sou · H9B387 · 2021-11-02 00:00:00 — Av lagens förarbeten framgår att bakgrunden till det allmänt angivna tillämpningsområdet är att medlemsstaterna, med hänsyn tagen till de internationella förpliktelserna, kan tolka begreppen tryggande av försvaret samt allmän ordning och allmän säkerhet på olika sätt beroende på tidpunkt, innehåll och det aktuella fallet. I för- arbetena uttalas också att vägledande information om lagens tillämp- ningsområde kan fås exempelvis genom sådana offentliga styrdoku- ment om försörjningsberedskap och nationell säkerhet som statsrådet upprättar, se vidare nedan. Det är det finska arbets- och näringsministeriet som handlägger ärenden enligt lagen. Ministeriet är också nationell kontaktpunkt enligt EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. För utlänningars köp av fastigheter gäller i lagen om till- ståndsplikt för vissa fastighetsförvärv (470/2019). Lagen behandlas inte här. 6.12.2Företag som omfattas – föremål för tillsyn Föremål för tillsyn, det vill säga företag som omfattas av lagen, är a)försvarsindustriföretag, b)företag som producerar eller levererar kritiska produkter eller tjänster som hänför sig till lagstadgade uppgifter för sådana myn- digheter i som är viktiga för samhällets säkerhet, och c)sammanslutningar eller rörelser som på grund av sin verksamhets- gren, affärsverksamhet eller sina förbindelser som helhet bedömt ska anses vara en kritisk organisation med tanke på tryggandet av samhällets vitala funktioner. 6RP 42/2011 rd s. 13 och 24. Utblick mot andra länder avses företag som tillverkar produkter med dubbla användningsområden och företag som producerar eller levererar krigsmateriel eller andra produkter eller tjänster som är viktiga för det militära försvaret. Exempel på myndigheter som är viktiga för samhällets säkerhet (säkerhetsmyndigheter) är Försvarsmakten, Gränsbevakningsväsendet, polisen, tullen, Försörjningsberedskapscentralen, nationella säkerhetsmyndighet (NSA) och Transport- och kommunikations- verket (Traficom). I förarbetena uttalas att begreppet säkerhetsmyn- dighet kan omfatta nya myndigheter när den säkerhetspolitiska miljön förändras. Det centrala när det gäller att definiera en säker- hetsmyndighet är att myndigheten ansvarar för en i lag föreskriven uppgift som hänför sig till tryggandet av den allmänna ordningen eller säkerheten i landet. Produkter eller tjänster vars produktion eller leverans kan anses vara kritiska är till exempel programvara, cybersäkerhetstillämpningar, molntjänster och andra produkter samt tjänster som anknyter till upprätthållandet av dessa.7 Med samhällets vitala funktioner avses till exempel tryggande av försörjningsberedskapen och den kritiska infrastrukturen. I lagen räknas inte upp några särskilda branscher eller aktiviteter som omfattas av tillsynen. Av förarbetena framgår att bedömningen av om ett företag ska anses ha en kritisk betydelse med tanke på tryg- gandet av samhällets vitala funktioner kan variera beroende på den försvarspolitiska situation som för tillfället befinner sig i och att det avgörande i varje situation i regel är att försörjningsbered- skapen kan tryggas. Som nämnts ovan uttalas i förarbetena också att företag och investerare kan få vägledande information om lagens tillämpningsområde av till exempel offentliga styrdokument om försörjningsberedskap och nationell säkerhet som statsrådet upp- rättar med jämna mellanrum.8 I detta sammanhang hänvisas till den finska säkerhetsstrategin som bygger på strategierna för tryggande av samhällets vitala funktioner. I strategin beskrivs vilka samhällets vitala funktioner är och fastställs vilka uppgifter som är strategiska för att funktionerna ska kunna tryggas.9 Strategin kompletteras av andra beslut, strategier och styrdokument som anknyter till bered- skap och som upprättats av statsrådet och olika förvaltningssektorer. 7RP 103/2020 rd s. 25. 8RP 42/2011 rd s. 13 och 24 och RP 103/2020 rd s. 10. 9För den senast beslutade strategin, se Statsrådets principbeslut 2.11.2017 – Säkerhetsstrategi för samhället. Utblick mot andra länder Ett sådant dokument är Statsrådets beslut om målen med försörj- ningsberedskapen (1048/2018). I det beslutet fastställs att till sam- hällets kritiska infrastruktur hör bland annat systemen för produktion, överföring och distribution av energi, transport- och logistiktjänster, det digitala samhällets informationssystem samt kommunikationsnät och kommunikationstjänster, medier, betalningsrörelse- och värde- papperssystem, tryggade lägesbestämnings- och tidsdatasystem samt vattenförsörjning och avfallshantering. Att ett företag är verksamt inom en sektor som är viktig för för- sörjningsberedskapen eller andra vitala funktioner betyder dock enligt förarbetena inte nödvändigtvis att det omfattas av tillsynen enligt lagen. Som exempel anges att det inom till exempel livsmedels- försörjningen och logistiken finns många företag som inte har kritisk betydelse för försörjningsberedskapen.10 6.12.3Vad som avses med företagsköp Med företagsköp avses enligt lagen ett köp eller annan motsvarande åtgärd genom vilken en utländsk ägare förvärvar minst en tiondedel en tredjedel eller hälften av det röstetal som samtliga aktier i bolaget medför, eller motsvarande faktiskt inflytande i ett aktiebolag eller annat föremål för tillsyn. Definitionen är avsedd att på ett så hel- täckande sätt som möjligt omfatta olika direkta och indirekta för- faranden som syftar till att bringa ett företag som omfattas av lagens tillämpningsområde i utländsk ägo, under utländsk kontroll eller under utländskt faktiskt inflytande. Med annan motsvarande åtgärd avses mot den bakgrunden till exempel åtgärder som vidtas på basis av det egna aktieinnehavet, såsom beslut om höjning eller sänkning av aktiekapitalet samt tecknande av aktier vid en riktad emission.11 Lagen innehåller detaljerade regler kring hur den andel som för- värvas ska räknas ut. Det lägsta tröskelvärdet, en tiondedel av det totala röstetalet, grundar sig på bestämmelserna om en tiondedels minoritet i den finska aktiebolagslagen (642/2006).12 De övriga tröskelnivåerna har införts för att lagens syfte – att begränsa förvärv bara när ett ytterst viktigt nationellt intresse kräver – lättare ska kunna uppnås. 10RP 42/2011 rd och RP 103/2020 rd s. 23. 11RP 42/2011 rd s. 21. 12RP 42/2011 rd s. 14. Utblick mot andra länder om huruvida ett ytterst viktigt nationellt intresse äventyras har be- dömts inte kunna i alla situationer bedömas vid tio procents tröskel, eftersom det finns företag i vilka ett sådant innehav utan problem skulle kunna tillåtas, men majoritetsinnehav eller inflytande som närmar sig ett sådant skulle innebära att ett ytterst viktigt nationellt intresse kan äventyras.13 6.12.4Utländska aktörer som omfattas I lagen används uttrycket utländska ägare för de investerare som omfattas. Med utländska ägare avses a)utländska fysiska personer som inte har bosättningsort i någon av EU:s eller EFTA:s medlemsstater, b)sammanslutningar och stiftelser som inte har sin hemort inom någon av EU:s eller EFTA:s medlemsstater, och c)sammanslutningar och stiftelser som har sin hemort i en stat som tillhör EU eller EFTA, men i vilken en sådan aktör som avses i a) eller b) innehar minst en tiondedel av det sammanlagda röstetal som samtliga aktier i bolaget medför eller utövar motsvarande fak- tiskt inflytande i sammanslutningen. I fråga om företagsköp inom försvarssektorn, bland annat produkter med dubbla användningsområden, betraktas som utländsk ägare också en aktör som har sin hemort i någon annan av EU:s medlems- stater än eller inom EFTA. Detsamma gäller sådana fin- ländska sammanslutningar och stiftelser där en fysisk person eller en sammanslutning eller stiftelse som har sin bosättningsort eller hemort i någon annan av EU:s medlemsstater än eller i någon av EFTA:s medlemsstater innehar minst en tiondedel av det röstetal som samtliga aktier i aktiebolaget medför eller som utövar motsvarande faktiskt inflytande i sammanslutningen eller rörelsen. 13RP 73/2014 rd s. 2. Utblick mot andra länder 6.12.5Obligatorisk ansökan vid företagsköp inom försvars- och säkerhetsområdet Om föremålet för ett företagsköp är ett försvarsindustriföretag eller ett företag som producerar eller levererar kritiska produkter eller tjänster som hänför sig till lagstadgade uppgifter för säkerhetsmyn- digheter, måste den utländska ägaren ansöka om bekräftelse, det vill säga godkännande, av företagsköpet. Ansökan ska göras till arbets- och näringsministeriet innan transaktionen genomförs. Om ansökan om bekräftelse av ett företagsköp inte har gjorts, kan arbets- och näringsministeriet utsätta inom vilken an- sökan ska göras. 6.12.6Frivillig anmälan av andra företagsförvärv Om det är fråga om ett annat företagsköp än företagsköp inom för- svars- eller säkerhetsområdet, kan den utländska ägaren anmäla för- värvet för bekräftelse på frivillig väg. En sådan anmälan kan göras tidigast i det skede som föregår det slutliga genomföran- det av transaktionen, till exempel när en avsiktsförklaring tecknats. Om ministeriet inte från mottagandet av de upp- gifter som behövs för att behandla ärendet fattar ett beslut om fortsatt utredning eller från mottagandet av uppgifterna inte gör någon framställning om överföring av ärendet för behand- ling vid statsrådets allmänna sammanträde, anses företagsköpet ha blivit bekräftat. 6.12.7En ansökan respektive anmälan ska innehålla vissa uppgifter En ansökan eller anmälan kan formuleras fritt, men ska innehålla bland annat de uppgifter som anges i EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ministeriet har upprättat en förteckning över uppgifter som ska lämnas. En ansökan eller anmälan ska göras på finska eller svenska. Ministeriet kan begära de ytterligare upplysningar som är nöd- vändiga för behandlingen av ärendet. Utblick mot andra länder från det att ministeriet fått kännedom om före- tagsköpet. 6.12.8Undantag från bekräftande av företagsköp I lagen anges flera situationer då bekräftelse av företagsköp inte behövs. Ett sådant exempel är när den utländska ägaren i samband med en ökning av aktiekapitalet tecknar aktier i ett aktiebolag som är föremål för tillsyn i proportion till de aktier som ägaren redan har i bolaget. Ett annat är när den utländska ägaren får egendom genom arv eller testamente eller med stöd av giftorätt. Arbets- och näringsministeriet utöver tillsyn över att bestämmel- serna i lagen följs. Ministeriet kan på eget initiativ begära infor- mation om ett företagsköp som omfattas av lagen. Ministeriet ska i dessa fall begära uppgifterna från det att mini- steriet fått kännedom om företagsköpet. Om det finns särskilda skäl kan ministeriet ålägga en köpare att göra en ansökan eller en anmälan även beträffande en åtgärd som ökar inflytandet men som inte resul- terar i att tröskelvärdena överskrids. Om det är uppenbart att avsikten med ett företagsköp eller ett för- farande, arrangemang eller någon annan åtgärd, som i fråga om verk- ningarna kan jämställas med företagsköp, är att kringgå lagens bestämmelser, kan förvärvet tas upp för prövning på ministeriets eget initiativ. 6.12.10 Närmare om förfarandet Ärenden enligt lagen behandlas alltså av arbets- och näringsministe- riet. Ministeriet inhämtar i den omfattning som behövs utlåtanden även från andra myndigheter. Ministeriet ska bekräfta företagsköp, om köpet inte kan äventyra ett ytterst viktigt nationellt intresse. Om ett sådant intresse kan äventyras, ska ministeriet överföra ärendet för behandling vid statsrådets allmänna sammanträde. Utblick mot andra länder Om ministeriet anser att ett företagsköp inte omfattas av lagens tillämpningsområde, kan ministeriet lämna ärendet utan prövning. Närmare bestämmelser om förfarandet får enligt bemyndigande i lagen vid behov utfärdas av statsrådet genom förordning. Arbets- och näringsministeriet kan i ett beslut om bekräftelse av ett företagsköp ställa de villkor för företagsköpet som är nödvändiga för att trygga ett ytterst viktigt nationellt intresse. Sådana villkor kan förenas med vite. Villkor kan ställas upp bara om parterna i före- tagsköpet förbinder sig att följa dem. I förarbetena uttrycks att villkoren kan variera från fall till fall. De kan exempelvis gälla att en viss funktion eller andel i ett företag lämnas utanför företagsköpet. De kan också gälla fortsatt upprätt- hållande av produktions-, forsknings- och utvecklingsförmågan eller tjänster enligt leveransavtal i eller särskilda säkerhetsarrange- mang, såsom kvalitetsrevision av nätinfrastruktur, samt olika tillsyns- och sanktionsvillkor. Det kan också vara fråga om att bolagets hemvist fortfarande ska vara i . Den primära utgångspunkten är att vill- koren ska utarbetas så att inga tillsynsåtgärder behövs för att de ska uppfyllas och att de inte heller ska medföra kostnader för myndig- heterna. 6.12.12 Följderna av att bekräftelse förvägras Statsrådet kan alltså vägra bekräftelse av ett företagsköp endast om det är nödvändigt med tanke på ett ytterst viktigt nationellt intresse. Om bekräftelse förvägras, ska den utländska ägaren inom den tid som bestäms i beslutet överlåta en så stor andel av sina aktier i bolaget att det röstetal som aktierna medför sjunker under en tiondedel eller någon annan andel av det sammanlagda röstetalet för aktierna i bolaget som godkänts genom ett tidigare beslut om bekräftelse. Efter att bekräftelse har förvägrats får den utländska ägaren vid bolagsstämman rösta endast med det sagda antalet röster. Den utländska ägarens övriga aktier beaktas inte när det för ett giltigt beslut krävs samtycke av ägarna till en viss andel av bolagets aktier. Detta gäller även ut- ländska ägares andelar i andelslag och röstetal vid andelsstämman. Utblick mot andra länder Om bekräftelse förvägras för ett företagsköp där faktiskt infly- tande i ett annat företag än ett aktiebolag övergår till en utländsk ägare eller för förvärv av en rörelse, återgår de avtal som gäller förvärvet av inflytande eller rörelsen som bestäms i beslutet. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet försummar att ansöka om bekräftelse av ett företagsköp ska, om gärningen inte är ringa eller om inte strängare straff för gärningen föreskrivs i någon annan lag, dömas för företagsköpsförseelse till böter. Samma sak gäller den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet försummar sin skyldighet att på begäran lämna uppgifter till ministeriet eller som lämnar myn- digheterna felaktiga upplysningar eller hemlighåller upplysningar som är viktiga för behandlingen av ärendet. Arbets- och näringsministeriets beslut om att överföra ett ärende för behandling vid statsrådets allmänna sammanträde får inte över- klagas. Det får inte heller ministeriets beslut om att efter en anmälan av ett företagsköp inleda fortsatt utredning. Ett beslut genom vilket ett företagsköp förvägras får överklagas på det sätt som anges i lagen om rättegång i förvaltningsärenden (808/2019). 6.12.15 Avgift för förfarandet Avgiften för behandling av en ansökan om bekräftelse av företags- köp är 5 000 euro.14 6.12.16 Antal granskade förvärv Arbets- och näringsministeriet har med stöd av företags- köpslagen utfärdat i genomsnitt åtta beslut om bekräftelse sedan lagen trädde i kraft . Detta innebär att i genomsnitt cirka 14Arbets- och näringsministeriets förordning om arbets- och näringsministeriets avgifts- belagda prestationer (1182/2020). Utblick mot andra länder av alla utlänningars företagsköp har varit föremål för tillsyn enligt lagen. Ministeriet hade utfärdat sammanlagt 65 beslut om bekräftelse av företagsköp, varav ett på regeringsnivå. De vanligaste faktiska hemländerna för utländska köpare har varit (9 fall), (9 fall), (7 fall), (4 fall), (4 fall) och (4 fall).15 6.13.1Code monétaire et financier I granskas utländska direktinvesteringar enligt Code monétaire et financier.16 Regelverket har uppdaterats och breddats väsentligt och de nu gällande reglerna trädde i kraft huvudsakligen den 1 april 2020.17 gäller till följd av covid-19-pandemin kom- pletterande tillfälliga regler för investerare från tredje länder.18 6.13.2Utländska aktörer som omfattas Med utländsk investerare avses enligt det franska regelverket 2.fysiska personer med fransk nationalitet som inte har hemvist i på det sätt som avses i den franska skattelagstiftningen 3.utländska företag (entité) 4.företag som kontrolleras av sådana personer eller företag som avses i punkterna 1–3 5.alla fysiska personer eller företag som ingår i en kedja av aktörer som kontrollerar en investerande enhet. Med en kedja av aktörer avses en kombination av sådana aktörer som avses i punkterna 3 och 4 och de personer eller företag som kontrollerar dessa. 15RP 103/2020 rd s. 6. 16Artiklarna L151-1– L153-1 och artiklarna R151-1–R152-11. 17Décret n° 2019-1590 du 31 décembre 2019 relatif aux investissements étrangers en . 18Décret n° 2020-892 du 22 juillet 2020 relatif à l'abaissement temporaire du seuil de contrôle des investissements étrangers dans les françaises dont les actions sont admises aux négociations sur un marché réglementé. Utblick mot andra länder Beträffande innebörden av kontroll hänvisar regelverket till handels- lagen.19 Kontrollbegreppet innefattar bland annat att företaget till följd av ägande eller avtal innehar majoriteten av rösträtten vid bolags- stämman eller har befogenhet att utse eller avsätta majoriteten av medlemmarna i företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. Ett företag anses också utöva kontroll när det direkt eller indirekt innehar av rösträtten och ingen annan aktieägare direkt eller indirekt innehar en större andel. I regelverket anges även andra sätt att utöva kontroll. Med en investering avses enligt lagen att •förvärva kontroll över ett franskt företag •förvärva hela eller delar av en verksamhetsgren i ett franskt företag •direkt eller indirekt, ensam eller tillsammans med annan, förvärva av rösterna i en fransk enhet.20 De två första punkterna gäller något förenklat alla investerare, även investerare från EU och EES medan den tredje punkten gäller bara investerare från tredje länder. De verksamheter som omfattas av regelverket är sådana som inne- fattar myndighetsutövning, sådana som kan skada den allmänna ord- ningen, den allmänna säkerheten eller det nationella försvarets intressen samt forskning, produktion eller försäljning av vapen, ammunition, pulver och explosiva ämnen. Regelverket innehåller en lista över de verksamheter som avses. I listan anges följande. 1.verksamhet avseende vapen, ammunition, pulver och explosiva ämnen avsedda för militära ändamål eller krigsmateriel 19Code de Commerce, artiklarna L.233-3 och L.430-1. augusti–gällde tillfälligt mer ingripande regler för granskning av utländska direktinvesteringar. Dessa utelämnas här. 20Enligt tillfälliga regler till följd av Covid-19-pandemin är tröskelvärdet till och med den 31december 2021 av rösterna i ett bolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad, se Décret n° 2020-892 du 22 juillet 2020 relatif à l'abaissement temporaire du seuil de contrôle des investissements étrangers dans les françaises dont les actions sont admises aux négociations sur un marché réglementé. Utblick mot andra länder 2.produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga IV till PDA-förordningen 3.verksamhet som innehar uppgifter som omfattas av försvars- sekretess 4.verksamhet som tillhandahåller informationssäkerhetssystem, även som underleverantör, till vissa verksamhetsutövare som nämns i försvarslagen (Code de la défense) 5.verksamhet som bedrivs av företag som direkt eller som under- leverantör har ingått ett avtal med försvarsministeriet om att tillhandahålla en vara eller tjänst avseende en verksamhet som anges i punkterna 1–3 eller 6 6.verksamhet som rör kryptologi 7.verksamhet som rör utrustning som kan göra det möjligt att lyssna av korrespondens eller som är utformad för att fjärrdetek- tera konversationer eller att fånga upp elektronisk information 8.verksamhet som rör tjänster avseende utvärdering och certi- fiering av säkerheten hos produkter och system för informations- teknologi 9.spelverksamhet, med undantag för kasinon 10.verksamhet som rör metoder som syftar till att hantera olaglig användning av patogener eller giftiga ämnen eller för att förhindra hälsokonsekvenserna av sådan användning 11.verksamhet för behandling, överföring eller lagring av uppgifter vars utlämnande sannolikt kommer att påverka utövandet av verksamhet som omfattas av regelverket 12.verksamhet som avser infrastrukturer, varor eller tjänster som är nödvändiga för att garantera –energiförsörjningen, vattenförsörjningen, transportnät och - tjänster, rymdoperationer, driften av elektroniska kommuni- kationsnät och kommunikationstjänster, –utövandet av polisens, tullens, den civila säkerhetstjänstens och de privata säkerhetsföretagens uppdrag för allmän säkerhet, Utblick mot andra länder –driften av en anläggning med mera av livsavgörande betydelse i den mening som avses i försvarslagen, –skyddet av folkhälsan, –produktion, bearbetning eller distribution av de jordbruks- produkter som förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget, om dessa bidrar till målen för nationell livsmedelstrygghet, –publikation, tryckning eller distribution av presspublikationer och presstjänster online avseende politisk och allmän infor- mation 13.verksamhet som är avsedd att genomföras inom ramen för någon av de verksamheter som omfattas av regelverket och som avser –forsknings- och utvecklingsverksamhet som rör kritisk teknik och som anges i en förteckning som upprättas av ministern (ministre chargé de l'économie). Dessa är cybersäkerhet, arti- ficiell intelligens, robotteknik, additiv tillverkning, halvledare, kvantteknik, energilagring och bioteknik.21 –forsknings- och utvecklingsverksamhet om produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I till PDA-förordningen. En investerare som har för avsikt att göra en investering som omfattas av lagen ska ansöka om godkännande av investeringen hos ministeriet för ekonomi och finans (le ministère de l'Économie, des Finances et de la Relance).22 Innan en ansökan lämnas in kan investeringsobjektet eller investeraren i samförstånd med investeringsobjektet begära ett förhandsbesked i frågan om investeringsobjektets verksamhet om- fattas av regelverket. Ministern har då på sig att bedöma om tillstånd krävs eller inte. Beträffande investeringar som omfattas endast av de tillfälliga bestämmelserna till följd av covid-19-pande- min kan investeraren göra en förhandsanmälan. Om ministern inte motsätter sig investeringen från anmälan behöver 21Arrêté du 31 décembre 2019 relatif aux investissements étrangers en . 22Av artikel R151-7 framgår att vissa investeringar är undantagna från anmälningsplikten. Det gäller huvudsakligen investeringar inom samma koncern och investeringar som avser samma investeringsobjekt som investeraren tidigare fått tillstånd att investera i. Utblick mot andra länder någon ansökan inte göras om investeringen genomförs från förhandsanmälan. Ministern får utfärda föreskrifter om vilken information som ska lämnas i en ansökan om godkännande. Exempel på information som ska lämnas är uppgift om säte, nationalitet, ägandeförhållanden inklu- sive ägarkedjor, delägare som äger av rösterna i investeringsobjektet, detaljerad beskrivning av verksamheten i inve- steringsobjektet, uppgift om ekonomiskt stöd från stat utanför EU samt förteckning över konkurrenter.23 Sedan ansökan kommit in ska ministern meddela investeraren antingen att investeringen inte omfattas av regelverket, att investeringen godkänns eller att ytterligare utredning krävs för att avgöra om investeringen kan godkännas med villkor. Om något meddelande inte lämnas inom rätt tid, ska ansökan anses ha avslagits. Om ministern bedömer att ytterligare utredning krävs, har minis- tern på sig att meddela beslut. Meddelas inget beslut ska ansökan anses ha avslagits.