sou · H9B325 · 2021-04-09 00:00:00 — I civilområdeschefens ansvar ingår att sam- verka med MSB, sektorsansvariga myndigheter och i vissa fall direkt med beredskapsmyndigheter i syfte att styrningen ska samordnas nationellt och regionalt. För att planeringen ska hänga samma över hela landet krävs också att de sex civilområdescheferna har en nära samverkan i gemensamma frågor. Det är viktigt att civilområdes- cheferna utvecklar strukturer för en löpande avstämning sinsemellan och med MSB, som ansvarar för det nationella perspektivet. Utredningens förslag innebär också att civilområdeschefen ska (2)ta initiativ till att samordna planeringen mellan statliga myndig- heter och mellan dessa och Försvarsmakten. Detta innebär bl.a. att civilområdeschefen ska ge länsstyrelserna planeringsförutsättningar på lokal nivå, tillsammans med ta fram planeringsför- utsättningar för regionerna och också utveckla ett strukturerat sam- arbete med de sektorsansvariga myndigheterna. Vidare ska civilområdeschefen (3) samverka med Försvarsmak- ten regionalt i frågor som rör totalförsvaret. I detta ingår bl.a. föl- jande: Civilområdeschefen ska tillsammans med Försvarsmaktens regionala chef ta fram och förvalta en gemensam grundsyn för civil- området och militärregionen. Civilområdeschefen ska också ansvara för att planläggningen för höjd beredskap inom civilområdet är sam- ordnad mellan det civila och det militära försvaret. Vidare ska denne ansvara för att metoder och rutiner tas fram för hur samverkan och samordning vid höjd beredskap ska genomföras och att utbildning och övning, med utgångspunkt i metoderna, genomförs. Paragrafen innehåller en bestämmelse som anger civilområdesche- fens särskilda uppgifter inom civilområdet. Utredningens övervä- ganden finns i avsnitt 10.4.3. Av paragrafen framgår att civilområdeschefen ska (1) stödja läns- styrelsernas planering och förberedelser inom respektive län. Civil- områdeschefen ska också (2) ha en aktuell uppfattning av beredskaps- läget. Landets beredskapsförmåga följs upp på flera olika nivåer: MSB ansvarar för uppföljningen på nationell nivå och länsstyrelserna har ett särskilt uppdrag som rör uppföljning av kommunernas bered- skapsförmåga. Utredningen bedömer att civilområdeschefens verk- samhet kommer att ge en möjlighet till en samlad uppfattning av beredskapsläget inom civilområdet och militärregionen. En sådan kun- skap om läget utgör i sin tur underlag för myndigheternas arbete inom området och är också viktig för regeringens styrning av totalförsvaret på såväl regional som nationell nivå. Utredningens förslag innebär att civilområdeschefen under höjd beredskap ska samordna de civila delarna av värdlandsstödet (se 15 §). Utredningens förslag innebär också att civilområdeschefen under fredstid ska (3) ta initiativ till åtgärder och hålla samman planering och förberedelser av civila aspekter av värdlandsstöd. Utredningen konstaterar att en viktig grundförutsättning för att kunna ge och ta emot militärt såväl som civilt stöd, handlar om att i förväg förbereda de praktiska arrangemang som krävs för att t.ex. ett utländskt för- band ska kunna verka på svenskt territorium. Civilområdescheferna ska samordna förberedelserna för civilt värdlandsstöd. I detta ingår att tillsammans med militärregionerna planera och förbereda värd- landsstöd regionalt. Paragrafen innehåller en bestämmelse om civilområdeschefens möj- lighet att begära in och ta del av uppgifter. Utredningens övervägan- den finns i avsnitt 10.4.2. Civilområdeschefen får hos beredskapsmyndigheter begära in och ta del av de uppgifter som denne behöver för planläggningen inom civilområdet inför höjd beredskap. Civilområdeschefen får i den ut- sträckning som det behövs för planläggningen även ta del av relevanta uppgifter om Försvarsmaktens krigsplanläggning. Försvarsmakten avgör vilka uppgifter som är relevanta för civilområdeschefen. Syftet med bestämmelsen är att civilområdeschefen ska få tillgång till underlag för att ha förmåga att samordna för civilområdet gemen- samma frågor som rör exempelvis försörjning, skydd, ledningsplat- ser och sambandsfrågor utifrån ett geografiskt perspektiv. Av paragrafen framgår att civilområdeschefen får meddela länssty- relser inom civilområdet de föreskrifter som behövs för planlägg- ningen av det civila försvaret inom civilområdet. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.2. Bestämmelsen utgör grunden för det mandat civilområdeschefen ska ha när det gäl- ler att omsätta dels anvisningar från regeringen, dels riktlinjer och underlag från MSB och sektorsansvariga myndigheter, till styrdoku- ment (inriktningar) för övriga länsstyrelser inom civilområdet i syfte att samordna planeringen inom civilområdet. Paragrafen anger att om kommer i krig ska 13–16 §§ tillämpas. I annat fall tillämpas dessa bestämmelser i den utsträckning som regeringen bestämmer. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.5. Den av utred- ningen föreslagna bestämmelsen stämmer överens med bestämmel- sen i 5 § förordning (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap. Bestämmelsen i den sistnämnda förordningen anger att bestämmelserna som gäller för höjd beredskap ska tillämpas om riket är i krig och, om riket inte är i krig, ska bestäm- melserna bara tillämpas i den utsträckning som regeringen beslutar särskilt. Den av utredningen föreslagna bestämmelsen motsvarar också i stort 5 § förordningen (1988:1121) med instruktion för civilbefäl- havarna (upphävd) i vilken det framgick när förordningens bestäm- melse om höjd beredskap skulle tillämpas. Generella uppgifter under höjd beredskap Paragrafen innehåller den övergripande uppgiften för civilområdes- chefen under höjd beredskap: I första stycket anges att civilområdesche- fen ska, som högsta civila totalförsvarsmyndighet inom civilområdet, verka för att största möjliga försvarseffekt uppnås. Utredningens för- slag innebär att civilområdeschefens generella uppgifter under höjd beredskap till en del ska motsvara länsstyrens uppgifter för länet. Civilområdeschefens fokus ska dock vara civilområdet och förhål- landen som rör länsöverskridande frågor. Verksamheten ska fylla de behov som finns av geografiskt områdesansvar mellan ansvar för ett län och det nationella ansvaret som regeringen har för riket. Vid höjd beredskap kommer civilområdescheferna att behöva samverka nära med Försvarsmaktens regionala staber i flera för totalförsvaret centrala frågor. Utredningens förslag innebär därför att det av andra stycket i bestämmelsen ska framgå att civilområdes- chefen ska samordna de civila försvarsåtgärderna inom civilområdet och i samråd med Försvarsmakten verka för att det civila och militära I uppgiften ingår också att sammanställa in- formation om beredskapsläget i form av rapporter och lägesbilder för civilområdet vilka kan kopplas samman med den militära bilden av läget. Paragrafen innehåller en bestämmelse om föreskriftsrätt och anger att civilområdeschefen får meddela länsstyrelser inom civilområdet föreskrifter för verksamheten under höjd beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.6. Civilområdes- chefen ska enligt 13 § verka för att största möjliga försvarseffekt uppnås. I detta syfte föreslår utredningen att civilområdeschefen un- der höjd beredskap ska ha föreskriftsrätt gentemot länsstyrelserna inom civilområdet. Enligt utredningens bedömning ska föreskrifts- rätten tillämpas i situationer när annan samverkan inte ger önskvärt resultat eller när det är fråga om beslut som måste fattas snabbt och som är av betydelse för landets försvar. Som också påtalats under utredningens arbete kan en situation uppstå då olika föreskrifter meddelade under höjd beredskap kan komma i konflikt med varandra: Utredningen föreslår att även sek- torsansvariga myndigheter under höjd beredskap ska ha möjlighet att meddela föreskrifter gentemot de beredskapsmyndigheter som ingår i beredskapsområdet (se 28 § beredskapsförordningen). Länsstyrel- serna är också beredskapsmyndigheter och ingår i två beredskapssek- torer (Livsmedelsförsörjning och dricksvatten samt och skydd av civilbefolkningen). För det fall att en sektorsansvarig myndighets föreskrifter skulle stå i strid med en civilområdeschefs föreskrifter får inhämta vägledning från regeringen. Om detta inte är möjligt, av tidsskäl eller för att det inte är möjligt att komma i kontakt med regeringen, bör välja det alter- nativ som ger största möjliga försvarseffekt i det aktuella läget. Specifika uppgifter under höjd beredskap Paragrafen anger att civilområdeschefen inom civilområdet ska sam- ordna den civila delen av värdlandsstödet. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.7. Arbete med att samordna den civila delen av värdlandsstödet ska under höjd bered- skap göras i samverkan med Försvarsmaktens regionala staber. Detta kan bl.a. omfatta transporter och logistik, sjukvård och livsmedels- försörjning samt räddnings- och röjningsresurser. Samordning kan även behöva ske med myndigheter på central nivå, t.ex. med MSB, som på central nivå ansvarar för samordningen av internationellt stöd via EU:s civilskyddsmekanism. MSB ska också samordna delta- gande för de svenska myndigheter som bedriver verksamhet inom ramen för den civila beredskapsdelen inom Nato/Partnerskap för fred-samarbetet. Paragrafen innehåller en bestämmelse om civilområdeschefens befo- genheter under höjd beredskap när det gäller hälso- och sjukvård. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.8. I paragrafen anges att civilområdeschefen efter hörande av Social- styrelsen får besluta om utnyttjande av vårdplatser, förflyttning av personal, patienter och förnödenheter samt i övrigt besluta om de civila hälso- och sjukvårdsresurserna inom civilområdet. Den nu föreslagna bestämmelsen motsvaras av den som fanns i numera upphävda förordning (1988:1121) med instruktion för civil- befälhavarna (12 a §). Av bilagan framgår civilområdena och vilka länsstyrelser som är civil- områdesansvariga och därmed civilområdeschefer. Förordningen föreslås träda i kraft den 0000. 17.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Av bestämmelsen i sin ändrade lydelse framgår att regeringen, för det fall då riket är i krig och förbindelsen mellan en del av riket och riksstyrelsen inte alls eller endast med avsevärda svårigheter kan upp- rätthållas eller omedelbara åtgärder annars måste vidtas, får överlåta åt en länsstyrelse som är civilområdeschef eller att in- om sitt område fullgöra de uppgifter, som enligt 8 kap. regeringsfor- men ankommer på regeringen, och besluta att en lag i visst ämne ska börja tillämpas. Ändringen medför att regeringen också kan överlåta den aktuella befogenheten till de länsstyrelser som också är civilom- rådeschefer. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.9. Förordningen föreslås träda i kraft den 0000. 17.6Förslaget till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) Paragrafen har ändrat så att hänvisningen i andra stycket ändras från att avse LEH till att i stället gälla lagen om kommuners och regioners beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Paragrafen har ändrats så att hänvisningen i stället för att avse 6 kap. 1§ andra stycket och 2 § LEH i stället ska gälla motsvarande bestäm- melse i den nya lagen om kommuners och regioners beredskap. svarande bestämmelse finns i 7 kap. 1 § tredje stycket och 2 § i den nya lagen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Utredningen föreslår att lagen träder i kraft . 17.7Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen har ändrats så att hänvisning till 6 kap. 1 § LEH i stället gäller motsvarande bestämmelse i den nya lagen, 7 kap. 1 § lagen om kommuners och regioners beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.1. Paragrafen har ändrats så att hänvisningen till 6 kap. 1 § LEH i stället gäller motsvarande bestämmelse i den nya lagen, 7 kap. 1 § lagen om kommuners och regioners beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.1. Paragrafen har ändrats så att hänvisningen till 6 kap. 1 § LEH i stället gäller motsvarande bestämmelse i den nya lagen, 7 kap. 1 § lagen om kommuners och regioners beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.1. Paragrafen angav tidigare att sekretess gäller hos kommuner och re- gioner i verksamhet som avser beredskap för extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap enligt LEH. Paragrafen är ändrad och anger att sekretess gäller hos kommuner och regioner i verksamhet som avser beredskap för fredstida krissituationer och höjd bered- skap enligt lagen om kommuners och regioners beredskap. Utred- ningens överväganden finns i avsnitt 14.10.1. Paragrafen har ändrats så att 2 punkten i stället för att hänvisa till 7 kap. 1 § 1 LEH hänvisar till motsvarande bestämmelse i den nya lagen, 8 kap. 1 § 1 lagen om kommuners och regioners beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.1. Utredningen föreslår att lagen träder i kraft . 17.8Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Paragrafen har ändrats så att bestämmelsen i stället för att hänvisa till 4 kap. 1 § LEH hänvisar till motsvarande bestämmelse i den nya lagen, 5 kap. 1 § lagen om kommuners och regioners beredskap. Ut- redningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Utredningen föreslår att lagen träder i kraft . 17.9Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) Paragrafens andra stycke har ändrats från att hänvisa till LEH till att i stället hänvisa till den nya lagen om kommuners och regioners be- redskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Paragrafens andra stycke har ändrats från att hänvisa till LEH till att i stället hänvisa till den nya lagen om kommuners och regioners be- redskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Utredningen föreslår lagen träder i kraft . 17.10Förslaget till förordning om ändring i förordning (1982:1005) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta och har lagts till som totalförsvars- myndigheter. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.8.2. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.11Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1988:1215) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig och krigsfara m.m. Paragrafens första stycke har ändrats och anger att om riket är i krig och förbindelsen mellan en del av riket och riksstyrelsen inte alls eller endast med avsevärda svårigheter kan upprätthållas eller om omedelbara åtgärder annars måste vidtas, får en länsstyrelse som är civilområdeschef inom det område där förbindelsen avbrutits fullgöra de uppgifter som enligt 8 kap. regeringsformen ankommer på reger- ingen samt besluta att en lag i ett visst ämne ska börja tillämpas. I den tidigare lydelsen hade motsvarande uppgift. Andra stycket är nytt och av detta framgår att om en länsstyrelses förbindelse även med den länsstyrelse som är civilområdeschef inte alls eller endast med avsevärda svårigheter kan upprätthållas eller om omedelbara åtgärder annars måste vidtas, får inom det område där förbindelsen avbrutits fullgöra de uppgifter som anges i stycket ovan. Ändringarna motiveras av att en ny högre regional ledning, läns- styrelser som är ansvariga för civilområden, införts. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.12Förslaget till förordning om ändring i totalförsvarets folkrättsförordning (1990:12) Paragrafen har ändrats. Ändringen innebär att bevakningsansvariga myndigheter har ersatts med beredskapsmyndigheter. Detta är en följd av att benämningen på sådana myndigheter ändrats i och med att beredskapsförordningen ersätter den tidigare krisberedskapsför- ordningen. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.13Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1991:1195) om skolväsendet under krig och vid krigsfara Paragrafen har ändrats så att hänvisningen i stället för att avse FEH gäller motsvarande bestämmelse i den nya förordningen, 4 § förord- ningen om kommuners och regioners beredskap. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft . 17.14Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1992:390) om förberedelser för leverans av varor och tjänster Paragrafen har ändrats. I den tidigare lydelsen angav paragrafen att myndigheter skulle anmäla behovet av en tillförsäkrad leverans av varor, som är viktiga för totalförsvaret under vissa förhållande, till någon av de myndigheter som var bevakningsansvariga myndigheter enligt krisberedskapsförordningen. Enligt den ändrade lydelsen ska ett sådant behov anmälas till någon av de myndigheter som är bered- skapsmyndigheter enligt beredskapsförordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Paragrafen har ändrats så att de myndigheter som var bevakningsan- svariga enligt krisberedskapsförordningen har ersatts med de myn- digheter som är beredskapsmyndigheter enligt beredskapsförord- ningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.15Förslaget till förordning om ändring i förordningen om (1993:243) om undanförsel och förstöring Paragrafen har ändrats genom att de uppgifter som gäller att planera hur egendom som huvudsakligen används inom myndighetens verk- samhetsområde ska undanföras ska ankomma på de myndigheter som är beredskapsmyndigheter enligt beredskapsförordningen. I den äldre lydelsen ankom dessa uppgifter på de myndigheter som var bevak- ningsansvariga enligt krisberedskapsförordningen. Utredningens över- väganden finns i avsnitt 14.10.2. Paragrafen har ändrats genom att den nu anger att varje myndighet som är beredskapsmyndighet enligt beredskapsförordningen ska planlägga förstöring av egendom som huvudsakligen används inom myndig- hetens verksamhetsområde. I den äldre lydelsen ankom denna uppgift på de myndigheter som var bevakningsansvariga enligt krisberedskaps- förordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.16Förslaget till förordning om ändring i förordning (1996:1475) om skyldighet att lämna upplysningar m.m. rörande krigsfångar och andra skyddade personer Paragrafens första stycke har ändrats så att den hänvisar till 7 kap. 1 och 2 §§ lagen om kommuners och regioners beredskap när det gäller bestämmelser om skyldighet för kommuner och regioner att lämna vissa uppgifter. hänvisade bestämmelsen till motsva- rande bestämmelse i LEH. En liknande ändring har gjorts i andra stycket där en hänvisning till LEH ändrats till att i stället avse mot- svarande bestämmelser i lagen om kommuners och regioners bered- skap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. I paragrafens första stycke har en hänvisning till 7 kap. 2 § LEH änd- rats till att i stället avse motsvarande bestämmelse i den nya lagen, 8 kap. 2 § lagen om kommuners och regioners beredskap. Utred- ningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. I paragrafens första stycke 2 har en hänvisning till 6 kap. 1 och 2 §§ LEH ändrats till att i stället gälla motsvarande bestämmelser i den nya lagen, 7 kap. 1 och 2 §§ lagen om kommuners och regioners be- redskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.2. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft . 17.17Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation Paragrafen har ändrats i andra stycket punkten 1 och 2. Hänvisningen i punkten 1 till de myndigheter som anges i bilagan till krisbered- skapsförordningen har ersatts med en hänvisning till de myndigheter som anges i bilagan till beredskapsförordningen. Hänvisningen till LEH i punkten 2 har ersatts med en hänvisning till lagen om kommu- ners och regioners beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9 och 14.10.2. Utredningen föreslår att förslaget såvitt gäller punkten 1 träder i kraft den 0000 och att förslaget såvitt avser punkten 2 träder i kraft . 17.18Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor Paragrafens första stycke har ändrats så att det bara är de länsstyrel- ser som är civilområdeschefer som får ta över ansvaret för enligt 4 kap. 10 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Andra stycket är ändrat så att det framgår att om flera civil- områden berörs av en räddningsinsats får de av länsstyrelserna i , län, , , , och län (de länsstyrelser som är civil- områdeschefer) som är berörda komma överens om vilket civilom- råde som ska ta över ansvaret för räddningstjänsten i kommunerna. Om en räddningsinsats även innefattar statlig räddningstjänst, ska de berörda länsstyrelserna som är civilområdeschefer komma över- ens om vilken länsstyrelse som ska ansvara för att räddningsinsat- serna samordnas. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.7.2. Paragrafen gäller användningen av personal i räddningstjänsten un- der höjd beredskap. Paragrafens första stycke har ändrats så att det framgår att en länsstyrelse har rätt att inom länet beslut om använd- ningen av personal inom en kommuns organisation för räddnings- tjänst för uppgifter som inte berör den kommunen enligt 8 kap. 4 § (2003:778) om skydd mot olyckor för omfördelning mellan kom- munerna i länet. Av andra stycket, som är nytt, framgår att en länssty- relse som är civilområdeschef har rätt att besluta om sådan omför- delning av personal som avses i första stycket om åtgärderna gäller personal i olika län inom civilområdet. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.7. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ersättning till en kommun enligt 8 kap. 4 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor vars perso- nal har tagits i anspråk för uppgifter inom en annan kommun. Av paragrafen framgår att den myndighet som beslutat om åtgärden också ska besluta om ersättning. lydelse angav att länssty- relsen skulle besluta om sådan ersättning. Ersättning ska i likhet med vad som gäller betalas ut av MSB. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.4.7. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.19Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet Paragrafen innehåller i punkten 2 en hänvisning till sådan verksam- het som fullgörs enligt beredskapsförordningen. Den tidigare lydel- sen hänvisade här till krisberedskapsförordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.20Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Paragrafens andra stycke har ändrats så att det framgår att Försvars- makten får ta del av planeringen för höjd beredskap hos de myndig- heter som är beredskapsmyndigheter enligt beredskapsförordningen. Den tidigare lydelsen hänvisade här till de myndigheter som är bevak- ningsansvariga enligt krisberedskapsförordningen. Utredningens över- väganden finns i avsnitt 8.9. Paragrafen har ändrats så att det framgår att Försvarsmakten be- stämmer vilka organisationsenheter som ska samverka också med länsstyrelser som är civilområdeschefer för att åstadkomma dels en enhetlig inriktning och ledning av totalförsvarets olika delar, dels en samordnad användning av militära och civila resurser. Sådan samver- kan ska även, som också framgår av den tidigare lydelsen, ske med länsstyrelser, kommuner regioner och andra samhällsorgan. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.21Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2008:452) med instruktion för Paragrafens lydelse har ändrats så att den numera anger att föreskrif- ter om medverkan i totalförsvaret finns bl.a. i beredskapsförordningen. Här hänvisade paragrafen i sin tidi- gare lydelse till krisberedskapsförordningen.