sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Det går inte att säga exakt hur en eventuell e-tjänst för att ansöka om att få SGI fastställd skulle kunna komma att se ut, men Försäk- ringskassans andra e-tjänster för att ansöka om förmåner och ange inkomstuppgifter i samband med ansökan kan användas för att upp- skatta den administrativa bördan av en ansökan i en e-tjänst. digitala tjänster för att ansöka om förmåner och ange inkomstuppgifter i samband med ansökan används som förebild för den tänkta tjänsten. Totalt behöver fem uppgifter anges avseende arbetsgivare och den försäkrade själv. En uppgift behövs också för att ange huruvida hela eller delar av inkomsten kommer från arbete i ett annat land. Därutöver ska en uppgift avseende in- komst lämnas, samt en uppgift kryssas i för att ange huru- vida denna inkomst är årsarbetstidsberäknad eller avser timmar. komstuppgifter bör kunna ersättas av informationsinhämtningen från såvitt avser inkomst av näringsverksamhet. Det är dock vanligt att näringsidkare även har inkomst av anställning vid sidan av näringsinkomsten, och i sådana fall behöver även dessa an- ges. Jag bedömer därför att upp till åtta uppgifter kan behöva anges i den tänka e-tjänsten. Samtliga uppgifter bör vara kända av den som gör ansökan eller enkla att ta fram. Inga uppgifter bör behöva beräknas och många bör gå att besvara genom att kryssa i förvalda alternativ. Tidsåtgången för att ange uppgifterna bör därför vara begränsad. Jag antar i det följande att varje uppgift tar att ange och att total tid för att ansöka om en förmån som grundar sig på SGI uppgår . Den administrativa kostnaden för att göra en sådan an- sökan kan utifrån detta uppskattas till (=5,94 × 4 1). Detta kan jämföras med en beräknad kostnad om per ansökan enligt dagens regler, givet att hälften av ansökningarna behöver kom- pletteras (=5,94 ×10 × 1,5). Den administrativa besparingen per ärende kan därför vara mycket stor om ansökningarna kan automa- tiseras, men detta bedöms, som tidigare påpekats, bara vara möjligt för den minoritet av näringsidkarna som är företagare på heltid. Möjlighet att fler ansöker om att få SGI fastställd I kapitel 2 har jag gjort beräkningar av hur förslaget påverkar fast- ställd SGI bland företagare med en omsättning och som bedriver aktiv näringsverksamhet. Ungefär 230 000 före- tagare finns i denna population. Denna grupp av företagare har en mer betydande storlek på sin verksamhet, och för dessa kan sjuk- penninggrundande inkomst från näringsverksamheten antas vara av större betydelse än bland andra näringsidkare. En viktig observation är att endast 130 000 företagare med inkomst av näringsverksamhet har en fastställd SGI hos , vilket kan tala för att många företagare avstår från att ansöka om SGI. Företagare uppger också i undersökningar att de avstått från att söka om SGI och för- måner som grundar sig på densamma på grund av svårigheter i pro- cessen. Det är därför troligt att antalet företagare som söker om SGI skulle öka om ansökningsförfarandet blev enklare, och att det kan handla om ett stort antal tillkommande företagare som ansöker om att få SGI fastställd. Förslaget om en dags grundkarens (kapitel 3) Den som vill undvika en högre sjukförsäkringsavgift kan välja en längre karenstid. Anmälan kan göras digitalt på Mina Sidor hos För- säkringskassan. För att göra en anmälan ska sju uppgifter lämnas , vilket beräknas ta . Givet en kostnad om kan den administrativa kostnaden för att byta karenstid beräknas till . har 90 958 personer grundkarensen . 2 670 företagare valt en karenstid , medan 3 588 före- tagare har valt . har 28 458 personer valt en dags karens. Utifrån detta uppskattar jag att ungefär 3 000 företagare kan tänkas vilja välja 7 dagars karen bland de som har grundkarensen. Om dessa vill byta från den nya grundkarensen om till sju dagars karens kan den administrativa kostnaden för detta beräknas till . finns dock möjligheten att välja ett annat antal karensdagar, och det vanligaste alternativet är 1 dags karens. De 28 458 personer som valt det alternativet har haft en administrativ kostnad för att byta karenstid om . Genom att grund- karensen sätts till det vanligast förekommande alternativet bland de som gjort ett aktivt val bedömer jag att färre företagare kommer att byta karenstid. Detta innebär därför en besparing av administrativa kostnader för företagare av att välja karenstid. Förslaget om SGI (kapitel 2) Vad gäller har myndighetens handläggning av SGI-ärenden beskrivits i avsnitt 2.7. Denna redovisning visar att handläggningsprocess för att fastställa SGI för egenföretagare innehåller ett antal steg. I många fall behöver myndig- heten också be den försäkrade att komplettera de uppgifter som läm- nats in. För egenföretagare och kombinatörer görs handläggningen manuellt i en stor del av fallen eftersom det kan vara svårt för före- tagaren att förstå vilka uppgifter som ska lämnas, med följden att handläggarna måste ställa följdfrågor och begära in kompletterande underlag. I det fall inga ändringar görs i ärendet kan handläggningen av SGI i av fallen göras helt automatiserat och med en nästan obefintlig handläggningstid. anger att myndighetens årliga kostnad för han- tering av SGI-ärenden för enskilda firmor, handelsbolag och de som kombinerar något av dessa med en anställning uppgår till . Dessa kostnader utgörs till 95procent av personalkostnader. Till denna kostnad tillkommer over- headkostnader för exempelvis lokaler. uppskattar den genomsnittliga handläggningstiden för att fastställa SGI för före- tagare med enskild firma . Totalt sett bedöms antalet SGI-ärenden uppgå till ungefär 26500 ärenden avseende heltidsföretagare och 24 900 ärenden avse- ende kombinatörer. Merparten av ärendena avser näringsverksamhet som bedrivs i form av enskild firma, medan ärenden som rör delägare i handelsbolag utgör en mindre del. Genom förslaget blir det tydligare för företagaren vilka inkoms- ter som kommer att ligga till grund för SGI, vilket ökar förutsebar- heten för företagaren avseende vilka underlag som ska lämnas, hur beräkningen görs och vilken nivå på SGI denne kan förvänta sig. Därigenom underlättas ansökningsprocessen och kommunikatio- nen mellan företagaren och , vilket bör minska behovet av att lämna in kompletterande underlag. Detta bör i sin tur också minska handläggningstiden hos , såväl avse- ende de timmar som åtgår för handläggning som avseende den kalendariska tid det tar innan beslut i ett ärende kan meddelas. Jag bedömer därför att handläggnings- kostnad för SGI-ärenden kommer att minska genom förslaget. kan dock inledningsvis komma att behöva in- vestera i IT-utveckling och förvaltning av nya system. Försäkrings- kassan bedömer också att kostnaderna för rådgivning och informa- tion kommer att öka något i samband med att de nya reglerna träder i kraft och därefter. Det kan till exempel handla om kostnader för att ta fram information om hur det nya regelverket ska tolkas eller vilka konsekvenser det kan få för före- tagarna. Förslaget kan också medföra en ökad belastning för För- säkringskassans informationstjänst, särskilt vid införandet. Försäk- ringskassan kan också behöva genomföra en utbildningsinsats för handläggare, specialister och chefer samt uppdatera styrande och stödjande dokument, blanketter och mallar. Om ansökningar om att få SGI fastställd skulle kunna göras i en e-tjänst med automatiserad handläggning kräver detta ytterligare investeringar i IT-utveckling och förvaltning av nya system. För- säkringskassan behöver då bygga upp ett system för att kunna fatta maskinella beslut med hjälp av deklarationer som inhämtas från . hämtar vissa uppgifter från , men förslaget kräver en delvis ny hantering. kan inte beräkna utvecklingskostnaderna för ett sådant system med någon större exakthet eftersom myndigheten ännu inte har kunnat definiera vilka krav som skulle ställas på syste- met. När har byggt upp system som både ska kunna kommunicera med andra myndigheters system och kräver förändringar i det interna handläggningssystemet har kostnaderna uppgått till mellan fem och . Det är svårt att bedöma vilken den samlade administrativa netto- effekten blir för , i synnerhet med hänsyn till osäkerheten om vilka investeringar som krävs i IT-miljön. Min be- dömning är dock att de samlade administrativa kostnaderna för För- säkringskassan troligtvis kommer att minska, åtminstone på . Förslaget om en dags grundkarens (kapitel 3) Förslaget om ändrad grundkarens i sjukförsäkringen bedöms vara en enkel åtgärd som inte kommer att kräva några större anpassningar av IT-system hos . Vidare finns en e-tjänst med möjlighet för företagare att snabbt och enkelt ändra sin karenstid på hemsida. Samtliga valmöjligheter finns angivna dvs., 1, 7, 14, 30, 60 eller . Detta system bör kunna användas även efter regelförändringen, utan större anpassningar. Däremot bör förändringen av grundkarensen föregås av informa- tion från om vad förändringen av karenstiden och sjukförsäkringsavgiften innebär och om hur företagare som vill byta karenstid ska gå tillväga. Jag bedömer att det är särskilt viktigt att de företagare med inkomst av näringsverksamhet som har en karenstid registrerad hos myndigheten får kännedom om förändringen. Den reglering jag föreslår påverkar relativt många enskilda män- niskor och berör dessutom förhållanden som kan vara av väsentlig betydelse för deras levnadsvillkor. Med hänsyn till detta bedömer jag att det vore motiverat med någon form av informationsinsats riktad till den berörda gruppen företagare. bör därför ges i uppdrag att utforma och genomföra en sådan informationskampanj. Kampanjen bör ske innan förslagen träder i kraft. 7.8.4Konsekvenser för små företags förutsättningar Enskilda näringsidkare och handelsbolag med fysiska personer som delägare utgörs närmast uteslutande av små företag. I stort sett samt- liga saknar anställda i verksamheten. Av samtliga enskilda närings- idkare 2018 hade någon person anställd, och av dessa var det ytterst få som hade fler än tio anställda. Eftersom så gott som samtliga berörda kan sägas vara små företag bedömer jag inte att några särskilda hänsyn behöver tas till små företags förutsättningar vid utformningen av förslaget. Förslaget är i grunden utformat med de små företagens förutsättningar i åtanke. Genom mina förslag bedöms de berörda företagarna få en ökad trygghet vid exempelvis sjukdom och föräldraledighet, och därigenom en mer stabil grund för sin verksamhet. Detta beror dels på att reglerna för SGI blir enklare, tydligare och mer förutsägbara, dels på att självrisken i sjukförsäkringen minskar i det fall de genom för- slaget får en kortare karenstid i sjukförsäkringen. I dessa avseenden förbättrar förslagen arbetsförutsättningarna för små företag. Förslagen förändrar däremot inte rätten att få SGI fastställd eller nivån på förmånerna som bestäms av SGI. Anledningen till detta är att den föreslagna huvudregeln förväntas ge ungefär samma nivå på SGI som dagens regler. Den föreslagna alternativregeln ger också företagaren möjlighet att komplettera de historiska underlagen som huvudregeln baseras på med uppgifter om inkomster efter senast fastställda inkomst av näringsverksamhet. Alternativregeln bedöms ge samma utfall som dagens regler. ska vid beslut om sjukpenninggrundande inkomst alltid besluta om det högsta av huvudregeln eller alternativregeln. Genom detta bedömer jag att regleringen säkerställer att företagare inte kommer att få en lägre SGI genom förslaget än vad de skulle ha fått enligt dagens regler. Däremot bör ansökningsprocessen och tiden det tar att få ett beslut om SGI minska, liksom förutsebarheten avseende vilken nivå på SGI företagaren kan förvänta sig. En sådan stabilare grund för verksamheten reducerar rimligen en del oroselement som kan finnas i ett litet företag och gör det lättare att fokusera på företagets kärnverksamhet. Därigenom bedöms för- slagen också förbättra möjligheterna för de berörda företagarna att konkurrera på sina respektive marknader. Förslagen kan därför antas förbättra små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och villkor i övrigt i förhållande till större företags. ska dock sägas att i vilken mån ett litet företag kan konkurrera med andra företag, såväl stora som små, främst beror av andra faktorer än de som behandlats av föreliggande utredning. 7.8.5Övriga effekter för företagen Jag bedömer inte att förslagen kommer att medföra någon annan påverkan på företagen utöver den som redan redovisats i detta av- snitt. Mina förslag innebär inte någon ändring av rätten till sjuk- penning eller rätten till att få SGI fastställd, och heller inte någon ändring av nivån på förmånerna som grundar sig på SGI (se avsnittet om statsfinansiella effekter, som visar att utbetalningarna av för- måner beräknas vara oförändrad relativt dagens nivå). Utifrån detta bedömer jag att förslagens påverkan på de berörda företagarnas ut- nyttjande av socialförsäkringen blir marginell. Förslagens huvud- sakliga effekt är därmed att förenkla ansökningsprocessen hos För- säkringskassan. Förslaget underlättar för företagen genom att de ger en ökad tydlighet och förutsebarhet av nivån på SGI. Förslaget bedöms inte medföra några andra kostnader för före- tagen eller medföra några behov av förändringar i företagens verk- samhet. Jag bedömer dock att det är viktigt att företagen som berörs får information om vad förändringarna innebär. Jag föreslår därför att bör ges i uppdrag att genomföra en informa- tionskampanj innan förslagen träder i kraft. 7.9Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Könsfördelningen bland de individer som bedriver verksamhet i form av enskild näringsverksamhet eller som delägare i ett handels- bolag är inte jämn. av de enskilda näringsidkarna 2018 var kvinnor medan var män. Könsfördelningen ser liknande ut bland fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Sannolikt finns flera samverkande förklaringar till att könsfördel- ningen ser ut som den gör. Exempelvis har företagande – oavsett bo- lagsform – traditionellt varit en mansdominerad domän. Inte minst gäller det för den näringsgren som är klart mest frekvent bland de enskilda näringsidkarna, det vill säga jordbruk, skogsbruk och fiske. Därtill kan även variationer i synen på risktagande mellan kvinnor och män ha betydelse. Studier har att män är något mer riskbenägna än kvinnor. Rimligen spelar detta även in när det gäller valet att starta ett eget företag, med tanke på att ett grundelement i företagande är just risktagande. undersökning Entreprenörskaps- barometern (2016) visar också att kvinnor generellt sett ser större hinder för att bli företagare än män. Kvinnor instämmer till exempel i högre utsträckning än män i påståendet att eget företagande är för osäkert ekonomiskt, tar för mycket tid och engagemang samt inne- bär mindre trygghet jämfört med en anställning. I ljuset av ovanstående bedömer jag att utredningens förslag bör bidra till att förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män. Jag ser i grunden inget skäl till att individers vilja till företagande borde vara en könsskiljande fråga. Med de könsvariationer som konstate- rats vad gäller synen på risktagande kan det dock antas att kvinnor som grupp kommer att ha särskilt stor nytta av den stabilare grund för sjukpenninggrundande inkomst som skapas med mitt förslag till be- räkningsgrund. Genom förslaget blir det tydligare vilken nivå på för- månerna företagaren kan få vid exempelvis sjukdom eller föräldra- ledighet. Kvinnor tar ut en större del av föräldraledigheten än män, och avseende föräldrapenning kan förslaget därför antas gynna kvin- nor något mer än män. Den stabilare grunden kan dock också öka uttaget av föräldrapenning bland män som är företagare i de aktuella företagsformerna. Även förslaget om en dags karens bör öka tryggheten vid sjuk- dom, eftersom självrisken i sjukförsäkringen minskar genom försla- get. De studier av användningen av sjukförsäkringen som jag gör i avsnitt 3.6 visar också att kvinnor använder sjukförsäkringen i högre utsträckning än män. Min analys av effekterna av reformerna av karensreglerna 2010 och 2013 visar att förändringar av karenstiden påverkar en mängd faktorer, bland annat antalet sjukfall per företagare, genomsnittligt antal ersatta nettodagar och genomsnittlig utbetald sjukpenning, se avsnitt 3.6. Analysen visar även vissa skillnader i effekter mellan män och kvinnor, där kvinnor relativt sett påverkades mer. En övergång till en dags grundkarens kan också innebära en för- bättrad ekonomisk situation för de som har en sämre hälsa, speciellt bland de som drabbas av intäktstapp redan vid korttidsfrånvaro. Om företagarna i högre grad sjukskriver sig vid sjukdom kan det på leda till en förbättrad hälsa och arbetsförmåga genom till exempel mindre sjuknärvaro. Samma karenstid oavsett val av före- tagsform eller anställning kan också underlätta för den som går från anställning till att starta enskild näringsverksamhet. Samtliga dessa faktorer kan öka tryggheten särskilt bland kvinnor, som generellt sett har lägre inkomster och därmed mindre ekonomiska marginaler än män, men också i högre utsträckning än män kombinerar anställ- ning med företagande. Förslagen kan utifrån detta förväntas öka benägenheten att starta företag i de företagsformer som berörs av förslaget, och kvinnors benägenhet till företagande kan påverkas särskilt mycket. bör detta bidra till en jämnare könsfördelning än den som finns inom det berörda företagarkollektivet. och offentlig service i olika delar av landet Mina förslag bedöms få viss positiv påverkan på sysselsättningen. Som nämndes ovan bedöms en effekt av förslagen bli att ett större antal människor än vågar ta språnget och starta eget företag. nyföretagande kommer att omfatta såväl människor som har en löneanställning som personer som är arbetslösa. Det förvän- tade tillskottet av nya företagare i den senare kategorin medför att antalet personer med egen försörjning ökar något jämfört med . De flesta företag som bedrivs i form av enskild näringsverksam- het som av fysiska personer som är delägare i handelsbolag finns i storstadsregioner och större städer, där också befolkningen är störst. Relativt sett är dock företagande i dessa båda företagsformer mer vanligt förekommande i landsbygdskommuner. De positiva effekter som kan förutses vad gäller sysselsättningen bedöms följa samma mönster som de befintliga verksamheterna. Eventuella skillnader i utfall mellan regioner och kommuntyper kommer dock att avspegla de allmänna variationer som finns på arbetsmarknaden, och inte bero på mina förslag i sig. Eftersom förslagen berör företag i det privata näringslivet bedömer jag det som mindre sannolikt att förslagen i betänkandet kommer att få någon betydelse för utbudet av offentlig service i olika delar av landet. att nå de integrationspolitiska målen Målet för integrationspolitiken i är att alla ska ha lika rättig- heter, skyldigheter och möjligheter. En viktig del i integrationen av ut- rikes födda är att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Statistik visar att förvärvsfrekvensen i olika grupper med utländsk bakgrund generellt sett är lägre än bland personer med svensk bakgrund. Utrikesfödda är underrepresenterade när det gäller andelen av be- folkningen som bedriver enskild näringsverksamhet. I avsnitt 7.5.1 konstaterar jag att av de enskilda näringsidkarna 2018 var födda utomlands, vilket är en lägre andel än i befolkningen totalt sett. Detta beror delvis på att andelen företagare med utländsk bakgrund inom jord och skogsbruk är mycket låg, medan denna bransch utgör en stor del av de enskilda näringsverksamheterna. Möjligheten att starta eget företag kan vara ett alternativ till anställning för personer som upplever problem att etablera sig på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst för utrikes födda. och (2017) visar att företagande är vanligt bland utrikes födda från vissa regioner och i vissa branscher, och att utrikes födda företagare har höga inkomster relativ andra utrikes födda som oftare står utanför arbetsmarknaden. Företagande kan därför vara ett sätt för utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden och få en högre inkomst. Jag bedömer att betänkandets förslag om enklare, tydligare och mer förutsägbara regler för att fastställa SGI bör kunna underlätta att starta eget företag. Entreprenörskapsbarometern (2016) visar att utrikes födda generellt sett upplever större hinder än inrikes födda för att starta företag. I viss mån kan förslaget därför sägas underlätta att driva företag mer för utrikes födda än inrikes födda. Utifrån detta bedömer jag att förslagen i viss mån kan bidra till att öka möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. 7.12Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Förslaget om SGI (kapitel 2) Förslaget bedöms få viss påverkan på brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet, eftersom de föreslagna reglerna leder till minskade möjligheter för en enskild att ange felaktiga uppgifter som grund för fastställandet av SGI. Med förslaget kommer beräknings- underlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten av näringsverk- samhet i normalfallet att beräknas på basis av tidigare års fastställda inkomst, som uppgifterna också kommer att inhämtas av genom direktåtkomst till register. Sammantaget bör dessa förslag minska risken för fusk med SGI och sjukpenning. Studier indikerar också att det finns en underrapportering av in- komster bland egenföretagare som beror på att tredjepartsinforma- tion för inkomsterna ofta saknas (och , 2009, Kleven m. fl. Utifrån förhållanden i nordiska länder bedöms underrapporteringen uppgå till i storleksordningen av in- komsterna. Redan i utgångsläget finns incitament att rapportera kor- rekta inkomstuppgifter dels genom revision, dels genom att bland annat pensionsgrundande inkomst blir lägre om inkomster under- rapporteras. Genom att det blir tydligare vilka inkomster som också kommer att ligga till grund för socialförsäkringsförmåner ökar in- citamenten att rapportera korrekta inkomster. I den mån så sker ökar också statens inkomster från inkomstskatt och egenavgifter. Förslaget om en dags grundkarens (kapitel 3) För egenföretagare finns i regel inga kollegor eller chefer på arbets- platsen som kan agera portvakt i sjukförsäkringen, vilket kan tala för att kravet på läkarintyg vid sjukfall är viktigare i förhållande till egen- företagare än i förhållande till anställda. Då karenstiden i sjukför- säkringen är sammanfaller den med kravet på läkarintyg. I det fall egenföretagare har 7 dagars karens (eller längre) finns där- för en portvakt inbyggd i reglerna. En kortare karenstid än skulle däremot kunna öka risken för missbruk. kan egenföretagare antas ha en större egen motivation att undvika sjukfall, eftersom frånvaro kan ha negativa effekter för företaget på både kort och . Detta talar för att det inte finns ett större behov av spärregler i form av en längre karenstid för egenföretagare än för anställda. Å andra sidan är det svårare att kon- trollera att egenföretagare inte arbetar som de uppbär sjuk- penning. Detta problem uppkommer dock inte genom förslaget utan finns redan i dagens regler, eftersom det är möjligt för egenföretagare att välja en dags karens. Att utvärdera huruvida reglerna används på avsett sätt och inte missbrukas bör dock ingå i den utvärdering av systemet som jag förslår bör göras efter ikraftträdandet. 7.13Konsekvenser för miljö och klimat Med dagens system måste ofta begära in kom- pletterande underlag som ofta skickas med post. Genom förslaget kan en automatiserad hantering användas i en del av ärendena. I av- snitt 7.8 uppskattas att ungefär 130 000 egenföretagare ansöker om SGI . Många av ansökningarna eller kompletteringarna av an- sökningar görs på papper och skickas med post. Ungefär hälften av ansökningarna uppskattas behöva kompletteras med fler under- lag, och behovet av att komplettera bedöms komma att minska genom förslaget.