sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Att dra skatt från inbetalningar till vissa typer av konton är därför inte nytt, men till skillnad från de skattedragningar banken gör är källskatten definitiv och inte preliminär. har lämnat två olika beräkningar av sina kostnader för systemutveckling, och bedömer utvecklingskostnaderna till i storleksordningen om deklarationen kan inför- livas i verkets befintliga system. Om det inte skulle vara möjligt att använda befintliga system beräknas kostnaden bli mycket hög. Ut- redningens utgångspunkt har varit att uppgiftslämnandet för mikro- företagarkontot ska kunna synkroniseras med bankernas övriga upp- giftslämnande till och att uppgifterna ska kunna lämnas inom de befintliga systemen. Eftersom bankernas IT-system måste fungera ihop med system för redovisning kommer bankernas kostnader för systemutveckling att vara beroende av vilken teknisk lösning väljer. Jag har under utredningens gång haft kontakt med banksektorn genom . Jag har också sökt dialog med ett antal banker. Av de banker som kontaktades var det dock endast Nordea som kunde ställa upp på ett möte. Jag har därför inte haft tillgång till kostnadsuppskattningar direkt från banksektorn för investeringar i IT-system eller för uppgiftslämnande till följd av förslaget. Kostna- derna för att bygga upp IT-system varierar troligtvis mellan olika banker, bland annat beroende på hur moderna system banken har och hur digitaliserad bankens verksamhet är i övrigt. Jag bedömer därför att alla banker inte kommer att föra kontot, utan endast de som inte har alltför höga investeringskostnader och som ser en efter- frågan och betalningsvilja hos sina kunder. Bankerna ska också lämna viss information löpande till konto- innehavarna. Denna information bedöms däremot till största delen vara sådan information som bankerna redan lämnar till sina kunder för andra typer av bankkonton. Förutom sedvanliga uppgifter om kontoställning och transaktioner ska även uppgifter om avdragen skatt framgå. Den del av förslaget som avser information till konto- innehavarna bedöms därför inte öka uppgiftslämnandet nämnvärt jäm- fört med om kunderna i stället hade öppnat ett vanligt bankkonto för företag. Kontoinnehavaren har också möjlighet att begära att banken ska göra enklare rättelser, exempelvis om skatteavdraget har gjorts med fel procentsats. Denna möjlighet finns dock endast till dess att banken betalat in skatten till . Det bör betonas att det är frivilligt för bankerna att föra kontot. Kontot är också en produkt som bankerna har möjlighet att ta betalt för av sina kunder. De har därmed möjlighet att täcka sina admini- strativa kostnader genom avgifter för kontot. Valet att föra kontot kommer därför att göras utifrån en affärsmässig kalkyl, och endast de banker som bedömer att det finns en affärsmässighet i att föra kontot kommer att göra det. Bankernas intresse av att erbjuda mikro- företagarkonton kommer därmed att bero på om det finns en efter- frågan bland bankernas kunder och vilken betalningsvilja dessa har. De personer som öppnar mikroföretagarkonton skulle annars kunna välja att starta en enskild näringsverksamhet eller att använda sig av ett egenanställningsföretag. Egenanställningsföretagens avgif- ter eller de administrativa kostnaderna för en enskild näringsidkare kan därför ses som kontoinnehavarens alternativkostnad till bankens avgifter. Egenanställningsföretagens avgifter om av omsättningen kan antas utgöra den övre gränsen för betalnings- viljan för mikroföretagarkontot. Totalt sett bedömer jag att mikroföretagarkontot minskar den admi- nistrativa bördan, för banker och kontoinnehavare sammantaget, jämfört med om kontoinnehavarens verksamhet hade varit konven- tionellt beskattad. Banker är mycket stora företag, och kan därför för- väntas ha låga administrativa kostnader per konto på grund av skal- fördelar. En överföring av administrativ börda från kontoinnehavarna till bankerna kan därför förväntas minska den totala administrativa bördan även vid en oförändrad mängd uppgifter att ta fram, fylla i och rapportera in. Kontolösningen minskar dock mängden uppgifter som behöver tas fram eller beräknas, och en stor del av hanteringen och överföring av information kan ske digitalt och automatiserat. Genom förslaget ersätts ett stort antal beräkningsmoment med att skatt och egen- avgifter dras automatiskt. De löpande administrativa kostnaderna blir därför betydligt lägre än vid konventionell beskattning. För att mikroföretagarkontot ska minska de administrativa kost- naderna totalt sett för kontoinnehavare, banker och krävs dock att efterfrågan är tillräckligt stor för att det ska motivera de initiala investeringar hos och bankerna som model- len förutsätter. Skattesystemet ses i forskningen (se avsnitt 4.5) som ett inträdes- hinder för att bedriva verksamhet och som hämmar etableringen av nya företag. Att det är lätt för nya företag att etablera sig på en marknad och lämna den är en förutsättning för en fungerande kon- kurrens. Inträdeshinder hämmar denna dynamik, vilket i sin tur hämmar trycket på omvandling och innovation i ekonomin. Forsk- ningen visar också att inträdeshinder påverkar vilken typ av företag som startas, och att möjlighetsdrivet företagande och företagande bland personer med högre utbildning påverkas relativt mycket av regleringar. Dessa typer av företagande är särskilt betydelsefulla för utvecklingen av produktivitet och sysselsättning, och har det gemen- samt att de potentiella nya företagarna i regel har goda alternativa karriärmöjligheter. Att minska den administrativa bördan för ny- startade företag kan därför ha positiva effekter på etableringen av nya företag, och i förlängningen även på sysselsättning och produk- tivitetsutveckling. De entreprenörer med helt nya affärsidéer och höga tillväxtambi- tioner som forskningen lägger fokus på startar dock troligtvis aktie- bolag i , för att kunna ta in externt ägarkapital och anställa. Mikroföretagarkontot förväntas därför inte påverka företag som har som ambition att växa genom att anställa. Däremot underlättar kon- tot för den som vill starta en verksamhet för att försörja sig själv, eller för att deklarera sidoinkomster. Kontot bedöms därför kunna ha positiva effekter på nyföretagande och sysselsättning i grupper med svagare förankring på arbetsmarknaden genom att sänka trösklarna för att börja bedriva verksamhet. Genom att göra det enklare att deklarera är förhoppningen också att tidigare oredovisade inkomster kommer att betalas till kontot, vilket jämnar ut spelplanen skatte- mässigt mellan verksamheter inom gigekonomin och den traditio- nella ekonomin. Att säkerställa en likvärdig beskattning är också en fråga om att värna skatteintäkterna och upprätthålla legitimiteten i skattesystemet. Bedömning av storleken på effekterna på nyföretagande Forskningen som refereras i avsnitt 4.4 och 4.5 visar att skattesyste- met utgör en betydande del av den sammantagna administrativa bör- dan för mindre företag. Effekterna på nyföretagande av att minska regelbördan tycks vara av samma storleksordning som att sänka skatte- satsen (Braunerhjelm och 2014). Att minska regelbördan kan därför vara ett kostnadseffektivt sätt att öka företagandet. De studier som finns indikerar att en minskning av den administrativa bördan kan förväntas öka företagandet med 2–(Djankov m.fl. 2010, Braunerhjelm och 2014, Braunerhjelm, m.fl. 2019). Skattesystemet utgör sannolikt en mycket stor del av den totala regelbördan bland de företagare som kan använda mikroföretagar- kontot. Om skattereglerna tillsammans med det förenklade årsbok- slutet skulle antas utgöra hela regelbördan kan de beräknade admi- nistrativa kostnaderna av att inte behöva deklarera inkomstskatten (avsnitt 11.8.1) ses som en övre gräns för minskningen av admini- strativ börda. Den administrativa bördan minskar då med som mest för en företagare som inte redovisar mervärdesskatt eller för en företagare som bedriver verksamhet med en mervärdesskattesats. Vid två mervärdesskattesatser minskar kontot den administrativa bördan . Dessutom behöver konto- innehavaren inte ansöka om godkännande för F-skatt innan denne kan starta sin verksamhet. Utifrån förhållandet att en minskning av den administrativa bör- dan kan öka nyföretagandet med 2–kan kontot förväntas öka nyföretagandet med som mest 3–. Effekten är således mycket stor sett som elasticitet, och en generell minskning av den administrativa bördan av denna storleksordning bör därför kunna ha betydande effekter. Detta förutsätter dock att minskningen av administrativ börda gäller för alla företag. Målgruppen för mikroföretagarkontot är mycket begränsad, och utgör av det totala antalet en- skilda näringsidkare. Inom flera tjänstebranscher utgör de som kan tänkas använda systemet i stället av de enskilda näringsidkarna. –startades i genomsnitt 22 000 företag som bedrevs som enskild näringsverksamhet i branschgrupperna företagstjänster samt kulturella och personliga tjänster. Om målgruppen antas utgöra av de nystartade före- tagen i dessa branschaggregat består målgruppen av ungefär 1 100 före- tag. Om nyföretagandet inom denna grupp ökar med 3–innebär det att ungefär 30–80 nya företag startas . Effekten blir därmed mycket liten i ekonomiska termer eftersom målgruppen bland enskilda näringsidkare är så begränsad. Större delen av målgruppen bedöms i stället finnas bland perso- ner som är aktiva inom gigekonomin. Det finns dock ingen forsk- ning kring hur aktivitet inom gigekonomin påverkas av administrativ börda. Gigekonomin kan dock antas påverkas på liknande sätt som företagande inom den traditionella ekonomin. Målgruppen inom gig är också betydligt större än bland enskilda näringsidkare, vilket talar för att effekterna kan vara större. Aktivitet inom gig utgörs dock inte av sysselsättning på heltid, utan de allra flesta som utför uppdrag är aktiva i mycket liten omfattning. Det är inte heller klarlagt i forsk- ningen om sysselsättning inom gigekonomin utgör ny sysselsättning eller om det handlar om omfördelning av sysselsättning från den traditionella ekonomin (Forte 2019). Även effekterna på sysselsätt- ningen inom gigekonomin kan därför förväntas vara mycket begränsade. Det finns dock en betydande målgrupp för kontot bland de som kan antas ha oredovisade inkomster inom gigekonomin. Den främsta vinsten av kontot förväntas därför vara att underlätta för de som redan deltar i gigekonomin att deklarera sina inkomster. Skälen för kontot är därför främst statsfinansiella, men också en fråga om att säkerställa en fungerande konkurrens mellan utförare i gigekonomin och företag i den traditionella ekonomin, och i förlängningen om att upprätthålla legitimiteten i skattesystemet. 11.10 Effekter på jämställdhet mellan kvinnor och män Förslagen har inte som mål att påverka jämställdheten mellan kvinnor och män, och det föreslagna mikroföretagarkontot kan användas av alla som så önskar. Skatteregler som påverkar branscher på olika sätt kan dock omfördela resurser mellan sektorer där kvinnor respektive män är överrepresenterade i termer av företagande, sysselsättning eller konsumtion. Förslaget kan därför indirekt påverka det jämställdhets- politiska delmålet ekonomisk jämställdhet. Kontot lämpar sig för verksamheter som bedrivs på deltid, för verksamheter med låga utgifter och som inte kräver investeringar. Det är därför främst användbart för kombinatörer och för tjänste- företag. FRIDA-databasen visar att av de som deklarerat för enskild näringsverksamhet är kvinnor. Av de individer som har enskild näringsverksamhet som sin huvudsakliga sysselsättning enigt RAMS 2018 är kvinnor och män. Skillnaden mellan andelen kvinnor bland de som deklarerat och bland de som har sin huvudsakliga sysselsättning som enskild näringsidkare beror på att en högre andel av kvinnorna är kombinatörer. Figur 11.7 visar könsfördelningen bland enskilda näringsidkare per bransch enligt RAMS 2018. Figuren visar att könsfördelningen inom branschaggregatet företagstjänster (olika typer av konsultverk- samheter där kunderna vanligen är företag) är jämn. Detsamma gäller inom utbildningsområdet. Inom aggregatet kulturella och personliga tjänster är övervägande del av de enskilda näringsidkarna kvinnor. Baserat på vilka verksamheter som lämpar sig för kontot kan köns- fördelningen förväntas vara jämn bland de befintliga enskilda närings- idkare som kan förväntas använda kontot. Figur 11.7 Könsfördelning bland enskilda näringsidkare 2018 A Jord, skog & fiske B+C Tillverkning & utvinning H Transport & magasinering I Hotell- & restaurang J Info & kommunikation K Finans & försäkring O Offentlig förvaltning & försvar Q Vård & omsorg R+S+T+U Kulturella & personliga… Källa: SCB, RAMS 2018. Avser egna företagare, dvs enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. För aktiviteter inom gigekonomin finns inga säkra uppgifter om könsfördelningen bland de som är aktiva utförare, utan endast olika undersökningar. De undersökningar som genomförts i visar att män är aktiva inom gig i betydligt högre utsträckning än kvinnor (GEM 2020 och SOU 2017:26). Internationellt sett är dock bilden mera blandad. Det finns studier som visar att plattformar gett kvinnor en ökad tillgång till arbetsmarknaden (Huws m.fl. 2017, Schor 2017). Detta gäller främst kvinnor med omsorgsförpliktelser i hemmet som annars inte hade arbetat alls. Denna grupp är dock mycket mindre i än internationellt, på grund av ett mer ut- byggt välfärdssystem och bättre tillgång till barnomsorg. Detta talar för att en sådan effekt är betydligt mindre i . Utifrån detta bedömer jag att förslaget inte kommer att påverka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i någon nämnvärd omfattning. Jag bedömer att mikroföretagarkontot kom- mer att användas av ungefär lika många kvinnor som män. Beskatt- ningen är ungefär lika stor som i konventionellt beskattad verksam- het, vilket medför att effekterna på disponibel inkomst efter skatt är mycket små (se avsnitt 11.2). att nå de integrationspolitiska målen Personer med utländsk bakgrund utgör av de som är enskilda näringsidkare i RAMS 2018. Figur 11.8 visar att per- soner med utländsk bakgrund också är överrepresenterade bland en- skilda näringsidkare inom branscherna hotell- och restaurang, trans- port och magasinering och hushållsnära tjänster (branschaggregatet ”annan service”). Staplarna i figuren visar antalet näringsidkare medan etiketten visar andelen med utländsk bakgrund i respektive bransch. Tjänsteverksamheter kan lämpa sig väl för att beskattas genom ett konto. Verksamheterna har också låga inträdeshinder. Personer med svag förankring på arbetsmarknaden eller utrikes födda är där- för grupper som i högre utsträckning är verksamma inom sektorer som särskilt kan dra nytta av kontot. Genom att göra det enklare att deklarera inkomster från gig kan kontot öka antalet arbetade timmar bland de som utför eller avser att utföra giguppdrag. SOU 2017:26 indikerar att personer med ut- ländsk bakgrund är överrepresenterade bland de som utför lokala tjänster inom gigekonomin. Det kan exempelvis handla om trans- porter av personer eller varor eller hushållsnära tjänster. Figur 11.8 Branschfördelning bland enskilda näringsidkare fördelat efter svensk respektive utländsk bakgrund 0 10000 20000 30000 40000 50000 60000 A Jordbruk, skogsbruk & fiske B+C Tillverkning & utvinning D+E Verksamhet inom energi och miljö H Transport och magasinering I Hotell och restaurang J Informations- och kommunikationsverksamhet K Finans- och försäkringsverksamhet M + N Företagstjänster Q Vård och omsorg; sociala tjänster R Kultur, nöje och fritid Källa: SCB, RAMS 2018. Avser egna företagare, dvs enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Svensk bakgrund avser personer födda i med en eller två inrikes födda föräldrar. Utländsk bakgrund avser utrikes födda samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar. 11.12 Effekter på det kommunala självstyret Skillnaden i skatteintäkter mellan dagens system och kontot bedöms bli små sett till den offentliga sektorn som helhet. Om inkomster som annars hade beskattats med inkomstskatt i stället tas upp på kontot förs dock skattebasen över till staten. Förslaget påver- kar därför kommunernas förutsättningar genom att skattebasen för inkomstskatt minskar. Även underlaget för begravnings- avgift minskar. Baserat på beräkningarna av offentligfinansiella effekter bedöms kommunsektorns samlade skatteintäkter minska med mellan en halv och , vid en kommunalskatt på . Detta kan hanteras inom ramen för de generella statsbidragen från staten till kommunerna. Att bedriva enskild näringsverksamhet är relativt sett vanligare i lands- bygder och områden med lägre tillgänglighet än i större tätorter. Företagsformen är också relativt vanligt förekommande i förorts- kommuner till större tätorter. Detta beror dels på branschstruk- turen, där ungefär hälften av företagen består av företag inom jord- och skogsbruk, vilka är vanligare på landsbygden än i större tätorter. Den andra hälften domineras av mindre företag i tjänstesektorn och i kulturella näringar. Figur 11.9 visar tillgängligheten till större tätorter i (höger karta), medianinkomst per invånare (mitten) och antalet enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag per invånare (vänster karta). Figuren visar att personer som befinner sig i områden med hög tillgänglighet generellt sett har högre inkomster, till följd av bättre arbetsmarknadsförutsättningar än områden med låg tillgänglighet. Enskild näringsverksamhet är vanligast i de områden som har lägst tillgänglighet och lägst inkomster. Detta kan tolkas som att det är frågan om företagande i brist på alternativa möjligheter till försörj- ning. Fördelningen av näringsidkarna återspeglar också att jord- och skogsbruk, vilka drivs i form av enskild näringsverksamhet, främst är landsbygdsnäringar. Figur 11.9 Geografisk fördelning av enskilda näringsidkare, inkomster och indexerad tillgänglighet Antal NE och N3A- Källa: (enskilda näringsidkare per DeSO), SCB (inkomster per DeSO 2018), (tillgänglighetsindex 2018). Gigekonomin består av olika typer av verksamheter, vilka till stor del är desamma som kan utföras inom den traditionella ekonomin. Upp- dragen kan delas in i tjänster som utförs fysiskt på plats hos kunden och uppdrag som utförs online. De uppdrag som utförs på plats är vanligtvis olika typer av hushållsnära tjänster eller transporter av per- soner eller varor. Dessa är geografiskt begränsade, dvs. köpare och utförare behöver befinna sig nära varandra geografiskt. Inom den traditionella ekonomin är företag som utför denna typ av tjänster relativt sett vanligare i större tätorter där konsumentmarknaden är större, dvs. i områden med hög tillgänglighet. Det finns inga skäl att anta att detta förhållande skiljer sig åt mellan utförare inom platt- formsekonomin och den traditionella ekonomin. Undersökningar av gigekonomin i indikerar att ungefär hälften av de som är aktiva finns i . Det kan antas att lokalt utförda tjänster är mer vanligt förekommande i Stockholms- regionen och andra områden med hög tillgänglighet än i övriga delar av landet på grund av den större marknaden. De uppgifter som utförs digitalt handlar vanligen om uppdrag inom programmering, design eller ekonomi, och dessa tjänster har inte har samma geografiska begränsning. Sysselsättningen inom den traditionella ekonomin inom områden som programmering, design eller ekonomi är dock relativt sett större i regioner med större tät- orter. Om de personer som tar dessa uppdrag har en traditionell an- ställning inom samma sektorer skulle detta kunna tyda på att de ock- så är överrepresenterade i befolkningstäta regioner. Åandra sidan ger gigplattformarna personer som har efterfrågade kompetenser möjlighet att ta uppdrag även om de befinner sig i geo- grafier där uppdragen inte finns på den lokala arbetsmarknaden. Plattformsekonomin kan då öka möjligheterna till arbete och för- sörjning i delar av landet med lägre tillgänglighet. Braesemann m.fl. (2020) finner visst stöd för att gigplattformar kan ha ökat tillgängligheten till kvalificerade arbeten inom IT, infor- mation och kommunikation (ICT) i rurala områden i . Förfat- tarna finner att personer i landsbygdsdistrikt är överrepresenterade bland de som utför kvalificerade uppdrag online, och att de som be- finner sig i rurala områden har en högre formell kompetens än per- soner i distrikt som utför liknande uppdrag. Antalet aktiva inom gig är dock litet i förhållande till arbetskraften totalt sett, och användandet av plattformarna är inte spritt till alla rurala distrikt. Resultaten är också begränsade till användare i och till en gig- plattform. Plattformarnas effekter på sysselsättningen i rurala distrikt totalt sett är därför små. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska jag också redovisa för- slagets effekter på möjligheterna att tillhandahålla offentlig service i olika delar av landet samt effekterna på brottslighet och det brotts- förebyggande arbetet. Förslaget påverkar fysiska personer som bedriver verksamhet inom gigekonomin eller som enskild näringsidkare. Förslagen bedöms där- för inte påverka möjligheterna att tillhandahålla offentlig service i olika delar av landet. För en beskrivning av förslagets effekter på möjligheter till sysselsättning i olika delar av landet, se avsnitt 11.13. Kontot förenklar beskattningen för kontoinnehavarna, vilket för- väntas medföra att inkomster i högre utsträckning redovisas. Effek- terna bedöms dock inte vara sådana att de på något sätt påverkar brottslighet eller det brottsförebyggande arbetet. Jag ska enligt mina direktiv – utöver att lämna ett förslag på ett fri- villigt schablonbeskattningssystem – även bedöma lämpligheten av att införa förslaget. Vid den bedömningen är min utgångspunkt att ett alternativt, frivilligt system alltid ökar komplexiteten eftersom den enskilde måste göra ytterligare överväganden för att ta ställning till vad som är mest gynnsam för hen. Det får till följd att förslaget måste innebära betydande förenklingar för att jag ska anse att det är lämpligt att genomföra förslaget. Andra länder som infört schabloniserade system för inkomst- beskattning (se avsnitt 3.5) har ofta kombinerat den förenklade in- komstbeskattningen med frivilliga undantag för mervärdesskatt och enklare redovisningsregler. De administrativa vinsterna av en scha- bloniserad inkomstbeskattning förtas till stor del om inte även mer- värdesskatten kan förenklas betydligt eller verksamheten helt kan be- frias från skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt. avsaknaden av förenklade redovisningsregler kan leda till motsvarande effekt. De administrativa vinsterna med kontobeskattningen riskerar att förtas om kontoinnehavarna måste bedöma om de är bokförings- skyldiga, och i så fall fortfarande redovisa intäkter och kostnader i verksamheten. I kapitel 9 gör jag bedömningen att det inte är möjligt att scha- blonisera mervärdesskatten inom ramen för mikroföretagarkontot. Att befria kontoinnehavarna från skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt är därför endast möjligt om omsättningen inte över- stiger , och denna gräns ska enligt direktiven inte ses över. Mervärdesskattebetalningar i efterhand medför att omsättningen inte kommer att vara fullt ut ”skattad och klar”. Avdragsrätten för ingående mervärdesskatt medför också att de som är skyldiga att redovisa och betala mervärdesskatt behöver hålla ordning på utgif- terna i verksamheten. Den administrativa fördelen av ett schabloni- serat kostnadsavdrag faller därmed i stor utsträckning bort. Detta medför i sin tur att de stora förenklingar som modellen skulle kunna medföra endast kan uppnås om förslaget begränsas till företag med en omsättning som inte överstiger . Jag har under utredningen övervägt att föreslå en omsättnings- gräns på för kontot.