sou · H9B382 · 2021-10-28 00:00:00 — Betänkande av utredningen om Säkerhetsprövning av totalförsvarspliktiga SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att se över regleringen om säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen av sådana totalförsvarspliktiga som ska tjänstgöra i säkerhetskänslig verksamhet med stöd av lagen om totalförsvarsplikt (dir. 2021:9). F.d. hovrättspresidenten förordnades att vara särskild utredare. Sekreterare i utredningen har från och med varit rättssakkunniga . Utredningen har antagit namnet Utredningen om säkerhetsprövning av totalförsvarspliktiga (Fö 2021:01). Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden till . Utredningen överlämnar härmed betänkandet Säkerhetsprövning av totalförsvarspliktiga (SOU 2021:82). Uppdraget är med detta slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) ............................................................................... 1.2Förslag till förordning om ändring i förordning (1999:1134) om belastningsregister....................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i förordning (1999:1135) om misstankeregister......................................... Utredningens uppdrag och arbete................................ Totalförsvaret och totalförsvarsplikten .......................... Allmänt om totalförsvaret...................................................... 3.2Kort om den säkerhetspolitiska utvecklingen och påverkan på totalförsvaret ............................................... Allmänt om totalförsvarsplikt ................................ Allmänt om säkerhetsskydd .................................................. Allmänt om säkerhetsprövning .............................. Placering i säkerhetsklass........................................ 4.3.4Krav på samtycke till registerkontroll och Ansvaret för säkerhetsprövningen ......................... Utbildning i säkerhetsskydd .................................. Tillsyn, råd och stöd ............................................................... Skyddet för den personliga integriteten och dess reglering...................................................... Vad är personlig integritet?.................................................... Internationella åtaganden och europarätt ............................. Skyddet för den personliga integriteten i nationell rätt ....... Reglering i grundlag ................................................ Reglering i lag .......................................................... Säkerhetsprövning av totalförsvarspliktiga ............. Placering i säkerhetsklass ....................................................... Säkerhetsprövning inför grundutbildning med värnplikt .... Grundutredning och inhämtande av samtycke ..... Uppföljande säkerhetsprövning av krigsplacerade ............... 6.4Särskilt om säkerhetsprövning av den som redan fullgjort grundutbildning med värnplikt ............................... Säkerhetsprövning av värnpliktiga i andra länder och inför antagning till svensk polisutbildning............... 7.1Säkerhetsprövning av värnpliktiga i andra nordiska Utredningens val av länder...................................... 7.2Säkerhetsprövning av sökande till den svenska Varför det är relevant att titta på säkerhetsprövning av sökande till 7.2.2Hur säkerhetsprövningen av sökande till polisutbildningen går till.................................... Uppgifter om statistik och resursåtgång................ Ansvarig myndighet för säkerhetsprövning 8.1Behovet av att analysera ansvarsfördelningen mellan 8.2 Utgångspunkter för ansvarsfördelningen.............................. Skyddet för den personliga integriteten................. 8.2.3Administrativa, ekonomiska och praktiska 8.3Försvarsmakten ska ensam ansvara för säkerhetsprövningen av totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt i den myndighetens verksamhet ....... 8.3.2Grundutredningen bör genomföras sist under Den nya bestämmelsens placering och att begära slagning i misstanke- och En ändamålsenlig och effektiv uppföljande säkerhetsprövning av värnpliktiga .............................. 9.1Behovet av att se över den uppföljande 9.2Nytt lagstöd för den uppföljande säkerhetsprövningen av krigsplacerade i Försvarsmakten ..................................... 9.2.1Behovet av uppföljande säkerhetsprövning och en justering av säkerhetsskyddslagen ........... Särskilda svårigheter med uppföljande säkerhetsprövning av krigsplacerade.................... 9.2.3Registerkontrollen bör kombineras med någon form av uppföljande säkerhetsprövning ... 106 9.2.4En avvägning mellan behovet av den uppföljande säkerhetsprövningen och skyddet för den personliga integriteten ............................. 9.2.5Hur den uppföljande säkerhetsprövningen bör göras ska inte regleras i lag eller förordning ........ Den nya bestämmelsens placering Reglerna om krav på samtycke för säkerhetsprövning av värnpliktiga behöver förändras............................... Behovet av att se över reglerna om krav på samtycke ........ Ett generellt undantag bör inte införas ............................... Undantag från kravet på samtycke ska införas för värnpliktiga i säkerhetsklass 3........................................ Behovet av förändring av reglerna om 10.3.2Ett undantag från krav på samtycke är förenligt med grundlag ...................................... 10.3.3Begränsningar för att minimera 10.3.4Särskilt om krigsplacerade som inte har säkerhetsprövats....................................... 10.3.5Ingen förändring av reglerna om utlämnande 10.3.7Den nya bestämmelsens placering Säkerhetsprövning av civilpliktiga.............................. Utredningen lämnar inga förslag som rör civilpliktiga....... Ansvarig myndighet för säkerhetsprövningen .................... Den uppföljande säkerhetsprövningen................................ Kravet på samtycke till säkerhetsprövningen...................... Konsekvenser och ikraftträdande............................... Konsekvenser av utredningens förslag ................................ 12.1.2 Konsekvenser för den personliga integriteten ..... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...................... Förslaget till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen.......... Utredarens uppdrag kan delas in i tre huvudsakliga frågeställningar. Den första handlar om att se över vilken eller vilka myndigheter som ska ansvara för säkerhetsprövningen av totalförsvarspliktiga, den andra om att säkerställa att den uppföljande säkerhetsprövningen av totalförsvarspliktiga kan genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, den tredje om att bedöma om det bör vara möjligt att göra undantag från kravet på samtycke till registerkontroll och särskild personutredning för totalförsvarspliktiga. Utredaren ska också analysera om totalförsvarspliktiga behöver kontrolleras i misstanke- och brottsregistret när en liknande slagning görs inom ramen för registerkontrollen. Totalförsvarsplikt gäller för varje svensk medborgare och i bosatta personer från början av det kalenderår när han eller hon fyller till slutet av det kalenderår när han eller hon fyller . Totalförsvarspliktiga är skyldiga att bland annat medverka vid utredning om deras personliga förhållanden och tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter. Skyldigheten att tjänstgöra inom totalförsvaret fullgörs genom värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Värnplikten och civilplikten omfattar grundutbildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. Även om intresse, motivation och vilja ska beaktas när det beslutas vem som ska skrivas in för tjänstgöring är lagen om totalförsvarsplikt en skyldighetslagstiftning. var det ingen skyldighet för totalförsvarspliktiga att genomföra grundutbildning med värnplikt eller civilplikt. Under dessa år bedömdes Försvarsmaktens personalbehov kunna tillgodoses på frivillig väg. är dock totalförsvarspliktiga återigen skyldiga att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Civilplikten är inte återaktiverad. Om den värnpliktige efter avslutad grundutbildning har förvärvat tillräckliga kunskaper och färdigheter för en krigsuppgift ska denne krigsplaceras i en befattning eller i en viss verksamhet som han eller hon är lämplig för. Krigsplaceringen ska inte kvarstå längre än efter det senaste tjänstgöringstillfället och längst till och med det år den pliktige fyller . Värnpliktiga som har genomgått grundutbildning och som är krigsplacerade kan bli kallade till repetitionsutbildning. Repetitionsutbildningen syftar till att bibehålla och utveckla skickligheten för krigsuppgiften. En säkerhetsprövning är en del av det säkerhetsskyddsarbete som bland annat myndigheter med säkerhetskänslig verksamhet behöver göra. Säkerhetsprövningen är en del av säkerhetsskyddsgärden personalsäkerhet, och görs innan en person genom anställning eller annat deltagande tar del av den säkerhetskänsliga verksamheten. Syftet med säkerhetsprövningen är att klarlägga om en person kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i säkerhetsskyddslagen och i övrigt pålitlig från säkerhetssynpunkt. Också sådana omständigheter som kan antas innebära sårbarheter ska beaktas vid säkerhetsprövningen. Befattningar i säkerhetskänslig verksamhet delas in i tre säkerhetsklasser och Försvarsmakten beslutar om placering i säkerhetsklass 2 och 3 i den egna verksamheten. Säkerhetsprövningen består av grundutredning (en utredning om personliga förhållanden av betydelse för säkerhetsprövningen, ofta en intervju), registerkontroll (slagning i olika register som Säkerhetspolisen gör) och för säkerhetsklass 1 och 2 också en särskild personutredning (en utredning om den som prövas ekonomiska förhållanden). Det krävs samtycke till registerkontroll och särskild personutredning från den som ska prövas. Säkerhetsprövningen ska följas upp deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. Bedömningen av säkerhetsprövningen ska göras av den som beslutar om deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten. Kravet på uppföljning infördes i den nuvarande säkerhetsskyddslagen och i förarbetena till lagen uttalas att säkerhetsprövningen ska ses som en process som ska pågå under hela den tid som en person har sin anställning eller sitt uppdrag. Eftersom civilplikten inte är aktiverad genomförs bara säkerhetsprövning av värnpliktiga. Bland annat till följd av förändringar i den nya säkerhetsskyddslagen har Försvarsmakten bedömt att den verksamhet som värnpliktiga deltar i är säkerhetskänslig. Myndigheten har därför beslutat att alla som gör grundutbildning med värnplikt ska vara placerade i säkerhetsklass. Alla som mönstrat efter 2018 och uppfyllt kraven för att kunna skrivas in för grundutbildning med värnplikt har säkerhetsprövats för placering i säkerhetsklass 3 innan de har fått delta i Försvarsmaktens verksamhet. Enligt en överenskommelse mellan Försvarsmakten och genomförs grundutredningen av på uppdrag av Försvarsmakten och verket inhämtar också samtycke till registerkontrollen. och inhämtandet av samtycke görs i slutet av mönstringsprocessen. När Försvarsmakten har fått besked av om vilka totalförsvarspliktiga som skrivits in för värnplikt begär Försvarsvarsmakten en registerkontroll av dessa. Om den som skrivs in för värnplikt inte samtycker till registerkontroll kan han eller hon inte påbörja grundutbildning med värnplikt, och undkommer då sina skyldigheter som totalförsvarspliktig. Försvarsmakten har bedömt att den som har fullgjort grundutbildning med värnplikt och krigsplacerats i en säkerhetsklassad befattning fortsatt deltar i myndighetens säkerhetskänsliga verksamhet. Säkerhetsprövningen följs därför upp även efter fullgjord värnplikt och krigsplacerade totalförsvarspliktiga kvarstår i registerkontroll. Utöver den ständigt pågående registerkontrollen görs ingen annan uppföljande säkerhetsprövning av dem som krigsplace- rats i säkerhetsklassad befattning i Försvarsmaktens verksamhet, med undantag för de totalförsvarspliktiga som kommer att kallas in till repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring eller krigstjänstgöring. Ansvarig myndighet för säkerhetsprövningen av värnpliktiga Utredningen föreslår att säkerhetsprövningen ska göras av Försvarsmakten när det gäller totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt enligt lagen om totalförsvarsplikt. En ny bestämmelse som reglerar detta ska placeras i säkerhetsskyddslagen. Eftersom säkerhetsprövningen ska göras innan den som prövas deltar i grundutbildning med värnplikt krävs att Försvarsmakten gör grundutredningen och begär registerkontroll under mönstringsprocessen. Utredningen anser att grundutredningen bör göras sist under mönstringsprocessen. Försvarsmakten ska fortsatt vara ensam ansvarig för den uppföljande säkerhetsprövningen av dem som skrivs in för värnplikt enligt lagen om totalförsvarsplikt och dem som därefter krigsplaceras i den myndighetens verksamhet. Förslaget innebär ett ökat skydd för säkerhet och en renodling av myndigheternas arbetsuppgifter. Utredningens förslag bedöms innebära ett ökat skydd för den personliga integriteten eftersom bara Försvarsmakten får del av de integritetskänsliga uppgifter som kommer fram under en säkerhetsprövning. Utredningen föreslår också att ska fråntas rätten att begära slagning i misstanke- och belastningsregistret i fråga om totalförsvarspliktiga som ska skrivas in för värnplikt. Av de tusentals som mönstras är det bara ett fåtal som faller bort efter myndighetens begärda slagning i misstanke- och belastningsregistret. Slagningen kan inte anses vara ett nödvändigt integritetsintrång, eftersom samma uppgifter (och fler därtill) är en del av registerkontrollen. En ändamålsenlig och effektiv uppföljande säkerhetsprövning av värnpliktiga Utredningen fäster stor vikt vid Försvarsmaktens möjlighet att snabbt kunna mobilisera utan att göra avkall på säkerhetsskyddet. Därför föreslås att säkerhetsprövningen av totalförsvarspliktiga, som efter avslutad värnplikt krigsplaceras i en befattning placerad i säkerhetsklass 3, får pågå så länge som beslutet om krigsplacering pågår. Det finns inte skäl att i lag eller förordning reglera hur den uppföljande säkerhetsprövningen av krigsplacerade i Försvarsmakten utformas. Utredningen anser dock att den uppföljande säkerhetsprövningen av den som är krigsplacerad i en befattning i säkerhetsklass 3 i Försvarsmaktens verksamhet bör bestå i en löpande registerkontroll mellan tjänstgöringstillfällena. I samband med tjänstgöringstillfällen bör Försvarsmakten hålla uppföljande säkerhetsskyddssamtal med och utbilda den krigsplacerade. Försvarsmakten bör också utveckla möjligheten att digitalt följa upp säkerhetsprövningen och utbilda krigsplacerade i säkerhetsskyddsfrågor. För att åstadkomma en ändamålsenlig och effektiv säkerhetsprövning behöver den innehålla flera delmoment. Utan dessa blir säkerhetsprövningen utan önskad verkan för skyddet för säkerhet. Reglerna om krav på samtycke till säkerhetsprövning av värnpliktiga behöver förändras Utredningen föreslår ett undantag från kravet på samtycke till registerkontroll för säkerhetsprövning i säkerhetsklass 3. Undantaget ska gälla både för den som är aktuell för inskrivning till grundutbildning med värnplikt och för den som redan genomfört grundutbildning med värnplikt och därefter krigsplacerats i Försvarsmaktens säkerhetskänsliga verksamhet utan föregående säkerhetsprövning. Undantaget ska gälla som deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. Utredningens förslag innebär att det inte längre blir möjligt att undkomma värnplikt genom att vägra lämna samtycke till registerkontroll. Vid en avvägning mellan det intrång som säkerhetsprövningen innebär för den enskilde och intresset av att upprätthålla totalförsvarsplikten som en absolut skyldighet, anser utredningen att kravet på samtycke bör ge vika. Utredningen lägger inte fram några förslag för säkerhetsprövning av civilpliktiga. Utredningen bedömer att det saknas tillräckliga förutsättningar att lämna välgrundade förslag eftersom civilplikten sannolikt kommer att förändras innan den återaktiveras. Konsekvenser av utredningens förslag Sammantaget bedöms utredningens förslag inte medföra några ökade kostnader för staten. När det gäller konsekvenserna för den personliga integriteten gör utredningen följande bedömning. Förslaget om att Försvarsmakten ensam ska ansvara för säkerhetsprövningen av totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt stärker skyddet för den personliga integriteten. De integritetsnära uppgifter som lämnas under grundutredningen kommer enbart att komma en myndighet till del. Utredningens förslag som rör den uppföljande säkerhetsprövningen förändrar inte huruvida säkerhetsprövningen ska pågå eller inte, och inte heller hur många personer som kan få del av uppgifterna i säkerhetsprövningen, och bedöms i den delen därför inte innebära någon förändring för skyddet av den personliga integriteten. När det sedan gäller utredningens förslag om undantag från krav på samtycke för totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt och som efter avslutad värnplikt krigsplaceras i Försvarsmakten innebär förslaget enligt utredningens mening en påtaglig försämring av skyddet för den personliga integriteten. Den som kommer beröras av förslaget har inte möjlighet att själv avgöra om han eller hon ska underkasta sig en säkerhetsprövning och inom ramen för den lämna känsliga och integritetsnära uppgifter till andra. Säkerhetsprövningen kan därutöver komma att pågå och måste därför anses vara särskilt integritetskränkande. Sammantaget innebär förslagen försämringar i skyddet för den personliga integriteten. Försämringarna bedöms vara godtagbara med hänsyn till försvarsintresset. Utredningens förslag kommer att påverka fler män än kvinnor, men bedöms inte påverka män och kvinnor på olika sätt. Utredningens förslag bedöms i övrigt inte få några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 1.1Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) Härigenom föreskrivs i fråga om säkerhetsskyddslagen (2018:585) dels att 3 kap. 3 och 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas nya paragrafer, 3 kap. 4 b § och 3 kap. 18 a §, av följande lydelse. Säkerhetsprövningen ska göras innan deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten påbörjas och ska innefatta en grundutredning samt registerkontroll och särskild personutredning i den omfattning som anges i 13, 14 och 17 §§. Om det finns särskilda skäl får säkerhetsprövningen göras mindre omfattande. Säkerhetsprövningen ska följas upp som deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. En totalförsvarspliktig som efter avslutad grundutbildning med värnplikt krigsplaceras enligt 3 kap. 12 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i en befattning placerad i säkerhetsklass 3 i Försvarsmaktens verksamhet ska anses delta i den säkerhetskänsliga verksamheten som beslutet om krigsplacering kvarstår. Säkerhetsprövningen ska utgå från uppgifter som kommit fram när grundutredningen gjordes och den kännedom som i övrigt finns om den som ska prövas, uppgifter som har lämnats ut efter registerkontroll och särskild personutredning, arten av den verksamhet som prövningen gäller samt omständigheterna i övrigt. Bedömningen görs av den som Bedömningen görs av den som beslutar om anställning eller annat beslutar om anställning eller annat deltagande i den säkerhetskäns- deltagande i den säkerhetskäns- liga verksamheten, om inte annat liga verksamheten, om inte annat följer av tredje stycket eller 4 a §. följer av tredje stycket, 4 a eller 4 b §. Om en myndighet har det bestämmande inflytandet över den prövades lämplighet att delta i säkerhetskänslig verksamhet hos en enskild verksamhetsutövare, är det i stället myndigheten som gör den slutliga bedömningen. Om det finns anledning till det, ska en tidigare gjord bedömning av en persons lämplighet att delta i den säkerhetskänsliga verksamheten omprövas. Bedömningen enligt 4 § görs av Försvarsmakten när det gäller totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt och för totalförsvarspliktiga som efter avslutad värnplikt har krigsplacerats enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i Försvarsmaktens verksamhet. Kravet på samtycke till registerkontroll i 18 § gäller inte en totalförsvarspliktig som skrivs in för värnplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Kravet gäller inte heller en totalförsvarspliktig som efter avslutad värnplikt har krigsplacerats enligt den lagen. Undantaget från kravet på samtycke gäller som deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till förordning om ändring i förordning (1999:1134) om belastningsregister Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (1999:1134) om belastningsregister att 15 § ska ha följande lydelse. tret om brott mot 3, 4 eller 6 kap., tret om brott mot 3, 4 eller 6 kap., 8 kap. 1, 4–7 §§, 9 kap. 1, 3, 4 8 kap. 1, 4–7 §§, 9 kap. 1, 3, 4 eller 6 §, 10 kap. 1 eller 3 §, 12 kap. eller 6 §, 10 kap. 1 eller 3 §, 12 kap. 3 §, 13 kap., 14 kap. 1, 3 eller 6 §, 3 §, 13 kap., 14 kap. 1, 3 eller 6 §, 16 kap. 1, 2, 5 eller 8 §, 17–19 kap. 16 kap. 1, 2, 5 eller 8 §, 17–19 kap. (1968:64), lagen (1991:1969) om (1968:64), lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, förbud mot vissa dopningsmedel, lagen (1999:42) om förbud mot lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, 9 kap. 1– vissa hälsofarliga varor, 9 kap. 1– 2 §§ vapenlagen (1996:67) eller 2 §§ vapenlagen (1996:67) eller dess motsvarighet enligt äldre lag eller 3–5 eller 7 § första eller lag eller 3–5 eller 7 § första eller andra stycket lagen (2014:307) andra stycket lagen (2014:307) om straff för penningtvättsbrott om straff för penningtvättsbrott ska lämnas ut om det begärs av ska lämnas ut om det begärs av Totalförsvarets plikt- och pröv- Försvarsmakten, i fråga om dels ningsverk eller Försvarsmakten, i totalförsvarspliktiga som är in- fråga om dels totalförsvarsplik- skrivna för värnplikt enligt lagen tiga som skrivs in eller är in- (1994:1809) om skrivna för värnplikt enligt lagen plikt, dels de som Försvarsmakten (1994:1809) om avser att anta eller som är an- plikt, dels de som Försvarsmakten tagna till militär utbildning inom avser att anta eller som är an- tagna till militär utbildning inom Om uppgifter om sådan brottslighet som avses i första stycket förekommer, ska också uppgifter om annan brottslighet som lett till någon annan påföljd än penningböter lämnas ut. Denna förordning träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om ändring i förordning (1999:1135) om misstankeregister Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (1999:1135) om misstankeregister att 4 § ska ha följande lydelse. Uppgift om misstanke om brott för vilket åtal har väckts, ska lämnas om det begärs av 1.Justitiekanslern, i fråga om den som ansöker om ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 2.Kriminalvården, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som a) övervakare, b) förtroendeman enligt lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. eller fängelseförordningen (2010:2010), c) personutredare enligt lagen om särskild personutredning i brott- mål, m.m.,