sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — I departementspromemorian åberopades ett JO-uttalande om en promemoria med rikt- linjer för tilldelning av medaljen För medborgerlig förtjänst. Denna promemoria hade skickats från till landshövdingen i . Den hade inte diarieförts eftersom den var ställd till landshövdingen personligen. Han hade dock gjort en kopia åt landssekreteraren, som avslog en begäran om att den skulle lämnas ut som allmän handling. Justitieombudsmannen anförde att en landshövding ”enligt gammal sed” hade ”åtskilliga inte särskilt författningsreglerade uppgifter” utöver ”de uppgifter, som åvilar landshövdingen såsom chef för ”. Avgivandet av förslag till tilldelning av medalj och dylikt hörde enligt till de uppgifter som ankom på landshövdingeämbetet men inte ingick i åligganden. Medaljpromemorian var dock en allmän handling, och landssekreteraren, som inte kunde besluta på vägnar i ärendet, hade bort hän- skjuta frågan till landshövdingen för prövning.2418 Bedömningen visar att det är svårt att hävda att handlingar skulle kunna skickas till Kungl. utan att bli allmän handling hos den avsändande myndigheten. Ordens- kanslersämbetet ansåg det i sitt remissyttrande osäkert om Kungl. omfattades av offentlighetsprincipen eller inte; frågan hade såvitt känt aldrig varit föremål för rättslig prövning.2419 Med tanke på att och hovet i övrigt inte omfattas av offentlighetsprincipen och Kungl. har en likartad ställning som hovet (se ovan 2415 Jfr Sunnqvist och Wenander 2018. Se betr. avtal överenskommelserna mellan staten och Vetenskaps- , prop. angående de s.k. ordensprinciperna, utarbetade i statsrådsberedningen , bi- laga till protokoll hållet vid extra ordenskapitel inför Hans Maj:t Konungen, de Svenska Riddarordnarnas Herre och Mästare, , Kungl. arkiv, Ordensprotokoll vol. XXXIII, 1951-1955, AIa:33. 2417 Ds Fi 1972:5 s. 16-17. 2418 JO 1970 s. 310-312. arkiv, Handlingar rörande utredningen om ordensväsendets avskaffande, FXI:3, 1972-73, underdånig promemoria av , utredning angående ett reformerat ordensväsen, bilaga 1, remissyttrande s.d., s. 10; prop. 1973:91 s. 21. Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering avsnitt 3.5.4.) torde inte till ordenskansliet inkomna handlingar anses som allmänna hand- lingar där. 8.4.Medaljväsendets framväxt och dess rättsliga reglering Delvis parallellt med ordensväsendets inrättande växte ett medaljvä- sende fram. Här avses medaljer som är avsedda att bäras, till skillnad från praktmynt, bords- medaljer och andra liknande minnespenningar.2420 Det finns dels minnesmedaljer eller min- nestecken, dels belöningsmedaljer, även om gränsen kan vara oklar emellanåt.2421 Det första minnestecknet var faddertecken till faddrarna vid kronprins (IV) dop år 1778.2422 Sedan jubileumsminnestecken har det varit vanligt att prägla bärbara minnestecken och medaljer t.ex. vid kungliga jubileer och bröllop. Här kom- mer inte minnesmedaljerna utan enbart belöningsmedaljerna att tas upp. Serafimermedaljen instiftades tillsammans med Serafimerorden, och den var först en minnesmedalj till Serafimerordens instiftande men blev sedan en belöningsmedalj (se nedan 8.4.3.-4.). var som bekant ägnad åt dem som hade gjort sig förtjänta inom åkerbruk, bergverk, konster och handel. Innan den inrättades hade medaljer instiftats med delvis liknande syften, och någon ytterligare tillkom strax därefter. Detta skedde inte sällan i nationalekonomiskt syfte och under uppmuntran av drottning hade konungens bild och räknas till kategorin kungliga belöningsme- daljer.2424 De kungliga belöningsmedaljer som inrättades senare hälft var: •Til heder för den qvinna, som fint och snält kan spinna (1751-1844, 1945-). Medaljen delades ut till skickliga spinnerskor bland allmogen. Medaljen råkade snart i glömska men återupplivades tillfälligt under tid.2425 Den återupplivades ytterligare en gång med kungligt tillstånd för att delas ut av Svenska Hemslöjdsförening- arnas ,2426 och den delas fortfarande ut på så sätt.2427 •För dygdig flit och slögd är äran bästa winning (1753-1771, 1945-). Medaljen delades ut till uppmuntran av manlig yrkesskicklighet, särskilt till fabrikanter och arbetare vid Kan- ton vid . Den delades bara ut under regeringstid.2428 Även denna medalj återupplivades med kungligt tillstånd för att delas av 2420 Se angående dessa minnespenningar, praktmynt och belöningsmedaljer, del 1, : Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , 1874, och del 2, : Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , 1875; Areen 1938 s. 53-58. 2421 Se t.ex. Areen 1938 s. 65 ang. kröningsmedalj. 2422 1875 s. 176-177; Areen 1938 s. 66-67. 2423 Areen 1938 s. 60, 1977 s. 33; Jonshult 2019 s. 9. 2424 1875 s. 119-122, 206-207, 291-294, 353-361 och 416-422. 2425 1875 s. 121; Areen 1938 s. 60-61. 2426 1961 s. 145. 2427 Hemslöjdens verksamhetsberättelse 2018 s. 20. 2428 1875 s. 120-121; Areen 1938 s. 61-62. Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering ,2429 och den delas fortfarande ut på så sätt.2430 •Mullbärs träns plantering (1755-1771). Försök gjordes att odla mullbärsträd i syfte att få fram silkesmaskar, och detta skulle uppmuntras med denna medalj. Medaljen delades bara ut under regeringstid.2431 •Försigtig landtmans stenbygnad (1765-1771). Medaljen inrättades av Kungl. Maj:t på stän- dernas initiativ. De anhöll vid riksdag att belöningsmedaljer skulle tas fram och delas ut till personer, som utfört nyodlingar och i stället för trähus uppfört bygg- nader av sten. Medaljen delades bara ut under regeringstid.2432 •Länder fridsamt intagne (1765-1841). Denna medalj har samma bakgrund som Försigtig landtmans stenbygnad. Medaljens inskription syftar på gjorda förbättringar i jordbruket och betydliga nyodlingar. Medaljen delades ut under regeringstid och sedan åter under , , och , men inte under och därefter.2433 •Iuvat indulgere – Det är hugnesamt att ägna sig åt arbete (1772, 1776-1821). Denna medalj tillkom som minnesmedalj i anledning av instiftande men delades sedan ut som belöningsmedalj, till två skånska bönder för framstående lantbruksinsatser.2434 •För tapperhet i fält och För tapperhet till siös (1789-). Dessa medaljer inrättades av och gavs till underofficerare och meniga som utmärkte sig i krig.2435 Initiativet hörde samman med samme konungs utökande av Svärdsorden med en ny grad för belöning av krigsbefälets förmåga att leda sina trupper till seger. Dessa medaljer har inte upphört att existera,2436 men de har inte delats ut . Utöver dessa ska nämnas meruere labores eller För medborgerlig förtjänst (1785- respektive 1832-), memores alios fecere merendo eller För berömliga gärningar (1805- respektive 1832-) och Quod inventas vitam excoluere per artes eller För nyttiga uppfinningar (1860-, inskriptionen dock , respektive 1832-), men de ska behandlas nedan i avsnitt 8.4.2. Det ska dock här noteras att dessa medaljer hör ihop i par, på så sätt att medaljen med latinsk in- skription ursprungligen varit avsedd för utländska mottagare och den med svensk inskription för svenska mottagare.2437 Det var under tid som svenska benämningar på 2429 1961 s. 145. 2430 Hemslöjdens verksamhetsberättelse 2018 s. 20. 2431 1875 s. 122; Areen 1938 s. 61-62. 2432 1875 s. 120; Areen 1938 s. 62. 2433 1875 s. 119 och 255; Areen 1938 s. 62-63; , ”Svenska officiella belöningsme- daljer” i Svensk numismatisk tidskrift 1987 nr 1 s. 4-7 på s. 4. 2434 1959 s. 32; , ”Iuvat indulgere . En obeaktad kungl. belönings- medalj” i Nordisk Numismatisk unions medlemsblad, 1959, nr 4-5, s. 75-82; 1987 s. 4. 2435 1875 s. 206-207 och 253-254. Även medaljer för vissa särskilda insatser förekom: Hog- landstecknet, Fredrikshamnsmedaljen, Svenksundsmedaljen, se Areen 1938 s. 70-72. Se även hederstecken för grenadjärer och generalstabsvakt s. 74-75. 2436 Areen 1938 s 69-70. 2437 1959 s. 31-32 betr. , 1961 s. 142-145 betr. uppfinningsmedaljen. Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering de medaljer som dittills hade haft latinska namn togs fram, och de latinska namnen skulle fortfarande användas i särskilda fall.2438 Som har lyft fram kommer de två sistnämnda latinska formuleringarna från vers 663-664 i sjätte boken i Aeneiden, och från vers 660 hämtades devisen för en före- slagen medalj för blesserade soldater. Medaljinskriptionerna togs fram av , som hade publicerat en översättning av Aeneiden till svenska. De båda verserna 663-664 lyder, i originalet och i Adlerbeths översättning:2439 Inventas aut qui vitam excoluere per artes Män, som odlat sitt slägte i vett och gagnande konster, Quique sui memores alios fecere merendo Och som beredt sitt namn odödlighet genom förtjänster Detta gör det också något tydligare att För nit och redlighet i rikets tjänst bara behövde ha en benämning på svenska, eftersom den så gott som uteslutande2440 var avsedd för svenska mottagare. Vid sidan av dessa kungliga belöningsmedaljer har också funnits – och finns delvis ännu –liknande medaljer men utdelade genom ett kollegium, verk eller liknande inrättning. Som exempel kan nämnas Swensk bergsmans hedersmärke för snille och flit. Denna medalj – en jetong av silver med silvermynts värde – instiftades genom ett kungl. brev till Kungl. bergskollegium som en del av ett åtgärdspaket för att hjälpa upp gruvnäringen. Mot- tagare var de arbetare inom gruvdrift, smältning och smide som gjort någon ”ny upfinning eller werkelig förbättring”.2441 Medaljen delas fortfarande ut, numera av geologiska undersökning.2442 Två andra exempel är För ömsint wård om torftiga barn, som inrättades och delades ut genom Allmänna barnhusdirektionen,2443 och För befrämiad vaccination, som inrättades och delades ut genom Kungl. Därtill kommer medaljer utdelade av mer fristående organisationer men för att främja vissa allmänna intressen. Som exempel kan nämnas att slogs Kungl. Patriotiska Säll- skapets första medaljer. Sällskapets medaljer och belöningar syftade till, och syftar fortfa- rande till, att främja jordbruk, hantverk och näringsliv.2445 Tillsammans med de fyra riddar- ordnarna bildade alla dessa medaljer ett mångfacetterat system av utmärkelser, som möjlig- gjorde att snart sagt alla värdefulla insatser för samhällets bästa kunde belönas. 2438 1961 s. 140. 2439 1961 s. 139-140. 2440 Ett undantag redovisas av 1959 s. 42. Maj:ts brev till Bergs-collegium ang. grufwebrytningen, i Kongl. Stadgar, Förordningar, Bref och Resolutioner angående Bergwerken och Bruken, första fortsättningen, 1736-1756, 1786, s. 698-705 på s. 704. Se härtill 1875 s. 123. 2442 Se remissvar till från geologiska undersökning i utredningens remiss- varssammanställning. 2443 1875 s. 215. 2444 1875 s. 296-297; 1961. 2445 1875 s. 215-216; Jonshult 2019. Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering På samma sätt som ordnar finns i olika grader, kan samma medalj delas ut i olika valörer. I finns olika storlekar enligt en skala som togs fram av empelvis brukar kunna förekomma i adertonde storleken (), H.M. Konung- ens medalj i tolfte, åttonde och femte storlekarna (43, ) och medaljen För nit och redlighet i rikets tjänst i sjätte storleken (27,). Därtill kommer att medaljerna kan varieras genom att delas ut i guld eller silver, att bäras i kedja, band om halsen eller band eller rosett på bröstet, eller förlänas att bäras i en viss ordens band. I det följande kommer de kungliga belöningsmedaljerna att tas upp utifrån deras rättsliga ställning års regeringsform, innebärande att jag skiljer mellan medaljer som för- länades av konungen i statsrådet, av konungen i hovprotokoll och av konungen i ordens- kapitel. Denna ordning för medaljerna sinsemellan har gällt sedan år 1957.2447 De föränd- ringar som regeringsform innebar (se ovan avsnitt 3.3.) medförde att de medaljer som delats ut av konungen (. Maj:t) i statsrådet fördes över till regeringen, men de är alltjämt kungliga belöningsmedaljer med konungens bild. De kallas ”av regeringen utdelade kungliga medaljer”.2448 8.4.2.Medaljer utdelade av konungen i statsrådet, numera av regeringen utdelade kungliga medaljer meruere labores (1785-) Denna medalj, vars namn betyder ”åt dem vars gärningar gör dem förtjänta av det”2449 instiftades av som en belöningsmedalj för allmänt medborgerliga förtjäns- ter.2450 Den förlänades års regeringsform av Kungl. Maj:t i statsrådet.2451 Det är inte osannolikt att medaljen främst var avsedd för utländska mottagare, vilket förklarar den latinska inskriptionen,2452 och det blir då tydligt att För medborgerlig förtjänst (se nedan) är mot- svarigheten för svenskar.2453 Först infördes ett enhetligt bruk vad gäller bandet, näm- ligen ett högblått band med gula kanter. Detta band gäller även för övriga av konungen i statsrådet utdelade medaljer. kunde konstateras att medaljen delades ut som belöning för framstående kulturell, social och konstnärlig verksamhet.2454 Den hade kom- mit att anses som en annan utmärkelse än För medborgerlig förtjänst, som mer gavs för lokala insatser.2455 ordensproposition angavs att den delades ut som erkänsla för person- liga insatser för kulturella, vetenskapliga, välgörande och andra allmännyttiga ändamål, och 2446 , Beskrifning öfwer swenska mynt och kongl. skåde-penningar, och Åbo, 1773. Se härtill Areen 1938 s. 150 och ”Hur stor är en medalj?”, , . Åttonde storleken har tidigare ansetts motsvara . 2447 1987 s. 4. Indelningen användes bl.a. i (red. ), Ordenskalender /59. Svenska innehavare av svenska och utländska riddarordnar samt vissa svenska medaljer, : Kungl. , 1958, s. 349-350. 2448 Löwenhielm 1998 s. 67. 2449 SB PM 2006:1 s. 9. 2450 1875 s. 207. 2451 Reuterskiöld s. 212. 2452 1959 s. 31-32. 2453 1875 s. 353 och 417-419. 2454 Areen 1938 s. 72-77; 1933. 2455 1933 s. 34-35; Areen 1938 s. 137. Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering undantagsvis för insatser i offentlig tjänst eller offentligt uppdrag.2456 reform borde den inte delas ut för tjänste- eller uppdragsmeriter.2457 Medaljen har fortsatt att användas som regeringsmedalj för att belöna insatser för kultu- rella, vetenskapliga och andra allmännyttiga ändamål. Det skall vara fråga om personliga in- satser på riksplanet. Om insatserna har anknytning till en anställning eller ett uppdrag bör medaljen komma i fråga bara om insatserna är synnerligen förtjänstfulla och överträffar vad som kan förväntas inom ramen för en mycket väl skött anställning eller ett mycket väl utfört uppdrag.2458 För nit och redlighet i rikets tjänst (1803-) Hedersbelöning för nit och redlighet i rikets tjänst instiftades och skulle förlänas till tulltjänstemän som handlat nitiskt och oförtrutet i tjänsten. Medaljen synes omgående ha blivit bortglömd men återupprättades av på 1830-talet.2459 Den utdelades då fortfarande till tulltjänstemän och i gröna band, men delades den ut även till andra kategorier av statstjänstemän och i högblått band med gula kanter.2460 Under tid förkortades namnet till För nit och redlighet i rikets tjänst.2461 delas den enbart ut i guld i en storlek, den sjätte storleken, för att undvika att olika befatt- ningshavare får medaljer av olika valör på grund av skillnad i löneplacering.2462 I ordenspropositionen angavs att denna medalj successivt kommit att användas som ”ett slags surrogat för en orden” för ”den stora majoritet av statsanställda som inte i likhet med de högre tjänstemännen har kunnat få ordnar”.2463 beslutades att väl vitsordad tjänst skulle krävas, eller lägst om den anställde avgick med pension eller det fanns annan särskild anledning. Då infördes också möjlighet att välja mellan medaljen och ett arm- bandsur i guld. Genom upphörandet av utdelning av ordnar till svenska medborgare blev utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst en enhetlig belöning för lång och trogen stats- tjänst. Det förutsågs att medaljen skulle kunna avskaffas och enbart klockan bibehållas, om praktiskt taget alla mottagare skulle välja klockan.2464 Så har dock inte blivit fallet. Utifrån de nu angivna grunderna regleras utmärkelsen genom förordningen (1974:225) om utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst”.2465 Utmärkelsen består numera av ett ur, ett konstglas eller en medalj efter den belönades val. Ur och konstglas ska enligt 5 § vara försedda med en bild av lilla riksvapnet i enlighet med de anvisningar som statsheraldikern meddelar, och medaljens framsida ska utformas på det sätt som Kungl. På alla former av utmärkelsen ska inskriptionen ”För nit och redlighet i rikets tjänst” finnas. 1973:91 s. 9. 2457 Ds Fi 1972:5 s. 40, prop. 1973:91 s. 26. 2458 SB PM 2006:1 s. 9. 2459 1875 s. 359; 1959. 2460 Areen 1938 s. 77-78. 2461 1875 s. 474. 1973:91 s. 8, se även första kammarens första tillfälliga utskotts bet. 1946:16 och andra kamma- rens första tillfälliga utskotts bet. 1946:14 samt rskr. 1973:91 s. 8. 1973:91 s. 9 och 25-26. Se också Ds Fi 1972:5 s. 22-23 och 32-34. 2465 Senast ändrad genom SFS 2007:838. Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering Enligt 8 § får meddela närmare föreskrifter för verkställigheten av förord- ningen. Huruvida denna medalj ska anses vara en kunglig belöningsmedalj kan diskuteras, då förläningarna inte längre beslutas på regeringsnivå i enskilda fall. Den anses ändå vara en av regeringen utdelad kunglig medalj.2466 Eftersom den styrs av en förordning, syftar till att be- löna statstjänst generellt och inte tjänstgöring i något visst statligt verk, och historiskt sett disponerats av Kungl. Maj:t i statsrådet, framstår denna kategorisering som rimlig. Att den administreras av och i praktiken delas ut av den myndighet där den stats- anställde råkar vara anställd statlig tjänst leder inte till att den utan vidare kan jämställas med medaljer utdelade av myndigheter. När den ska bäras till uniform kategorise- ras den dock som en ’övrig officiell medalj’,2467 en klassificiering som inte framstår som över- tygande. memores alios fecere merendo (1805-) lät ta fram förslag till flera medaljer,2468 men endast denna medalj, avsedd för allmännyttig verksamhet, blev utdelad. Namnet betyder ”Åt dem som genom välgärningar befästat sitt minne hos andra”2469 och är redan från början en medalj som syftar till att belöna berömliga gärningar.2470 Den övergick sedan under den Bernadot- teska dynastin till att närmare bestämt bli en belöning för räddande av människoliv.2471 Den blev en belöning endast tilldelad utlänningar, medan den instiftade medaljen För be- römliga gärningar tilldelades svenskar.2472 Denna medalj har utdelats mycket sparsamt.2473 För medborgerlig förtjänst (1832-) Denna medalj instiftades av . Namnet är en gjord fri översättning av meruere labores och det är fråga om samma medalj men med olika inskriptioner.2474 Medaljen förlänades av Kungl. Maj:t i statsrådet,2475 och successivt kom den att anses som en annan utmärkelse än : medan gavs för kulturella, mer vittomfattade förtjänster, belönades lokala insatser genom För medborgerlig förtjänst.2476 Den 2466 Löwenhielm 1998 s. 67-68. Löwenhielm kategoriserar den i grupp G, av regeringen utdelade kungl. medaljer, tillsammans med , För berömliga gärningar, memores, För mod och rådighet till sjöss och För medborgerlig förtjänst. 2467 Reglemente Uniformsbestämmelser 2015 s. 369-370; Braunstein 2007 s. 52. Den placeras då tillsammans med medaljer utdelade av akademier, universitet och myndigheter. 2468 Se 1959. 2469 Löwenhielm 1998 s. 44. 2470 1875 s. 254-255 och 420-421. 2471 Areen 1938 s. 75-76. 2472 1933 s. 36. 2473 Löwenhielm 1998 s. 44. 2474 1875 s. 207, 254 och 356-358; Areen 1938 s. 78. 2475 Reuterskiöld s. 212. 2476 1933 s. 34-35; Areen 1938 s. 137. Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering förlänades därmed främst till kommunala förtroendemän, men även mer allmänna samhälls- insatser kunde komma i fråga.2477 En närmare beskrivning av syftet är att den tilldelas personer ”som gjort särskilt stora insatser för samhället eller i det praktiska livet”.2478 ordensreform skulle medaljen – i den mån den delades ut efter meritvär- dering – inte längre delas ut på sådan grund. Det ansågs ”obehövligt och i viss mån stridande mot nutida värderingar att staten [---] upprätthåller ett belöningssystem för de kommunala förtroendemännen”.2479 Medaljen har därmed reform delats ut endast ett fåtal gånger, , och då med motiveringar som knappast skilt sig från vad som gäller för quorum.2480 Cirkeln kan därmed anses sluten och det kan ifrågasättas om det finns skäl att upprätthålla uppfattningen att det är fråga om två olika utmärkelser. För nyttiga uppfinningar (1832-) , med den senast nämnda medaljen, instiftade denna medalj, men den synes inte ha delats ut mer än i ett exemplar år 1865.2481 Det är samma medalj som Quod inventas vitam excoluere per artes, se nedan. förekom misslyckade försök att återuppliva medaljen.2482 För berömliga gärningar (1832-) Även denna medalj instiftades av , och den skulle användas för att belöna räddande av människoliv och andra räddningsbragder.2483 är den en rege- ringsmedalj som delas ut till personer som rådigt och modigt räddat en människa i livsfara.2484 Den torde även kunna delas ut postumt,2485 vilket är betydelsefullt med tanke på dess syfte. Som ovan nämnts motsvarar den memores alios fecere merendo, som tilldelas utlänningar. Denna medalj har utdelats mycket sparsamt.2486 Quod inventas vitam excoluere per artes (1860) Denna medalj, vars namn betyder ”därför att de genom uppfunna konster gjort livet rikare”2487 instiftades . Dess namn kommer från en devis fastställd av , vilken togs upp av för medaljen För nyttiga uppfinningar (se ovan).2488 Den delades ut i ett exemplar i band av år 1860.2489 2477 Ds Fi 1972:5 s. 40, prop. 1973:91 s. 9. 2478 Löwenhielm 1998 s. 44. 2479 Ds Fi 1972:5 s. 40. 2480 SB PM 2006:1 s. 10. 2481 Areen 1938 s. 78-79; 1961 s. 144-145. 1933 s. 36 anger att den även delades ut av och . 2482 1961 s. 145-147. 2483 Areen 1938 s. 79. 2484 SB PM 2006:1 s. 10. 2485 ”Vad gäller för postuma medaljer?”, , . 2486 Löwenhielm 1998 s. 44. 2487 1961 s. 139. 2489 Areen 1938 s. 82; 1961 s. 142-143; 1987 s. 4 Ordens- och medaljväsendets rättsliga reglering För lång(varig) och trogen tjänst (1884-) Denna medalj förefaller i litteraturen bara omnämnas av Löwenhielm, och det är svårt att finna närmare uppgifter om den. Den har enligt samma författare utde- lats mycket sparsamt.2490 Medaljen delades ut till personer som hade arbetat i allmän tjänst, antingen som statligt anställda eller som anställda i andra allmänna inrättningar. Endast tolv medaljförläningar har kunnat identifieras, den senaste (sista?) För omsorgsfull renvård – Buorre reinuhimmest – Väjkele reijnomännih (1897-) Denna medalj instiftades av . Den tas oftast upp bland de av regeringen utdelade medaljerna2492 men bland av statliga verk och institutioner utdelade me- daljer.2493 Det förstnämnda alternativet torde vara korrekt. Medaljen är unik på det sättet att den har namn på tre språk. återgavs samiskan med Puorre påtsoi suittemest,2494 men efter en revidering efter trontillträde ändrades nordsamiskan till Buorre reinuhimmest och senare tillkom det sydsamiska Väjkele reijnomännih. Medaljen delades senast ut år 2004.2495 För mod och rådighet till sjöss i farofylld tid (1941-45) Medaljen instiftades av och delades ut för att belöna civila sjömäns insatser under andra världskriget.2496 8.4.3.Medaljer utdelade av H.M. Konungen i hovprotokoll Serafimermedaljen (1748-) Serafimermedaljen delades ut genom beslut i ordenskapitlet (se nedan av- snitt 8.4.4.) men numera genom beslut i hovprotokoll, sedan den av Kungl. ställts till konungens personliga förfogande. Den delas ut till person som ”genom humanitär och allmänt samhällsgagnande gärning gjort sig synnerligen förtjänt”.2497 H.M. Konungens medalj (1814-) Denna medalj – vars uppkomsttid inte är helt klarlagd2498 – delades först huvudsakligen ut till anställda vid hov- och slottsstaterna och men även undantags- vis till andra personer. Den kallades ofta ”hovmedaljen”2499 . 2490 Löwenhielm 1998 s. 44; Löwenhielm i (red.) 1998 s. 60. 2491 ”trogen tjänst”, , ; se även ”Amiralen, kavassen och dra- gomanen”, , . 2492 Areen 1938 s. 84; Löwenhielm i (red.) 1998 s. 60; SB PM 2006:1 s. 10.