sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — En kommun kan ange flera svarsalternativ varför antalet kommuner inte kan summeras. Källa: Utredningens kommunenkät. Registeruppgifter om hyresnivåer för personer i bostad med Uppgifter om nettohyra för de personer i bostad med särskild service enligt LSS som har statligt bostadstillägg, , hyresnivå avser månadshyra och är angiven i kronor, andel angiven i procent Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 10 Registeruppgifter om hyresnivåer för kvinnor och män i bostad med särskild service Nettohyror för de personer med beslut om bostad med särskild service enligt LSS som har statligt bostadstillägg, , uppdelat på kön, hyra avser månadshyra och är angiven i kronor, andel angiven i procent Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 11 Antal personer vars hyra täcks av det statliga bostadstillägget Antal personer i bostad med särskild service enligt LSS med statligt bostadstillägg, antal med hyresuppgifter samt antal av dessa personer vars hyra täcks av det statliga bostadstillägget, , uppdelat på ålder Antal med hyra som Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 12 Antal personer med en hyra som inte täcks av statligt bostadstillägg Antal personer med beslut om bostad med särskild service enligt LSS och statligt bostadstillägg vars hyra inte täcks fullt ut av det statliga bostadstillägget, samt medel- och medianvärde för de hyror som överstiger maxnivå, 2019, uppdelat på ålder Högsta boendekostnad som kan täckas av bostadstillägg är för individer under samt för individer eller äldre . Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 13 Antal personer i bostad med särskild service som inte har statligt bostadstillägg Antal personer i bostad med särskild service enligt LSS som inte har statligt bostadstillägg, uppdelat på kön och ålder, 2019 Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 14 Andel personer i bostad med särskild service som har ekonomiskt bistånd, uppdelat på förekomst av statligt bostadstillägg Andel personer i bostad med särskild service enligt LSS med ekonomiskt bistånd, uppdelat förekomst av statligt bostadstillägg och på kön, 2019, andel angiven i procent Andel med statligt bostadstillägg Andel utan statligt bostadstillägg Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 15 Genomsnittshyra för personer i bostad med särskild service som har bostadsbidrag Antal personer i bostad med särskild service enligt LSS med bostadsbidrag och antal och andel av dessa där det finns uppgifter om hyra samt genomsnittlig hyra, medelhyra och genomsnittlig nivå på bostadsbidrag, 2019, belopp angivna i kronor, andel angiven i procent Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 16 Hyresnivåer för bostad med särskild service i kommuner utan hyressubventioner Hyresnivåer för bostad med särskild service enligt LSS samt förekomst av bostadstillägg och bostadsbidrag i kommuner utan hyressubventioner, uppdelat på antal personer, kön och ålder, , belopp angivna i kronor Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 17 Antal personer med statligt bostadstillägg och en hyra som överstiger högsta boendekostnad som täcks av bostadsbidrag och som bor i kommuner utan subvention Antal personer* i bostad med särskild service enligt LSS med statligt bostadstillägg och en hyra som överstiger högsta boendekostnad som täcks av bostadsbidrag och som bor i kommuner utan subvention, genomsnittlig hyres- och bidragsnivå, uppdelat på kön och ålder, , belopp angivna i kronor och andel angiven i procent *Avser personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten och som det finns hyresuppgifter på . Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 18 Förekomst av ekonomiskt bistånd i bostad med särskild service Antal och andel personer* i bostad med särskild service enligt LSS med ekonomiskt bistånd samt deras hyresnivåer, uppdelat på kön och ålder, belopp angivna i kronor och andel angiven i procent *Avser personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten och som det finns hyresuppgifter på . **Avser ekonomiskt bistånd . Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 19 Registeruppgifter om genomsnittshyra och bostadstillägg i kommuner med kommunalt bostadstillägg Månadshyra och bostadstillägg för personer i bostad med särskild service enligt LSS som bor i kommuner med kommunalt bostads- tillägg, uppdelat på kön och ålder, belopp angivna i kronor *Avser personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten och som det finns hyresuppgifter på. Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 20 Antal personer i kommuner med hyressubventioner och som har statligt bostadstillägg och en hyra som överstiger taket för statligt bostadstillägg Antal personer* i bostad med särskild service enligt LSS som har statligt bostadstillägg och en hyra som överstiger högsta boendekostnad som täcks av statligt bostadstillägg och som bor i en kommun med hyressubvention, uppdelat på kön och ålder, belopp angivna i kronor och andel angivna i procent *Avser personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten och som det finns hyresuppgifter för. Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från , och . Antal personer i kommuner med maxhyra samt kommunens Antal personer* i bostad med särskild service enligt LSS som bor i en kommun med maxhyra, uppdelat på kön och ålder, belopp Högsta hyra i bostad *Avser personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten och som det finns hyresuppgifter för. Källa: Utredningens kommunenkät. Tabell 22 Antal personer i kommuner med maxhyra och som har en nettohyra som överstiger taket för statligt bostadstillägg Antal personer* i bostad med särskild service enligt LSS som har statligt bostadstillägg och en hyra som överstiger högsta boendekostnad som täcks av statligt bostadstillägg och som bor i en kommun med maxhyra, uppdelat på kön och ålder, belopp angivna i kronor och andel angivna i procent *Avser personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten och som det finns hyresuppgifter för. Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 23 Antal personer i bostad med särskild service som har ekonomiskt bistånd och som bor i en kommun med hyressubvention Antal och andel personer* som bor i bostad med särskild service enligt LSS som har ekonomiskt bistånd och som bor i en kommun med någon form av hyressubvention, belopp angivna i kronor och andel angiven i procent *Avser personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten och som det finns hyresuppgifter för. **Andelen avser andel av de personer i bostad med särskild service som har ekonomiskt bistånd. Källa: Utredningens kommunenkät samt bearbetade registeruppgifter från . Tabell 24 Antal personer i kommuner med och utan subventioner för bostad med särskild service Antal personer* i bostad med särskild service enligt LSS i kommuner, uppdelat på förekomst av hyressubvention samt värdehöjande faktorer som besvarat enkäten samt antal personer som berörs av respektive subvention *Avser de personer som bor i de 174 kommuner som besvarat enkäten. Källa: Utredningens kommunenkät. Tabell 25 Registeruppgifter över hyresnivåer för personer i bostad med särskild service Hyresnivåer för personer i bostad med särskild service enligt LSS*, uppdelat på hyresintervaller, hyresnivå angiven i kronor, belopp angivna i kronor och andel angiven i procent *Avser personer som bor i bostad med särskild service och som har beslut om statligt bostadstillägg. Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Tabell 26 Personer med hyra som överstiger högsta boendekostnad som täcks av statligt bostadstillägg uppdelat på ålder Antal och andel personer* i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS* med hyra som överstiger högsta boendekostnad som täcks av statligt bostadstillägg**, uppdelat på ålder och kön, andel angiven i procent *Avser antal personer som det finns hyresuppgifter för i register och som bor i en kommun som besvarat kommunenkäten, det vill säga inte alla som bor i bostad med särskild service enligt LSS. **för individer dem under och för individer dem som är . Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Förekomst av sjuk- och aktivitetsersättning Tabell 27 Förekomst av sjuk- och aktivitetsersättning uppdelat på kön Förekomst av sjuk- och aktivitetsersättning (SA) samt nivå på ersättningen bland personer i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS, uppdelat på kön, andel angiven i procent Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . Sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomisk utsatthet Tabell 28 Förekomst av ekonomiskt bistånd bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning Förekomst av ekonomiskt bistånd bland personer i bostad med sär- skild service* som har sjuk- och aktivitetsersättning (SA), uppdelat på kön, andel angiven i procent Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . Förekomst av handikappersättning och merkostnadsersättning Tabell 29 Förekomst och nivåer av handikappersättning och merkostnadsersättning Förekomst och nivåer av handikappersättning och merkostnads- ersättning* bland personer i bostad med särskild service, uppdelat på kön, *Handikappersättning ges i tre nivåer, av prisbasbelopp, av prisbasbeloppet och som högsta nivå är av prisbasbeloppet . Den nya merkostnadsersättningen ges på 5 nivåer där det lägsta är av prisbasbeloppet och det högsta är av pris- basbeloppet . Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . Tabell 30 Förekomst av handikappersättning och merkostnadsersättning uppdelat per personkretsgrupp Förekomst av handikappersättning och merkostnadsersättning bland personer i bostad med särskild service*, uppdelat på personkrets- grupp, Personkrets- Antal Antal Antal Totalt grupp beslut beslut beslut antal nivå 1 nivå 2 nivå 3 beslut Antal Antal Antal Antal Antal Totalt beslut beslut beslut beslut beslut antal nivå 1 nivå 2 nivå 3 nivå 4 nivå 5beslut *Avser personer i bostad med särskild service som bor i de 174 kommuner som besvarade utredningens enkät. Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . Tabell 31 Förekomst av ekonomiskt bistånd och handikappersättning/merkostnadsersättning Förekomst av ekonomiskt bistånd bland personer i bostad med särskild service enligt LSS*, uppdelat på förekomst av handikapp- och merkostnadsersättning, 2019, andel angiven i procent Utan handikapp- och merkostnadsersättning *Avser personer i bostad med särskild service som bor i de 174 kommuner som besvarade utredningens enkät. Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . Under utredningsarbetet har vi tagit del av ett antal olika hyres- sättningsmodeller. I denna bilaga finns en kort beskrivning av hur några av dessa modeller ser ut. Vi har noterat två huvudformer, antingen ett fast tillägg, eller avdrag, för olika nyttigheter eller en fördelning av kostnaden för gemensamma ytor. Fasta tillägg och avdrag för nyttigheter Grundhyran utgår från vad som bestämts för lägenheter i allmän- nyttan och därefter görs avdrag och tillägg för de olika nyttigheter som finns i den bostad med särskild service som ska hyressättas.1 Avdrag görs enligt följande: –avsaknad av kokmöjlighet med , –kokskåp i stället för trinett med , –avsaknad av diskmaskin med , och –avsaknad av balkong eller uteplats med . Tillägg görs för följande nyttigheter: –för brandlarm, –för trygghetslarm, –för specialsäng, –för sprinkler, 1Exempel hämtat från kommun; 20om%20uthyrning%20till%20enskild%20inom%20%C3%A4ldre-%20och%20funktionshinder omsorgen.pdf. –för kaklat badrum, –för tvättmaskin och torktumlare i lägenheten, –om el ingår, och –för tillgång till gemensamhetsutrymmen. Trygghets- och kvalitetsfaktorer som tillgänglig personal ger inget tillägg i bostäder enligt LSS, bara för äldreboenden (). Ett särskilt tillägg till förhandlad hyra för gemensamhets- utrymmen kan också innebära att ett bestämt belopp läggs på den förhandlade hyran och det kan uppgå till exempelvis , , , eller 1 000 kronor.2 Ett tillägg för trygghetsfaktor kan uppgå till och för tillgång till nära service kan tillkomma utöver grund- hyran.3 Fördelning av kostnaden för gemensamma ytor Kvadratmeterpris med hänsyn till tillgången till gemensamhetsutrymmen m.m. En grundhyra bestäms för själva lägenheten. De gemensamma ut- rymmena fördelas sedan på de lägenheter som har tillgång till dem utifrån vilket värde de har. För de lägenheter som anses utgöra en fullvärdig bostad har tillgången till gemensamma utrymmen mindre värde än för de lägenheter som inte anses vara en fullvärdig bostad. –Det antal kvadratmeter som läggs på varje lägenhet kan vara begränsat till 15–20 kvm.4 –Den totala hyran för de gemensamma delarna kan också fördelas på antalet lägenheter och läggas till boendeytan och debiteras med samma kvadratmeterkostnad som för den egna lägenheten.5 –Värdet per kvadratmeter för de gemensamma utrymmena kan beräknas till av grundhyran för lägenheten och sedan 2Exempel från , kommun, kommun, kommun och . 3Exempel från kommun. 5Exempel från kommun. läggs en yta som uppgår till maximalt hälften av lägenhetens storlek till hyran.6 –Hyran per kvadratmeter för hela gruppbostaden ger det belopp per kvadratmeter som sedan beräknas för bostadsytan.7 Hyran kan också utgå från lägenhetens bruksvärde. För de gemen- samma ytor som ingår i hyran, dvs. exklusive toaletter, korridorer, andra biytor och personalutrymmen, beräknas ytan i kvm. För de gemensamma ytorna räknas av bruksvärdet bort. Den kvarstående kostnaden fördelas sedan på det antal hyresgäster som har tillgång till ytorna. Summan per kvm skiljer sig åt beroende på bruksvärdet. Medelvärdet per kvm gemensam yta för servicebostäder är per kvm (lägst och högst ), för gruppbostäder är medelvärdet per kvm (lägst och högst ). Kostnaden för den enskilde för gemensamma ytor är i servicebostad som lägst och som högst (medelvärdet är ). I gruppbostad är kostnaden som lägst och som högst (medelvärdet är ).8 Andel av kostnaden för gemensamhetsutrymmen Kommunernas kostnader för gemensamhetsutrymmen kan fördelas mellan hyresgästerna på olika sätt, till exempel genom att varje hyresgäst får betala av kostnaderna.9 Det kan också innebära en fördelning mellan samtliga lägenheter av den del av kostnaderna för de gemensamma utrymmena som inte utgörs av personalutrymmen.10 10Exempel från kommun. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. Bild och bildbearbetning: