sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Däremot finns en viss tendens till att pojkar missgynnats av den förändrade betygssättningen då deras medelbetyg föll mer rela- tivt flickors än vad som kan hänföras till ämnen med inställda nationella prov. Vidare föll resultaten i årskurs 9 tydligt bland elever med tidigare psykiatrisk dia- Fjärr- och distansundervisningens effekter Den relativa resultatförsämringen för denna grupp är inte så stor, men följer samma mönster i samtliga ämnen.1396 Gymnasiebetygen följer samma utveckling som innan pandemin. Att de nationella proven ställts in försvårar emellertid jämförelser av betyg då rapportens resultat tydligt pekar på att betygssättningen påverkats av detta. För gymnasiet innebär detta en generösare be- tygssättning i genomsnitt och det finns tecken på att denna ökning varit störst bland fristående skolor. Som framgår av figur 17.2 har kursbetygen i matematik, svenska och engelska förbättras jämfört . Att distansundervisning under vårterminens sista månader skulle ha resulterat i tydligt förbättrade kunskaper före- faller mindre troligt. Den rimligaste förklaringen till denna betygs- förbättring är därför att inställda prov resulterade i generösare betygssättning.1397 Figur 17.2 Kurser som sannolikt avslutas (betyg) Anm.: Resultat från separata regressioner för olika gymnasiekurser. 95-procentigt konfidensintervall indikerat. Källa: och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1396 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1397 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. Fjärr- och distansundervisningens effekter På kursen Matematik 3B, som läses av många elever på studieförbe- redande program, är den ökade betygsskillnaden mellan fristående och kommunala skolor anmärkningsvärt stor. Det finns också vissa tecken på att pojkar missgynnats relativt flickor av att proven ställts in. skrevs ett antal nationella prov på gymnasiet och resultaten på dessa är i nivå . Det finns inte heller några tydliga tecken på att re- sultatskillnaderna mellan olika elevgrupper på dessa prov skulle ha ändrats på något systematiskt sätt. Det finns inte heller några tydliga tecken på att resultatskillnaderna mellan elever i gymnasieskolan med olika familjebakgrund har ökat under pandemin. 17.3.2Effekter på psykisk hälsa Pandemin och smittskyddsåtgärdernas (exempelvis fjärr- och di- stansundervisning) påverkan på psykisk hälsa och välbefinnande hos befolkningen har fått stor uppmärksamhet under hanteringen av pandemin. Flera internationella studier har även undersökt utvecklingen av psykiska besvär sedan länder världen över stängde ner för att minska smittspridningen. Det som dessa studier har gemensamt är att det finns en svårighet att särskilja effekten av pandemin från andra faktorer som kan påverka den psykiska hälsan och att resultaten har baserats på en analys av små populationer, vilket sammantaget gör det svårt att dra några generella slutsatser. Det finns ännu ingen entydig bild vad gäller huruvida pandemin har bidragit till en ökad psykisk ohälsa hos exempelvis ungdomar som har fått uppleva en stängd skola.1399 En liknande slutsats drar som har konstaterat att det inte går att avgöra om under- visning på distans påverkar förekomsten av psykiska besvär bland exempelvis gymnasieungdomar.1400 1398 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1399 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1400 , Har covid-19-pandemin och smittskyddsåtgärderna påverkat gym- nasieungdomars och universitets-och högskolestudenternas hälsa och levnadsvanor? En kartläg- gande litteraturöversikt över internationell forskning, 2021. Fjärr- och distansundervisningens effekter Framförallt grund- och gymnasieskolan är vanligtvis betydelse- fulla för elevernas kontakt med vården, särskilt i kontakten med barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagningar. Enligt lag är skolans huvudman ansvarig för att eleverna ska ha tillgång till elev- hälsa som omfattar medicinska, psykologiska, psykosociala och spe- cialpedagogiska insatser.1401 Skolhälsovården arbetar främst förebyg- gande, men utför även enklare sjukvård. Skolhälsovården spelar en central roll för remittering av barn med neuropsykiatrisk frågeställ- ning till specialistverksamheter inom sjukvården för diagnostisk ut- redning. När skolan är stängd finns en risk att tillgång till vård och remittering till specialistverksamheter minskar. Elever i gymnasiet ska exempelvis erbjudas minst ett hälsobesök med allmän hälsokon- troll hos elevhälsan under ett läsår. Under pandemin har sannolikt dessa kontroller inte alltid kunnat utföras som planerat.1402 Studenter vid universitet och högskolor UKÄ har sammanfattat de undersökningar som olika lärosäten har genomfört för att kartlägga hur omställningen till fjärr- och distans- undervisningen har påverkat studenternas psykiska hälsa.1403 Undersökningar från 16 lärosäten för har visat att studenter har upplevt ett allmänt sämre välbefinnande och en ökad negativ stress och oro. Det handlar dels om pandemins effekter på den egna livssituationen och framtida möjligheter att få anställ- ning, dels om olika negativa effekter genom förändringar i utbild- ningssituationen. En majoritet av studenterna har bland annat upp- levt försämringar i studiemiljön efter övergången till undervisning på distans där det främst är den sociala studiemiljön som försämrats mest. När undervisningen bedrevs på distans har studenterna min- skat sina sociala kontakter med studiekamrater och lärare i stor ut- sträckning. Flera studenter har vittnat om att det har upplevts som en utmaning att hålla uppe både motivation och fokus på studier som universitet och högskolor har hållits stängda. Studenter har även beskrivit att de har känt av ensamhet och 1401 Enligt 25 § skollagen (2010:800). 1402 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1403 Se exempelvis (), Studenternas studiemiljö och hälsa efter omställningen till distansutbildning , PM, . Fjärr- och distansundervisningens effekter isolering vid det uteblivna sociala studentlivet. För en del studenter har dock undervisningen på distans inneburit positiva förändringar. Dessa anser till exempel att fjärr- och distansundervisningen har lett till en ökad flexibilitet och möjlighet att studera mer effektivt genom färre resor och mer material på nätet.1404 UKÄ konstaterar även att ovissheten för vårdstudenter har varit större än för andra grupper, särskilt eftersom dessa inte alltid har känt till om det har varit möjligt att genomföra den verksamhets- förlagda utbildningen (VFU) som planerat och om de därmed skulle kunna fullfölja sina studier. Detta har lett till ökad stress, vilket påverkat såväl studiemotivation som studieprestation. Även de stu- denter som har kunnat genomföra sin VFU har känt en oro på grund av en rädsla att bli smittade av covid-19.1405 I olika uppföljningar där elever har intervjuats har det framkommit att övergången till fjärr- och distansundervisningen har bidragit till ökad psykisk ohälsa. En förändrad skolgång har enligt en rapport inneburit utmaningar, bland annat har den lett till stress över studier, känslor av kontrollförlust och minskade sociala relationer. Skolors efterlevnad av riktlinjer, information till elever och förmåga att snabbt ställa om har varierat i landet. Utöver myndighetsrestrikt- ioner har vissa barn också behövt förhålla sig till föräldrars inställ- ning till barnets skolgång, exempelvis föräldrar som hindrat sina barn från att gå till skolan och sjukanmält dem fastän de varit friska, vilket också kan ha orsakat stress över missad skolgång och funde- ringar kring betyg och prestationer.1406 Elever, särskilt i gymnasieskolan, har upplevt en känsla av ensam- het och minskad motivation som har förvärrats ju längre distans- undervisningen har varat. Minskade sociala kontakter och avsak- naden av dagliga rutiner har påverkat elevernas mående negativt. 1404 (), pandemiuppdrag Del- rapportering 1, . 1405 av de som har deltagit i olika undersökningar vid de medicinska fakulte- terna vid , Lunds och uppger att de varit ganska eller mycket oroade över att bli smittade. av studenterna har även känt oro över att sprida smittan vidare till andra. Se (), Universitetskanslers- ämbetets pandemiuppdrag Delrapportering 1, . 1406 (2020), Årsrapport . Första året med pandemin. Om barns mående och utsatthet, rapport 2021:1, 2020. Fjärr- och distansundervisningens effekter finns även elever som har upplevt att gränsen mellan skola och fritid har suddats ut, vilket i vissa fall även har lett till stress hos dessa elever.1407 och har undersökt hur förekom- sten av psykiatriska diagnoser och läkemedelsförskrivning har för- ändrats för elever i högstadie- och gymnasieskolan skolorna har hållits stängda. Rapporten analyserar skillnaden mellan elever i högstadiet, som i stort sett haft närundervisning med undan- tag för delar av , och gymnasieelever som helt eller delvis haft distansundervisning.1408 Eftersom högstadie- och gymnasieungdomar drabbas på liknande sätt av andra införda smittskyddsåtgärder kan eventuella skillnader mellan grupperna bero på om eleverna undervisats på plats i skolans lokaler eller på distans. Underlagsrapporten visar att det emellertid är svårt att slå fast orsakerna bakom de förändringar som dokumen- teras. En eventuell ökad psykisk ohälsa kan exempelvis påverkas av benägenheten att söka vård och möjligheterna att få vård och be- höver inte endast bero på att undervisningen bedrivs på distans.1409 Vård och läkemedelsförskrivning för psykiatriska tillstånd har ökat bland tonåringar och antalet vårdkontakter och förskrivning av läkemedel bland högstadieelever ökade under pande- min på likartat sätt . Samma ökning syns däremot inte bland gymnasieeleverna. Förekomsten av vårdkontakter för vissa psykiatriska tillstånd, som exempelvis depression och ångest1410, har även minskat bland högstadieeleverna i jämförelse med trenden och underlagsrapportens resultat visar att minskningen är ännu större bland gymnasieeleverna. Som framgår av figur 17.3 har andelen elever som får vård eller läkemedel förskrivet för ett psy- kiatriskt tillstånd ökat i båda grupperna. Utvecklingen före pandemin ser ungefär likadan ut för högstadie- och gymnasieelever. 1407 Se exempelvis , Ändrade lärotider och utbildningstapp, intervjuer med huvudmän med anledning av covid-19-pandemin, 2021, Skolinspektionen, Fjärr-och distansundervisning i – Iakttagelser baserade på intervjuer med rektorer och elever i 56 skolor under covid-19-pandemin, 2021, och Skolinspektionen, Utbildning under påverkan av coronapande- min i gymnasieskolan, 2020. 1408 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1409 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1410 Andra psykiatriska tillstånd inkluderar störning på grund av psykoaktiv substans, självska- debeteende, ätstörning, antidepressiva läkemedel och ADHD. Fjärr- och distansundervisningens effekter , när skolorna stängde, ser förekomsten av vård och läkemedelsförskrivning för psykiatriska tillstånd bland gymnasieelever emellertid ut att öka i lägre grad än bland högstadie- elever. Figuren längst till vänster visar hur indikatorn för psykisk ohälsa ligger på samma nivå perioden april–som bland gymnasieeleverna, medan den psykiska ohälsan ökade på samma sätt bland högstadieelever. Mönstret ser likartat ut för och januari–mars; förekomsten av vårdkontakter eller läkemedelsförskrivning för psykiatriska tillstånd bland högstadieeleverna följer en stigande trend medan förekomsten bland gymnasieeleverna ser ut att vara lägre än den trendmässiga ut- vecklingen. Figur 17.3 Utvecklingen av psykisk ohälsa 2015–2021 bland gymnasie- och högstadieelever Anm.: Resultat från separata regressioner för högstadie-och gymnasieelever. 95-procentigt konfidensintervall indikerat. Källa: och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. Rapportens analys av olika diagnoser och läkemedel visar på en ned- gång av vårdkontakter och läkemedelsförskrivning för alla studerade psykiatriska tillstånd bland gymnasieeleverna i jämförelse med hög- Fjärr- och distansundervisningens effekter Analysen av olika elevgrupper visar även som framgår av figur 17.4 på att minskningen bland gymnasieelever är större i socioekonomiskt starkare grupper.1411 Figur 17.4 Förändring av psykisk ohälsa bland gymnasieungdomar i jämförelse med högstadieungdomar under pandemin uppdelat på elevindex, föräldrars inkomst och utbildningsnivå Anm.: Varje punkt indikerar estimatet från en separat regression. 95-procentigt konfidensintervall indikerat. Källa: och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. Det är också framförallt bland elever som inte haft kontakt med vården före pandemin där minskningen skett, vilket indikerar att elever som redan innan pandemin varit i kontakt med vården fått vård i samma utsträckning som . Både planerade och oplanerade vårdkontakter har minskat men minskningen är större för oplanerade besök.1412 Resultaten visar även att antalet besök vid akutmottagningar minskade med 1411 Elevindex är ett sammanfattande mått som avser fånga elevens studieförutsättningar. 1412 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. Fjärr- och distansundervisningens effekter bland gymnasieungdomar medan antalet besök av högstadieungdo- marna låg på samma nivå . När det gäller förskrivning av läkemedel i primärvården har det inte skett någon förändring, men förskrivningen till gymnasielever vid psykiatriska vårdmottagningar har minskat. Det förefaller min- dre sannolikt att tillgängligheten till dessa vårdinrättningar skulle försämrats mer för gymnasie- än högstadieungdomar. Därför tyder resultaten antingen på att tröskeln för att söka vård har höjts mer för gymnasielever eller att dessa elevers psykiska hälsa faktiskt har förbättrats jämfört med elever vid högstadieskolorna.1413 Inget tyder heller på att skillnaden mellan gymnasie- och högstadieungdomar minskar under pandemins senare fas. Det finns inte heller några indikationer på att skolstängningen ledde till ett uppdämt vårdbehov som blev tillgodosett när gymnasiesko- lorna delvis återgick till undervisning på plats under hösten 2020.1414 Som nämnts har uppföljningsrapporter även visat att vissa elever har upplevt mindre stress och mindre negativ påverkan, vissa har inte påverkats alls och andra har en positiv erfarenhet av undervisning på distans. Vissa elever som har haft det besvärligt i skolan har upplevt distansundervisningen som positiv. Vid gym- nasieskolan har till exempel fjärr- och distansundervisningen med- fört att närvaron har ökat för vissa elevgrupper. Hemmasittare och elever med psykisk ohälsa har i högre grad varit närvarande när un- dervisningen bedrivits digitalt.1415 Regeringen har på rekommendationer av genom föreskrifter och resurstillskott möjliggjort en övergång till fjärr- och distansundervisning vid högstadie- och gymnasieskolor, inom vuxenutbildningen samt vid högskolor och universitet. Myndigheters uppföljningar har visat att tillgången till utbildning generellt har varit god inom samtliga skolformer under pandemin. Förskolan, förskoleklassen, upp till och med årskurs 6, 1413 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1414 och , underlagsrapport (2021), Skolresultat och psykisk ohälsa bland elever. 1415 , Covid-19 pandemins konsekvenser för barn – slutredovisning av rege- ringsuppdrag, . Fjärr- och distansundervisningens effekter grund- och gymnasiesärskolan, specialskolan och i huvudsak även högstadiet har i stort sett hållits öppna som vanligt. I gymnasiesko- lan, den kommunala vuxenutbildningen (komvux) har tillgången till undervisning kunnat upprätthållas genom en övergång till fjärr- eller distansundervisning. Det har funnits svårigheter i omställningen till undervisning på distans. På vissa yrkesprogram inom gymnasieskolan och komvux samt på utbildningar har bland annat tillgången till utbildning påverkats särskilt då det vid undervisning på distans har varit svårt att ersätta en del av de praktiska delarna som ingår. Enligt innebär skolans kompensatoriska uppdrag att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov och att de ska ges stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. Skillnader i förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ska uppvägas och jämnas ut. Den bristande likvärdighet som funnits i svensk skola har delvis förstärkts under pandemin. En ökad personalfrån- varo och övergången till fjärr- eller distansundervisning har till stor del påverkat förutsättningarna för att tillgodose behov av stöd för särskilt utsatta elever eller elever med funktionsnedsättningar. Sam- tidigt som många huvudmän har använt de möjligheter som funnits att undanta vissa grupper från fjärr- eller distansundervisning har pandemin ändå inneburit svårigheter att ge särskilt utsatta elever nödvändiga stödinsatser som de har rätt till. Detta gäller i såväl hög- stadie- och gymnasieskolor som vid olika lärosäten. Distansundervisningen blev särskilt kaotisk för gymnasieungdomar med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar när rutiner bröts och stödinsatser i skolan försvann från till en annan. Även undersökningar från olika lärosäten lyfter fram att distans- undervisningen inte har passat alla studenter – sårbarheten bland studenter med funktionsnedsättning har poängterats särskilt. Det finns även indikationer på att även andra särskilt utsatta ele- ver i högstadie- och gymnasieskolan har drabbats. Det gäller exem- pelvis nyanlända elever, elever som har svenska som andraspråk, men även elever som inte har tillgång till internetuppkoppling eller av olika anledningar har svårt att finna studiero hemma. Även om det har funnits svårigheter för flera elever och studenter noterar kommissionen att det finns fall där elever och studenter som Fjärr- och distansundervisningens effekter även har behövt mer stöd har upplevt övergången till fjärr- och distansundervisningen som positiv. De undersökningar och uppföljningar som huvudmän, lärosäten och berörda myndigheter genomfört indikerar att den psykiska häl- san har påverkats som undervisning har bedrivits på distans. Särskilt gymnasieelever har under olika intervjuer angett att de har känt stress och oro samt upplevt en större arbetsbörda och avsaknad av motivation. De har även upplevt att de haft ett stort eget ansvar och att det var svårt att visa sin kapacitet för lärarna samt ökad negativ stress och oro. Även studenter vid lärosäten har framfört att de har känt ökad stress och oro. Det finns dock ännu ingen entydig bild i de internationella under- sökningar som har genomförts vad gäller huruvida pandemin har bi- dragit till en ökad psykisk ohälsa hos exempelvis ungdomar som har upplevt en stängd skola. Enligt resultaten i Svaleryds och Vlachos underlagsrapport finns heller inget som tyder på att vårdkontakter och läkemedelsförskrivning har ökat för högstadie- och gymnasie- elever. Däremot råder viss oklarhet kring vad som orsakat den re- duktion av vårdkontakter och läkemedelsförskrivning bland gym- nasieeleverna som rapporten kartlägger (relativt högstadieeleverna). Det kan exempelvis bero på minskad benägenhet att söka vård eller på att vård inte funnits tillgänglig. Det finns därmed anledning till uppföljningar av framtida vårdbehov och psykiska ohälsa för dessa elever. När det gäller elevers och studenters resultat i högstadie- och gymnasieskolan samt vid olika lärosäten har det inte skett någon större förändring. Det finns inte några indikationer på att resultatet eller den så kallade prestationsgraden hos studenter har påverkats i någon större omfattning. I högstadieskolor har inställda nationella prov snarare än fjärr- och distansundervisningen i sig påverkat be- tygsättningen. Skolresultaten i årskurs 9 föll dock något under vår- terminen 2020 bland elever som tidigare fått en psykiatrisk diagnos. Betyg i gymnasiet följer samma utveckling som före pandemin. För gymnasiet tycks dock inställda nationella prov ha medfört en ”generösare” betygssättning i genomsnitt och det finns tecken på att denna ”generositet” varit störst bland fristående skolor. 18Kommissionens sammanfattande bedömning och förslag Detta slutkapitel presenterar våra observationer, bedömningar och förslag utifrån den granskning vi har genomfört. Åtskilliga av våra synpunkter avser hanteringen av pandemins första våg . Vi ägnar särskild uppmärksamhet åt , eftersom den avslöjade att vår beredskap var undermålig och därför ger lärdomar inför framtida kriser av liknande slag. Vi uppehåller oss också vid virusutbrottets tidiga skede eftersom det var där och då tydligt valde en annan väg än många andra länder. Mycket talar även för att var helt avgörande för den initiala smittspridningen, antal sjuka och döda. Huruvida det vägvalet var befogat – eller om det hade varit bättre att vidta andra typer av åtgärder – återkommer vi till i vårt slut- betänkande. En anledning att avvakta med behandlingen av frågan är att vi behöver få ännu bättre insikter om den information som centrala beslutsfattare hade till stöd för de smittskyddsåtgärder som vidtogs under pandemins olika skeden. Det ger oss också ett bättre underlag för att kunna pröva frågor om ansvar. Dessutom återstår flera andra aspekter av den svenska krishante- ringen att utreda och bedöma. Det gäller exempelvis pandemins på- verkan på samhällets och enskildas ekonomi och vilken förmåga den svenska samhällsorganisationen och dess institutioner hade att hantera en kris. Först efter en sådan vidare granskning kan vi be- döma om de ansvariga gjorde rimliga avvägningar mellan ett effektivt smittskydd och andra intressen, som t.ex. enskildas frihet och grundläggande rättigheter, ungas rätt till utbildning, och en funge- rande samhällsekonomi. Kommissionens sammanfattande bedömning och förslag När vi nu ger uttryck för kritiska synpunkter är vi självfallet med- vetna om efterklokhetens lockelse och faror. Vi har åtminstone strä- vat efter att pröva vidtagna eller underlåtna åtgärder mot bakgrund av det vi vet om den information myndigheterna hade – eller borde ha haft – vid den aktuella tidpunkten. Men vi tillåter oss att också bedöma åtgärder i ljuset av senare erfarenheter och nyvunnen kunskap, eftersom det perspektivet ger lärdomar . Kommissionens viktigaste övergripande slutsatser utifrån den granskning som vi har gjort och redovisar i detta betänkande är: •Sveriges hantering av pandemin har präglats av senfärdighet. De inledande skyddsåtgärderna mot smittan var otillräckliga för att stoppa eller ens kraftigt begränsa smittspridningen i landet. •Det svenska vägvalet har betonat smittskyddsåtgärder som byg- ger på frivillighet och personligt ansvar, snarare än mer ingri- pande åtgärder. •Den svenska pandemiberedskapen var undermålig. •Smittskyddslagstiftningen var och är otillräcklig för att möta ett allvarligt epidemiskt eller pandemiskt utbrott. •Sveriges smittskydd var och är decentraliserat och fragmenterat på ett sätt som gör det oklart vem som bär ansvaret för helheten när en allvarlig infektionssjukdom drabbar landet. •Hälso- och sjukvården har med kort varsel kunnat ställa om och skala upp vården av sjuka i covid-19. Det är i stor utsträckning personalens förtjänst. Omställningen har skett till priset av en extrem belastning för de anställda liksom inställd och uppskjuten vård. Vi kommer därför att leva med pandemins konsekvenser . •Det finns på flera områden en besvärande brist på data som gör det svårare att övervaka pandemin medan den pågår och att full- gott utvärdera pandemihanteringen i efterhand. Kommissionens sammanfattande bedömning och förslag Kommissionens observationer och bedömningar: •Smittan spred sig till huvudsakligen via och österrikiska .