplighets- prövning överväger att ge tillstånd eller godkänna som föreståndare, 2Senaste lydelse 2021:659. 8. en socialnämnd, i ärenden om a) utseende av kontaktperson eller kontaktfamilj enligt 3 kap. 6 b § socialtjänstlagen (2001:453) för en person som inte har fyllt b)vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, medgivande att ta emot barn m.m. enligt 5 kap. 2 §, 6 kap. 6, 6 a och 8–10 §§ social- tjänstlagen, c)adoption enligt 6 kap. 12–16 §§ socialtjänstlagen, d)åtgärder enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller lagen (1998:870) om vård av missbrukare i vissa fall, eller e)utseende av särskild handläggare enligt 9 § lagen (2020:616) om verkställighet av ungdomsövervakning, Transportstyrelsen, i fråga om den som myndigheten vid lämp- lighetsprövning a)enligt luftfartslagen (2010:500) och luftfartsförordningen (2010:770) överväger att ge certifikat eller tillstånd, eller b)enligt 4 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg eller 3 kap. 2–4, 6 och 8 §§ järnvägslagen (2004:519) över- väger att ge tillstånd, 10. en myndighet, i ärenden om serveringstillstånd enligt alkohollagen (2010:1622) och i ärenden om tillstånd för för- säljning av tobaksvaror enligt lagen (2018:2088) om tobak och lik- nande produkter, i fråga om den som ärendet gäller, , i fråga om den som myndigheten över- väger att ge tillstånd enligt 2 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel eller lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, , för utredning i ärenden enligt skuldsaneringslagen (2016:675) eller lagen (2016:676) om skuld- sanering för företagare, i fråga om den som ärendet gäller, , för utredning i ärenden enligt brottsskadelagen (2014:322), 14. en överförmyndare eller överförmyndarnämnd, i ärenden där en lämplighetsprövning ska göras, i fråga om a)den som överförmyndaren eller nämnden avser att utse eller avser att föreslå att rätten utser till förmyndare, god man eller för- valtare, eller b)den som är förmyndare, god man eller förvaltare, giska produkter i tillståndsären- och rådets förordning (EU) nr 258/2012 av om förordning (EU) nr 258/2012 av genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning förande av artikel 10 i FN:s proto- av och handel med eldvapen, delar koll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat (FN:s protokoll om skjutvapen), och om införande av exporttill- protokoll om skjutvapen), och om stånd, import- och transiterings- åtgärder för skjutvapen, delar till för skjutvapen, delar till skjut- fråga om den som prövningen vapen och ammunition, i fråga om den som prövningen gäller, och granskning av utländska direkt- 16.Rättsmedicinalverket, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare i den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten, och 17.Socialstyrelsen, om uppgifterna behövs i utredning enligt lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall. Sådana uppgifter som avses i 3 § 3–5 lagen (1998:620) om belast- ningsregister får inte lämnas till en myndighet som har rätt att få uppgifter enligt denna paragraf. En socialnämnd och har dock rätt till uppgift om åklagares beslut om åtalsunderlåtelse, straffvarning, kontaktförbud och förbud enligt 3 kap. 5 § lagen (2015:642) om europeisk skyddsorder. Denna förordning träder i kraft . 2 Vårt uppdrag och arbete Vårt uppdrag är att föreslå hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden ska ut- formas. Syftet är att kontrollera uppköp och strategiska förvärv av företag med säte i vars verksamhet eller teknologi har bety- delse för säkerhet eller allmän ordning. Enligt direktiven ska vi bland annat •analysera vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av regler om granskning, •föreslå under vilka förutsättningar utländska direktinvesteringar ska kunna hindras samt vilka förbehåll för sådana investeringar som bör kunna ställas upp, och •föreslå vilken befintlig myndighet som ska ansvara för granskning av utländska direktinvesteringar. I uppdraget ingår också att föreslå hur en granskning av en utländsk direktinvestering bör inledas och vilka tidsgränser som bör gälla för granskningen samt att föreslå ett system med sanktioner. Det ingår vidare att överväga hur avslagsbeslut och andra beslut som meddelas ska kunna omprövas och överklagas. Det system vi föreslår ska vara förenligt med och rådets förordning (EU) 2019/452 av om upprättande av en ram för gransk- ning av utländska direktinvesteringar i unionen. Vi ska alltså föreslå vilken myndighet som ska ha ansvaret för granskningen. I det inbegrips att klargöra och föreslå hur gransk- ningsmyndigheten på ett kostnadseffektivt och säkert sätt ska få tillgång till nödvändig information för att bedöma investeringen. Vårt uppdrag och arbete behöver också klargöra vilka andra myndigheter som behöver till- handahålla information till granskningsmyndigheten. Vi ska lämna nödvändiga författningsförslag samt analysera om granskningsmyndighetens informationshantering medför att det finns behov av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen. En bedömning ska också göras om något av våra förslag kan komma att påverka enskilda. Om vi överväger förslag som kan påverka egendoms- skyddet och näringsfriheten, ska förslagen analyseras enligt regerings- formens bestämmelser om dessa friheter. Vi ska också beakta bety- delsen av förpliktelser enligt . En annan fråga att väga in är hur granskningssystemet ska av- gränsas i förhållande till säkerhetsskyddslagen (2018:585) samt till systemet med den konkurrensrättsliga koncentrationsprövningen. Våra direktiv finns som bilaga 1. Under merparten av den tid vi arbetat har covid-19 varit en pandemi. Detta har inneburit att konferenser, möten och övrigt deltagande som beskrivs nedan i huvudsak har genomförts digitalt. Utredningen har haft flera sammanträden med sakkunniga och experter för att behandla utkast till betänkandet. Vi har också haft möten och avstämningar med olika grupper av experter i utred- ningen för att dessa ska få tillfälle att lämna synpunkter på utred- ningens uppdrag. Vi har deltagit i ett möte anordnat av in the (Cfius). Vid mötet presenterade Cfius sin organisation och lämnade en redogörelse för sitt arbete. Vi fick också tillfälle att ställa frågor. Vi har ordnat två större möten, ett och ett , med representanter från näringslivet. Mötena har syftat till dialog och utgjort en möjlighet för oss att ta del av närings- livets syn på vårt uppdrag. Vi har haft möten med säkerhets- och försvarsföretagen (SOFF) för att få synpunkter från näringslivet på utredningens uppdrag. Vid mötena deltog representanter från samt från Teknikföretagen. Vi har också haft separata möten med före- trädare för och . Vårt uppdrag och arbete Vi har samverkat med med anledning av myndighetens uppdrag1 från att göra en studie om utländska direktinvesteringar i skyddsvärda verk- samheter. Sekretariatet har deltagit i flera internationella konferenser och webinarier som behandlat utländska direktinvesteringar i olika per- spektiv. Dessa har anordnats av Common European on Invest- ments Screening (CELIS) , Co- operation and Development(), () och av CRDF Global. Utredaren har vidare deltagit i ett möte om utländska direktinvesteringar som ordnades av i . Som en del i arbetet har sekretariatet haft möten även med Rymd- lagsutredningen (U 2020:3), med utredningen materielförsörj- ningsstrategi för det militära försvaret (Fö 2020:02) samt med Utred- ningen om en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (N 2021:01). Sekretariatet har även haft ett möte med repre- sentanter från () för infor- mation om kritiska råvaror. 1UD2020/07592/ES. 3.1Vad är en utländsk direktinvestering Näringslivet har blivit allt mer internationaliserat. Svenska företag investerar i företag utomlands och utländska företag investerar i företag i . Internationaliseringen har många positiva effekter. Internationell handel och investeringar bidrar till en högre tillväxt och skapar arbetstillfällen. Dessutom tillförs kompetens och kapital som bidrar till ökad konkurrenskraft. För ett litet exportberoende land som är det viktigt att handeln inte i onödan begränsas av protektionistiska åtgärder. kan internationaliseringen medföra problem. Om ett företag som är verksamt i en bransch som är av betydelse för natio- nella säkerhetsintressen köps av ett utländskt företag, finns en risk att värdefull teknologi eller information därigenom kommer att kon- trolleras av en främmande stat på ett icke önskvärt sätt. Flera länder har regleringar som på olika sätt begränsar utländska aktörers möjlig- heter att investera i nationella företag när en sådan investering har säkerhetspolitiska implikationer.