sou · H9B340 · 2021-06-01 00:00:00 — Under konto 75 ska inte revisions- tjänster som köps in av revisionsbyrå eller andra administrativa tjänster som köps in redovisas. De ska i stället redovisas under konto 745 Konsulttjänster. Kostnadskonto 555 i baskontoplanen för regionerna och konto- gruppen 75 i baskontoplanen för kommunerna täcker väl in kostna- derna för inhyrd personal inom sjukvård, tandvård och social omsorg. I de fall kommunerna och regionerna använder baskonto- planen i sin redovisning bör de redovisade kostnaderna för inhyrd personal under dessa kostnadskonton väl motsvara de kostnader för inhyrd personal som det tas ut mervärdesskatt på. Det saknas information om hur många kommuner och regioner som använder baskontoplanen i sin redovisning. Utredningen har fått information från SCB om att av använder baskontoplanerna i sin redovis- ning. En bedömning är att det bör vara än mer vanligt bland kom- munerna och regionerna att använda sina baskontoplaner. Denna bedömning stöds av SCB. Utredningen gör således bedömningen att 7Sveriges kommuner och regioner, Region-BAS 21, 2020, kommuner och regioner, Kommun-Bas 21, 2020. kostnadskontona för inhyrd personal i räkenskapssammandraget även i praktiken väl innefattar de kostnader som de enligt definition ska innefatta. Kostnadskontona fångar däremot inte upp kostnaderna för den inhyrda vårdpersonalen inom grundskola och gymnasieskola, utan endast inhyrd personal totalt inom grundskola och gymnasieskola. Denna beräknas därför inte enligt den metod som beskrivs under denna rubrik 9.1 utan beräknas i stället enligt metoden som redogörs för närmare under rubrik 9.2 nedan. De redovisade kostnaderna för inhyrd personal sammanställs endast samlat för kommuner respektive regioner inom räkenskaps- sammandraget. Det saknas således en uppdelning av kostnaderna för inhyrd personal för olika verksamhetsområden. Utredningen har därför viktat kostnaden för inhyrd personal för kommuner respek- tive regioner utifrån driftsredovisningens lönekostnader. Sjuk- vården, dvs. huvudområdena primärvård, specialiserad psykiatrisk vård, specialiserad somatisk vård och övrig hälso- och sjukvård, står för sammantaget av alla lönekostnader i regio- nen medan tandvården står för av lönekost- naderna i regionen. I viktningen har därför av de totala kostnaderna för inhyrd personal hos regionerna tillfallit sjukvård. På motsvarande sätt har en viktning skett även för kostnaden för inhyrd personal inom kommunerna. Vård och omsorg står för av driftsredovisningens totala lönekostnader inom kom- munerna. I viktningen har därför av de totala kostna- derna för inhyrd personal hos kommunerna tillfallit social omsorg.8 för inhyrd personal finns redovisad . Utred- ningen har viktat kostnaden för inhyrd personal utifrån lönekostna- derna för samtliga relevanta år. 8Utredningen har valt att vikta kostnaderna för inhyrd personal utifrån lönekostnader då be- dömningen är att personalintensiva verksamheter inom sjukvården och den sociala omsorgen generellt bör vara mer benägna att hyra in personal. Utredningen har undersökt hur sjuk- vårdens och den sociala omsorgens lönekostnader som andel av de totala lönekostnaderna inom regionerna och kommunerna har förändrats och kan konstatera att de har varit relativt konstanta. De har fluktuerat med . Det bör innebära att strukturella förändringar i verksamheterna såsom ökad kostnad för inhyrd personal inte nämnvärt har påverkat de genomsnittliga lönekostnaderna. 9.1.4Kostnadsandel för ingående skatt på övriga kostnader Den tidigare utredningen beräknade kostnadsandelen av ingående skatt för kommuner respektive regioner innan mervärdesskatt hade börjat tas ut på inhyrd personal. I denna utredning kallar vi den tidi- gare utredningens beräknade kostnadsandel av ingående skatt för kostnadsandel för ingående skatt på övriga kostnader, dvs. andra kostnader än inhyrd personal. Inom regionernas verksamhetsom- råden för sjukvård beräknades andelen ingående skatt till i genom- snitt av de totala kostnaderna och inom kommunernas verksamhetsområden för vård och omsorg beräknades andelen ingå- ende skatt till i genomsnitt av de totala kostnaderna. Inom kommunernas verksamhetsområden inom området utbildning beräknades ingående skatt till 5,2 procent.9 9.1.5Total kostnadsandel av ingående skatt Den beräknade kostnaden för den ingående skatten på inhyrd per- sonal ställs slutligen i relation till de uppdaterade totala kostnaderna för att erhålla kostnadsandelen av den ingående skatten på inhyrd personal, se formel 9.1 ovan. Kostnadsandelen av ingående skatt på inhyrd personal summeras slutligen med kostnadsandelen av ingå- ende skatt på övriga kostnader (dvs. den tidigare utredningens beräknade kostnadsandel av ingående skatt) för att erhålla den totala andelen av kostnaden för ingående skatt av totala kostnader. An- delen ingående skatt av de totala kostnaderna beräknas för sjukvård och social omsorg. Denna andel jämförs sedan med den procentuella schablonen på för att undersöka om schablonersättningen bör differentieras för kommuner respektive regioner. 9.2Ingående skatt för privata utförare Nedan redogörs för beräkningarna av ingående skatt för privata ut- förare. Syftet med ersättningen som kommuner och regioner kan an- söka om enligt 5 § LEMK för så kallad dold mervärdesskatt är att ge kommuner och regioner ekonomiskt likvärdiga alternativ vid valet mellan att bedriva verksamheten i egen regi och att upphandla. 9Beräkningarna i den tidigare utredningen gjordes för . dold mervärdesskatt avses den merkostnad som uppkommer i priset hos en privat utförare som saknar avdragsrätt för ingående mervär- desskatt när denne säljer varor eller tjänster vidare. Enligt utred- ningens uppfattning är även de privata utförarnas kostnadsökning för ingående mervärdesskatt relevant för att utforma en så träffsäker schablonersättning som möjligt. Utredningen har därför valt att undersöka hur stora kostnaderna är för den ingående skatten på inhyrd personal hos privata utförare. Det förekommer även inhyr- ning av sjukvårdstjänster inom utbildningsområdet. Exempelvis förekommer inhyrning av elevhälsotjänster inom grund- och gym- nasieskolor. Även denna inhyrning kvantifieras i detta avsnitt. Beräkningarna av ingående skatt för privata utförare används som ett komplement till beräkningarna under rubrik 9.1 ovan för att undersöka om schablonersättningen bör differentieras för kommu- ner respektive regioner. Beräkningarna för privata utförare ligger också till grund för undersökningen om det finns förutsättningar att införa alternativa schablonnivåer vid hög andel kostnader för inhyrd personal, liknande den schablonnivå som finns för lokalkostnader. I beräkningarna under avsnitt 9.1 har det inte varit möjligt att beräkna kommunernas kostnader för inhyrd vårdpersonal inom ut- bildning. Därför används de privata utförarnas kostnader för inhyrd vårdpersonal inom utbildning i beräkningarna under avsnitt 9.1 ovan. Utredningen har genomfört en enkätundersökning för att få in de uppgifter som krävs för att kunna genomföra en beräkning av kostnaden för den ingående skatten på inhyrd personal hos privata utförare. I syfte att undersöka om det finns förutsättningar att införa alternativa schablonnivåer har utredningen skickat enkäten till privata utförare inom olika verksamhetsområden inom sjukvård, social omsorg och utbildning i olika delar av landet. 9.2.1Urval av privata utförare Urvalet av respondenter till enkätundersökningen utgörs av privat- ägda företag med bolagsformerna handelsbolag, aktiebolag eller eko- nomisk förening. Inom sjukvård har urvalet begränsats till utförare med minst en anställd. En sådan begränsning har inte kunnat göras för utförare inom social omsorg och utbildning. Utredningen har valt att exkludera bolagsformen enskild närings- idkare eftersom dessa utförare ofta saknar personalkostnader då de inte har anställda och kanske inte heller tar ut någon egen lön. De totala kostnaderna i verksamheten skulle annars riskera att bli miss- visande. Utredningen har av samma anledning valt att begränsa urvalet till utförare med minst en anställd inom sjukvården. Bolags- formerna ideell förening och stiftelse har också valts bort i urvalet då det inte varit möjligt att bedöma om sådana utförare inom hälso- och sjukvården eller den sociala omsorgen bedrivit sin verksamhet yrkesmässigt. I övrigt har urvalet av privata utförare valts så att de grovt motsvarar den totala populationen av privata utförare inom sjukvård och social omsorg vad gäller storlek och delområde. Vid beräkningen av de privata utförarnas ingående skatt använder utredningen samma uppdelning i delområden som vid motsvarande beräkning för kommuner respektive regioner. Det innebär att vid urvalet efterfrågas respondenter inom verksamhetsområdet och sjukvård i delområdena primärvård, specialiserad psykiatrisk vård, specialiserad somatisk vård, övrig hälso- och sjukvård och tandvård.10 För privata utförare med verksamhet inom social omsorg efterfrågas respondenter inom äldreomsorg, insatser för personer med funktionsnedsättning, insatser enligt LSS, vård för vuxna med missbruksproblem samt inom barn och ungdomsvård.11 För privata utförare inom utbildning efterfrågas respondenter inom grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Utförarna inom hälso- och sjukvården har hämtats från SCB:s företagsdatabas () som är ett register över samtliga företag, myndigheter, organisationer och deras arbetsställen. I företagsdata- basen är företagen uppdelade enligt standarden för svensk närings- grensindelning, så kallade SNI-koder. Utredningen har valt företag under de SNI-koder som motsvarar verksamhetsområdet och sjukvårds delområden. Dessa delområden motsvarar samma del- områden som används i beräkningen för kommuner och regioner enligt ovan. För att erhålla företag med en relativt renodlad verk- samhet har utredningen framför allt efterfrågat företag med endast en SNI-kod registrerad för sin verksamhet. I de fall det inte funnits tillräckligt många företag med endast en SNI-kod registrerad har företag med två SNI-koder registrerade valts (men med den efter- 10SCB, Instruktioner räkenskapssammandrag 2019 (regioner). 11SCB, Instruktioner räkenskapssammandrag 2019 (kommuner). frågade SNI-koden som huvudsaklig verksamhet). I bilaga 3 redo- görs för de SNI-koder som utredningen har valt företag inom. Utförarna inom den sociala omsorgen har hämtats från Inspek- tionen för vård och omsorgs (IVO:s) Omsorgsregister. I Omsorgs- registret finns uppgifter om verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL, och lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade (1993:387), LSS, som måste anmälas till . Utredningen har valt företag under de lagrum och med de inriktningar som fram- för allt motsvarar verksamhetsområdet och omsorgs delom- råden. Dessa delområden motsvarar samma delområden som beräknas för kommuner och regioner, se rubrik 9.1.2. I bilaga 3 redogörs för de lagrum och inriktningar som utredningen valt företag inom. Utförarna inom utbildning har hämtats från Skolinspektionens Skolenhetsregister. Utredningen har valt utförare inom delområd- ena grundskola och gymnasieskola eftersom utredningen bedömer att det framför allt är inom dessa områden som inhyrning av elev- hälsotjänster bör förekomma. Urvalet av privata utförare inom hälso- och sjukvården, som hämtats från SNI-koderna, har viktats så att privata utförare loka- liserade i regioner med många landsbygdskommuner, dvs. region- erna , , , och är överrepresenterade i förhållande till den verkliga populationen. Av det totala antalet privata utförare inom dessa SNI-koder utgör om- kring utförare lokaliserade i dessa regioner med många landsbygdskommuner. Vid val av utförare har urvalet i stället viktats så att antalet utförare inom dessa regioner uppgår till av det totala urvalet. Motsvarande viktning har inte varit möjlig att göra för privata utförare inom den sociala omsorgen eller utbildning. Här har i stället ett slumpmässigt urval använts till enkätundersökningen. Inom den sociala omsorgen har ett urval använts på av alla privata utförare och inom grund- och gymnasieskolan, inklusive grundsärskola och gymnasiesärskola, har ett urval på av alla privata utförare använts. Efter utskicket av enkäten har det framkommit att responden- terna inom den sociala omsorgen som hämtats från IVO:s omsorgs- register och som ingår i en koncern haft svårigheter att besvara enkäten. Enkäten har i dessa fall gått ut till enheter inom koncernen, och inte bolag, som bedriver verksamhet anmäld till . leringen i enkäten har utgått från att endast egna bolag fått enkäten. Utredningen har därför varit i kontakt med samtliga koncerner inom den sociala omsorgen som ingått i utskicket och hjälpt dem besvara enkäten för de boenden, kliniker eller verksamheter som efterfrågats. Enkäten har skickats via e-post till utförare inom sjukvård och utbildning och via post till utförare inom social omsorg. Svarstiden för enkäten har varit . Under den tiden har två påminnelser skickats ut. Utredningen har haft hjälp av företaget att sammanställa enkäterna i ett digitalt fråge- format, skicka ut enkäterna och att sammanställa enkätsvaren. I syfte att få information om storleken på kostnaden för inhyrd personal har utredningen ställt följande frågor i enkäterna: •Ange företagets totala årliga kostnad, inklusive mervärdesskatt, för verksamheten. •Ange företagets årliga samlade kostnader för anställd och inhyrd personal för verksamheten. •Ange företagets årliga kostnader för vård- och omsorgspersonal som inte var anställd hos er utan inhyrd. Företagen har även fått svara på vilket delområde enkäten besvaras för samt vilken/vilka kommuner företaget bedriver sin verksamhet i. Härigenom har utredningen fått information om hur kostnaderna för ingående skatt på inhyrd personal kan variera både inom delom- rådena och geografiskt i landet. I början av enkäten ställs också frågan om företaget ingår i en koncern. i en koncern innehåller frågan en längre be- skrivande text kring exempelvis hur overheadkostnader för verksam- heten ska hanteras. Se bilaga 2 för enkäterna. Totalt antal privata utförare inom hälso- och sjukvården, utifrån beskrivna SNI-koder i bilaga 3, uppgår till omkring 9 000 företag varav omkring 5 500 har en eller flera anställda. företag inom den sociala omsorgen, som är anmälda till ovan beskrivna inriktningar inom IVO:s omsorgsregister, uppgår till om- kring 5 000 företag. I Skolinspektionens Skolenhetsregister åter- finns omkring 1 400 skolor inom grundskola, grundsärskola, gym- nasieskola och gymnasiesärskola. Enkätundersökningen har skickats till 1 000 utförare inom hälso- och sjukvården, till 1 200 utförare inom den sociala omsorgen och till 600 utförare inom utbildning enligt beskrivningen av urval under rubrik 9.2.1. ovan. Det innebär att enkäten har skickats till av det totala antalet privata utförare inom hälso- och sjukvården, till inom den sociala omsorgen och till av det totala an- talet privata utförare inom urvalsgruppen för utbildning. Det korrigerade utskicket efter att bortfall registrerats uppgick till 944 inom hälso- och sjukvården, 869 inom sociala omsorgen och 569 inom utbildning. Huvudanledningen till dessa bortfall var att e-postadressen inte existerade eller var felaktig eller att postadressen var felaktig. Totalt har utredningen fått in 223 svar från privata utförare inom social omsorg, 313 svar från privata utförare inom sjukvård och 68 svar från privata utförare inom utbildning. Det innebär en sam- mantagen korrigerad svarsfrekvens på . För social omsorg uppgick den korrigerade svarsfrekvensen till , för sjuk- vård till och för utbildning till . Utav de svar- ande inom sjukvård har 88 angivit att de haft kostnader för inhyrd personal något av åren 2016, 2017, 2018 och 2019. Utav de svarande inom social omsorg har 69 angivit att de haft kostnader för inhyrd personal något av dessa år. Inom utbildning har 35 av de svarande ang- ivit att de haft kostnader för inhyrd vårdpersonal något av dessa år. Svarsfrekvensen blev låg på det stora utskicket av enkäter. Den pågående coronapandemin har troligen haft en negativ inverkan på svarsfrekvensen. Inom utbildning har utredningen fått många frågor från privata utförare om enkäten är avsedd för dem eftersom de be- driver utbildning och inte sjukvård. Denna uppfattning hos ut- förarna kan även ha påverkat svarsfrekvensen negativt. 9.2.3Beräkning ingående skatt för privata utförare I nedan angiven formel redogörs förenklat för den beräkning som utredningen använder för att beräkna andelen ingående skatt, inklu- sive ingående skatt för inhyrd personal, av de totala kostnaderna. Beräkningen görs dels för olika verksamhetsområden och delom- råden, dels för olika geografiska områden. Formel 9.2 Andel kostnader för ingående skatt (inklusive ingående skatt på inhyrd personal) av totala kostnader, hos privata utförare � + � = � a= Den tidigare utredningens beräknade kostnadsandel av ingående skatt (häri ingår inte ingående skatt på inhyrd personal), utifrån metod beskriven under avsnitt 9.1.1. b= Beräknad kostnadsandel av ingående skatt på inhyrd personal för sjukvård och social omsorg, samt inhyrd vårdpersonal inom utbildning, hos privata utförare utifrån enkätundersökningen. c= Andel ingående skatt (inklusive ingående skatt på inhyrd personal) av totala kostnader . Kostnadsandel kostnader för ingående skatt Utredningen har vid beräkning av kostnaderna för ingående skatt, exklusive ingående skatt för inhyrd personal, för privata utförare liksom för kommuner och regioner valt att använda den tidigare utredningens beräknade kostnadsandel för ingående skatt som redogjorts för under avsnitt 9.1.1 ovan. Det har inte bedömts nöd- vändigt att göra om de beräkningar över andelen ingående skatt som den tidigare utredningen gjorde. Dessa beräkningar är grundligt gjorda och utgör ett tillräckligt underlag att komplettera med kost- naden för ingående skatt på inhyrd personal för privata utförare, som beräknats utifrån enkätundersökningen. Den tidigare utredningens beräkningar av kostnaderna för ingående skatt för kommuner och regioner och för privata utförare, där ingående skatt för inhyrd personal inte ingick, visar dessutom att skillnaden mellan kostnader för kommuner och regioner respektive privata utförare inte är betydande. Därför har utredningen valt att fokusera på att efterfråga information kring storleken på kostnader för ingående skatt på in- hyrd personal. Kostnadsandel av ingående skatt på inhyrd personal Enkätsvaren ger utredningen information om kostnader för ingå- ende skatt på inhyrd personal inom olika delområden och geogra- fiska områden. Kostnaden för den ingående skatten beräknas genom att multiplicera kostnaden för inhyrd personal 2016, 2017 och 2018 med 0,25 (vilket motsvarar storleken på mervärdesskatten). För att beräkna kostnaden för den ingående skatten på inhyrd personal 2019 behöver det dock beaktas att mervärdesskatt började tas ut på inhyrd personal först . Det innebär att mervärdesskatten ingår i kostnaderna för inhyrd personal hos privata utförare. Storleken på kostnaden för mervärdesskatten på inhyrd personal uppgår således till av priset inklusive mervärdesskatt. Kostnaden för den ingående skatten beräknas således genom att multiplicera kostnaden för inhyrd personal med 0,23 ((0,25+0,20)/2=0,23). Enkätundersökningen ger även information om de privata ut- förarnas totala kostnader, inklusive mervärdesskatt, för att bedriva verksamheten. För att erhålla kostnaden för den ingående skatten på inhyrd personal som andel av totala kostnader ställs kostnaden för den ingående skatten på inhyrd personal i relation till de privata ut- förarnas totala kostnader (inklusive mervärdesskatt) för att bedriva verksamheten. Andel kostnader för ingående skatt av totala kostnader Andelen av kostnaden för ingående skatt på inhyrd personal adderas till andelen av kostnaden för ingående skatt på övriga kostnader för att erhålla den totala andelen av kostnaden för ingående skatt. Denna andel utgör den andel som jämförs med schablonersättningen på . Hur denna andel skiljer sig åt mellan privata utförare med olika verksamheter och mellan privata utförare inom olika delar av landet utgör underlag för att undersöka om det är motiverat att införa alternativa schablonnivåer vid hög andel kostnader för inhyrd personal, liknande den schablonnivå som finns för lokalkostnader. 10Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning I detta kapitel presenteras resultatet av utredningens undersök- ningar av kostnaden för ingående skatt på inhyrd personal för undantagna verksamheter bedrivna av regionerna och kommunerna samt av privata utförare. Den beräknade kostnadsandelen för ingå- ende skatt på inhyrd personal läggs till den tidigare utredningens beräknade andel av kostnaden för ingående skatt av totala kostnader, se vidare metodavsnittet, avsnitt 9. I syfte att undersöka om schablonersättningen bör differentieras för kommuner respektive regioner har utredningen beräknat kostna- der för ingående skatt för undantagna verksamhetsområden inom kommuner respektive regioner. I syfte att undersöka om det bör in- föras alternativa schablonnivåer vid hög andel kostnader för inhyrd personal, liknande den schablonnivå som finns för lokal- kostnader, har utredningen genomfört en enkätundersökning riktad till privata utförare inom sjukvård, social omsorg och utbildning. Resultatet från enkätundersökningen ger utredningen underlag att studera spridningen av kostnaden för ingående skatt bland de privata utförarna som faktiskt haft kostnader för inhyrd personal och så- ledes om det kan vara motiverat att införa en alternativ schablonnivå vid hög andel kostnader för inhyrd personal. Avsnittet inleds med en redovisning av resultatet av enkätunder- sökningen samt en beskrivning av marknadens aktörer. Därpå följer en presentation av resultaten av utredningens beräkningar av ingå- ende skatt. Den görs uppdelat för regioner respektive kommuner och för offentligt bedrivna verksamheter respektive privata utförares verksamhet. Därefter presenteras statistik och beräkningar för mer- värdesskattegrupper och privata utförare inom koncerner. Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning presenteras andra undersökningars resultat beträffande inhyrd per- sonal. Avsnittet avslutas med slutsatser utifrån presenterade resultat. Svarsfrekvensen av enkätundersökningen till privata utförare uppgår inom sjukvård till , inom social omsorg till och inom utbildning till . Totalt har utredningen fått in svar från 313 utförare inom sjukvård, 224 utförare inom social omsorg och 68 utförare inom utbildning. Utav de privata utförare som besvarade enkäten inom sjukvård har uppgett att de haft kostnader för inhyrd personal något av åren 2016, 2017, 2018 och 2019. Inom social omsorg har uppgett att de haft kost- nader för inhyrd personal något av åren. Inom utbildning har 51 pro- cent uppgett att de haft kostnader för inhyrd vård- eller omsorgs- personal något av åren. Resterande utförare har inte uppgett kostna- der för inhyrd personal något av åren. Inför beräkningen av den ingående skatten har alla svar under- sökts. Bland de utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal finns flera ofullständiga svar och svar med motstridiga uppgifter, såsom högre kostnader för inhyrd personal än totala kostnader för att bedriva verksamheten. Vissa utförare har även kryssat i svars- alternativet i enkäten ”uppgifter kan inte lämnas på grund av ofull- ständiga underlag”. Dessa utförares svar har i beräkningen hanterats genom att deras kostnader för inhyrd personal antas motsvara genomsnittet av de utförare som uppgett fullständiga svar. De utför- are som uppgett fullständiga svar uppgår till för sjukvård (att jämföra med ovan nämnda ), för social omsorg (att jämföra med ovan nämnda ) och för utbildning.