sou · H9B378 · 2021-10-08 00:00:00 — Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv till utredningen ordnad utveckling för en god och nära vård (dir. 2019:49) med upp- draget att utreda förutsättningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa, i syfte att bl.a. förebygga svårare ohälsa och sjukskriv- ning. Det är viktigt att barn och unga som lider av psykisk ohälsa, och som inte behöver den specialiserade vårdens insatser, fångas upp i över- gången från den sammanhållna barn- och ungdomshälsovården till vård för vuxna. De båda utredningarnas uppdrag bör därför samordnas med varandra. Ansvaret för de hälso- och sjukvårdande insatserna och de före- byggande och hälsofrämjande insatserna behöver renodlas genom att tydliggöra olika aktörers och professioners roller och ansvar. Det finns också behov av att definiera vad som ingår i uppdraget att erbjuda en god och nära vård för barn och unga och att avgränsa uppdraget i förhållande till andra relevanta aktörer inom regioner och kommuner, t.ex. barn- och ungdomspsykiatrin och . Dessutom bör samordningsansvaret tydliggöras för vård- och behand- lingsinsatser för barn och unga gentemot andra aktörer såsom den kommunala hälso- och sjukvården. Även tandvårdens roll ska beaktas. Det är särskilt viktigt att tydliggöra hälso- och sjukvårdens ansvar för hälsofrämjande och förebyggande insatser så att barn och unga som har behov kan erbjudas adekvata insatser. finns många olika aktörer som är inblandade i hälso- och sjukvården för barn och unga vilket kan bidra till otydlighet och risker för dessa individer att falla mellan stolarna. Lämpligheten av ett ge- mensamt huvudmannaskap för aktörerna i primärvården (mödravår- den, barnhälsovården, vårdcentralerna) och ungdomsmottagningarna behöver därför övervägas. Även när det gäller de medicinska delarna av elevhälsan kan för- och nackdelar med ett förändrat huvudmanna- skap övervägas. Skolsköterskornas roll i elevhälsan ska dock vara oför- ändrad, dvs. deras närvaro i skolan ska bestå, detta eftersom skolskö- terskorna har en viktig roll i skolornas hälsofrämjande arbete och är en viktig del i elevhälsans samlade kompetens. Av 3 kap. 7 § skollagen framgår exempelvis att det vid utredning av behov av särskilt stöd ska ske samråd med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. För att möjliggöra en samordning av relevanta aktörer med bety- delse för barn- och ungdomsvården är det också angeläget att det finns ändamålsenliga och effektiva kontaktvägar mellan de olika aktörerna så att barn och unga snabbt kan få hjälp hos rätt instans. Även i förhållande till specialiserad hälso- och sjukvård är det viktigt att kommunikation och återkoppling fungerar som den ska. Även samordningen av barnhälsovården och ungdomsmottag- ningar med och annan relevant verksamhet som riktar sig till barn i så kallade familjecentraler kan förbättras. Framtidens verksamheter behöver kunna organiseras på ett mer sammanhållet och ändamålsenligt sätt, där det är klarlagt för vilka åldersgrupper den sammanhållna barn- och ungdomshälsovården ska erbjudas. En utgångspunkt för detta ska vara att förenkla dagens system och om möjligt minska antalet aktuella aktörer. Möjligheten att samordna vårdinsatser för barn i barnhälsovården och för barn och unga inom ungdomsmottagningarnas verk- samhet skulle t.ex. leda till en sådan minskning. –utreda försättningarna för en sammanhållen och resurseffektiv god och nära vård för barn och unga och föreslå hur reformen kan organiseras och genomföras på ett ändamålsenligt sätt, inklusive att överväga lämpligheten och möjligheten av ett gemensamt huvud- mannaskap för bl.a. aktörerna i primärvården (mödravården, barn- hälsovården, vårdcentralerna), ungdomsmottagningarna och de medicinska delarna av elevhälsan, –kartlägga kontaktvägar mellan relevanta instanser inom barn- och ungdomsvården och vid behov föreslå hur dessa kan bli mer ända- målsenliga och effektiva så att barn och unga kan få sina samlade hälso- och sjukvårdsbehov tryggt omhändertagna, –bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker , t.ex. genom att det införs en ny vårdinsats inom primär- vården, –föreslå vad som ska ingå i uppgiften att erbjuda en sammanhållen god och nära vård för barn och unga och vilka åldersgrupper som vårdens olika aktörer ska ha ett ansvar för, –utreda samordningsansvaret gentemot andra aktörer, t.ex. den spe- cialiserade vården, och hur samverkan med relevanta aktörer såsom familjecentraler kan stärkas, –lämna förslag som bidrar till att vården utformas så att barn, unga och närstående ska kunna vara delaktiga i planering, genomför- ande och uppföljning av stöd och insatser, och –lämna nödvändiga författningsförslag och i det arbetet säkerställa att de förslag som lämnas särskilt beaktar lagstiftning som behand- lar integritetsaspekter. Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren utgå från ett barn- rätts- och ungdomsperspektiv samt ta hänsyn till närståendeperspek- tivet. De insatser som utredaren föreslår ska syfta till att barn och unga erbjuds en jämlik hälso- och sjukvård och hälsofrämjande insat- ser under hela uppväxten, i alla åldrar oavsett modersmål, bostadsort eller vårdgivare. För att få till en sammanhållen vård krävs ett fungerande informa- tionsutbyte. Den mångfald av aktörer som barn och unga möter styrs av olika lagstiftningar och måste löpande hantera avvägningen mellan åena sidan sekretessregler som värnar den enskildes integritet och behovet av informationsdelning för att kunna ge en god vård. –föreslå hur möjligheterna till en god informationsförsörjning för såväl verksamheterna som för den enskilde kan stärkas, både när det gäller utbyte av information inom och mellan olika verksam- heter eller huvudmannagränser, och –lämna nödvändiga författningsförslag och i det arbetet särskilt be- akta och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (EU:s dataskyddsförordning). Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren beakta arbetet med patientkontrakt. I analysen ska även ingå att säkerställa att barn och unga som önskar och där så bedöms lämpligt, ska ha tillgång till sin egen hälsoinformation. Nationell uppföljning av barn- och ungdomshälsovården En central uppgift för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga bör vara att följa barns och ungas hälsoutveckling både individuellt och på aggregerad nivå. Som ett led i detta bör en sammanhållen journalföring övervägas som ska kunna följa barnets individuella hälsoutveckling från dagens mödra- och barnhälsovård till elevhälsan och ungdomsmottagningarna, detta i enlighet med vad Kommissionen för jämlik hälsa föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2017:47). På så sätt samlas informationen om barnets eller den unges hälsoutveckling och det ger ett gott beslutsunderlag för even- tuella åtgärder. En sådan uppföljning underlättar också kunskaps- utvecklingen om barns och ungas hälsobehov på nationell nivå och kan bidra till att utveckla mer effektiva och tidiga insatser för att förebygga ohälsa hos barn och unga. –föreslå hur en samlad uppföljning av barns och ungas fysiska och psykiska hälsa kan utformas som stöder utvecklingen dels av det hälsofrämjande arbetet för barn och unga både på individuell och nationell nivå, dels av vårdens utformning och innehåll, och –lämna nödvändiga författningsförslag och i det arbetet särskilt beakta EU:s dataskyddsförordning. Uppdraget att främja utvecklingen av en sammanhållen god och nära vård för barn och unga med bl.a. psykisk ohälsa Både nuvarande regering och tidigare regeringar har genomfört om- fattande reformer och satsningar på psykiatrin och inom området psykisk hälsa. anges att ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. För barn- och ungdomspsykiatrin har kapaciteten att ta emot fler patienter ökat, men ökningen av barn och unga som mår dåligt har ökat i högre takt vilket innebär att tillgången till vård ändå inte motsvarar behovet. har staten och SKL tecknat överenskommelser om insatser på området psykisk hälsa bl.a. för att stödja huvudmännens arbete med att möta den psykiska ohälsan hos barn och unga. För att uppnå målet om en köfri barn- och ungdomspsykiatri behöver det finnas en väl fungerande första linjens vård som i ett tidigt skede kan fånga upp de barn och unga som be- höver hjälp och stöd. Målet kan inte nås enbart genom en utbyggnad av den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin, utan en samman- hållen och resurseffektiv god och nära vård är en förutsättning även för detta. För att stödja huvudmännen i deras nuvarande arbete med att ut- veckla en mer sammanhållen god och nära vård för att bl.a. möta den psykiska ohälsan bland barn och unga ges utredningen även ett Denna del av uppdraget ska ske i nära dialog med företrädare för ett antal regioner, kommuner och enskilda skol- huvudmän. I dialogerna med dessa aktörer kan också deras respek- tive förutsättningar för att ge bra vård och stöd till barn och unga med psykisk ohälsa, samsjuklighet, kroniska sjukdomar och funktions- nedsättningar belysas. På så sätt kan utredaren få kunskap om i vad mån det nationella stödet från både myndigheter och SKL är ända- målsenligt utformat. Den kunskap och de erfarenheter som det främ- jande uppdraget ger utredaren utgör ett viktigt underlag för de för- slag som utredaren har i uppdrag att lämna. Utredarens främjande uppdrag innebär att, i dialog med företrä- dare för ett antal regioner, kommuner och enskilda skolhuvudmän, stärka och stödja deras arbete med att främja psykisk hälsa och mot- verka psykisk ohälsa hos barn och unga samt att förebygga samsjuk- lighet och kroniska sjukdomar. Arbetet ska stimulera och inspirera huvudmännen till att utveckla relevanta verksamheter för att på bästa sätt möta de utmaningar som finns. –föra dialog med ett relevant antal regioner, kommuner och enskilda skolhuvudmän av varierande storlek och med en geografisk sprid- ning med målet att ge aktörerna stöd och inspiration för att ut- veckla former för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga, –bistå med goda exempel på framgångsrika arbetssätt från andra huvudmän, t.ex. samarbete mellan MVC, BVC, specialiserad hälso- och sjukvård, förskola, skola, socialtjänst och tandvård, –fånga upp svårigheter och framgångsfaktorer som identifieras i dialogerna och beakta detta i utredningsarbetet, samt –föra dialog med SKL, , , rele- vanta skolmyndigheter liksom regionernas och kommunernas egna kunskapsstrukturer för att säkerställa att arbetet utgör ett kon- kret stöd för en kunskapsbaserad verksamhet och som en del av en samlad nationell kunskapsstyrning. –i samråd med regioner, kommuner, enskilda skolhuvudmän, SKL, , , relevanta skolmyndigheter, professioner och andra berörda parter, ta fram underlag som reger- ingen kan använda i utformningen av en överenskommelse med SKL som syftar till att uppnå målet om en köfri barn- och ung- domspsykiatri i enlighet med januariavtalet, detta dels genom in- satser inom ramen för överenskommelsen som riktas mot barn- och ungdomspsykiatrin i sig, dels genom utveckling av det främjande och förebyggande arbetet, så som omställningen till den nära vården, utvecklad elevhälsa och särskilda insatser riktade mot riskgrup- per. Underlaget kan även användas för andra nationella insatser för att uppnå målet om en köfri barn- och ungdomspsykiatri, –inom ramen för arbetet med att ta fram underlaget till överens- kommelse med SKL analysera och ge förslag på hur utökade natio- nella insatser kan bidra till att uppnå målet om en köfri barn- och ungdomspsykiatri i enlighet med januariavtalet. Förslagen ska vara skalbara. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser för berörda aktörer. I synnerhet ska konsekvenserna för kvinnor, män och flickor och pojkar, samt hälso- och sjukvårdens och berörda myndigheters roll beskrivas. Även konsekvenserna för en jämlik vård ska beskrivas, både vad gäller jämlik vård mellan olika grupper och kön och vad gäller jämlik vård över landet. Utredaren ska beräkna och beskriva de administrativa, organisa- toriska och ekonomiska konsekvenserna av de förslag som läggs fram. Om förslagen innebär kostnadsökningar för stat respektive lands- ting och kommun ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Om förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen, ska de konsekvenser och de särskilda avvägningar som motiverat förslagen särskilt redo- visas (se 14 kap. 3 § RF). Barnrätts- och ungdomsperspektivet ska beaktas i utredningen och konsekvenser för barn och unga ska särskilt belysas. –belysa hur eventuella organisatoriska förändringar påverkar elev- hälsan och ungdomsmottagningarna och förutsättningarna att stödja barn och unga, och –belysa och analysera konsekvenserna av förslagen för barn och unga, med särskilt fokus på grupper som i dagens system inte får sina behov av sjukvårdande och hälsofrämjande insatser tillräckligt till- godosedda, bl.a. späda barn, barn och unga med psykisk ohälsa och barn och unga med funktionsnedsättningar, kroniska sjukdomar och samsjuklighet som har behov av samordnande insatser från olika aktörer. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska i arbetet samråda med berörda myndigheter, vårdgi- vare och organisationer som företräder barn och unga och professio- nerna. Dialogen med barn och unga är särskilt angelägen. Utredaren ska utgå ifrån och samordna sina förslag med utredningen nad utveckling för god och nära vård (S 2017:01) och Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07) liksom med andra relevanta utredningar. Uppdraget att utreda förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga ska redovisas . ska uppdraget att främja utvecklingen av en sammanhållen god och nära vård för barn och unga med bl.a. psykisk ohälsa delredovisas. Delredovisningen ska göras genom att en skrift- lig redogörelse lämnas in till (). Den skriftliga redogörelsen ska innehålla en övergripande beskriv- ning av deluppdraget om att ta fram ett underlag som regeringen kan använda i utformningen av en överenskommelse med SKL. I övriga delar ska uppdraget redovisas . 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! ! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. EU:s förordning om terrorisminnehåll på internet – frågan om behörig myndig- het. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Från kris till kraft. Återstart för kulturen. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Riksintressen i hälso- och sjukvården –stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. –böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. Högskoleprovets organisation och styrning. Omslag: Bild: