sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bland annat utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder. Myndigheten ska även arbeta med och verka för samordning mellan berörda samhällsaktörer för att förebygga och hantera olyckor, kriser och konsekvenser av krig och krigsfara. Myndighetens operativa uppdrag är detsamma oavsett samhällsstörning men det anpassas och skalas upp beroende på situation. I samband med planering och genomförande av val kan det t.ex. innebära att ta initiativ till och facilitera samverkan och samordning av åtgärder och kommunikation till allmänhet och medier, genomföra aktörsanalys samt stötta aktörer med utbildning och övning. CERT-SE är nationella CSIRT (Computer Security Incident Response Team) med uppgift att stödja samhället i arbetet med att hantera och förebygga IT-incidenter. Verksamheten bedrivs vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Till CERT-SE:s uppgifter hör bland annat att agera skyndsamt vid inträffade IT-incidenter genom att sprida information samt att vid behov arbeta med samordning av åtgärder och medverka i arbete som krävs för att avhjälpa eller lindra effekter av det inträffade. Myndigheten för psykologiskt försvar Myndigheten för psykologiskt försvar ska leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och andra aktörers verksamhet inom psykologiska försvar samt att lämna stöd till sådan verksamhet. Myndigheten ska också bidra direkt till att stärka befolkningens motståndskraft när det gäller det psykologiska försvaret. I samband med planering och genomförande av val innebär det att myndigheten •identifierar, analyserar och lämnar stöd till relevanta aktörer i bemötandet av otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information som riktas mot eller svenska intressen, •sprider kunskap och bidrar till befolkningens och berörda aktörers beredskap i fråga om psykologiskt försvar och bedriver utbildning och övningsverksamhet inom myndighetens ansvarsområde •verkar för samverkan mellan myndigheter och övriga aktörer i det förebyggande arbetet samt skapar förutsättningar för och bidrar till att säkerställa ett samordnat operativt agerande inom myndighetens ansvarsområde. är central valmyndighet i och övergripande ansvarig för val. I det ligger bland annat ansvar för valadministrationens IT-stöd, produktion av röstlängder, röstkort, valsedlar och valmaterial. ansvarar för att utbilda länsstyrelser. är nationell kontaktpunkt för val i EU. Länsstyrelserna är regionala valmyndigheter i respektive län. De ansvarar bland annat för den slutliga röstsammanräkningen och för utbildning av kommunernas valnämnder. Valnämnderna är lokala valmyndigheter. De ansvarar bland annat för röstmottagning och den preliminära sammanräkningen. 3 Definitioner, säkerhetsskydd och verksamhetsskydd mm Enligt kommittédirektiv 2020:30, Stärkt skydd mot manipulation av valsystemet, ska utredningen ta ställning till om en ordning med ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor ska inrättas, gällande den fysiska säkerheten, valsystemets infrastruktur och informationshantering. I samband med genomförande av val finns skyddsvärden som måste ges ett skydd i verksamheten, även om de inte omfattas av säkerhetsskyddslagen. Det grundläggande syftet med vallagens bestämmelser om genomförande av val är att reglera formerna för medborgarnas delaktighet i den representativa demokratin och de krav som ställs i regeringsformen, med det övergripande ändamålet att säkerställa riktiga och demokratiskt legitima valresultat. Vallagens bestämmelser reglerar valadministrationens arbetsuppgifter i samband med val. Det finns därför anledning att definiera det som ska skyddas som de uppgifter valadministrationen har att utföra vid genomförande av val enligt vallagen (2005:837). Skydd av val ska bidra till ett fortsatt högt förtroende för genomförande av val och ett korrekt valresultat. Skyddet bör benämnas valsäkerhet. Fysisk valsäkerhet ska förebygga att obehöriga får tillträde till områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där valadministrationen utför uppgifter med stöd av vallagen. Fysisk valsäkerhet ska också förebygga skadlig inverkan på sådana områden, byggnader, anläggningar, objekt och valmaterial, till exempel valsedlar, förtidsröster och röster. Skadlig inverkan kan till exempel ske genom rån, stöld, vandalisering eller annan antagonistisk påverkan. Skyddsåtgärderna inom fysisk valsäkerhet, vilka bidrar till att upptäcka, försvåra och hantera obehörigt tillträde och skadlig inverkan, är systemsamverkande och har stor påverkan på varandra. Med valsystemets infrastruktur avses valverksamhet samt IT-system, områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där valadministrationen utför uppgifter med stöd av vallagen. Det handlar om exempelvis IT-systemet Valid, telefoni och andra kommunikationsmedel, lager, transporter, tryckerier, sorterings-, post- och distributionscentraler, lokaler för röstmottagning och sammanräkning samt arkivering. Informationshantering för genomförande av val Informationshantering i samband val avser hantering av sådan information som behövs för att valadministrationen ska kunna genomföra uppgifter med stöd av vallagen. En säker informationshantering bidrar till att uppgifter inte otillbörligt kan röjas, ändras, göras otillgängliga eller förstöras. 4 Samordning av säkerhetsfrågor Syftet med ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor vid val bör vara att stärka valadministrationens motståndskraft mot påverkan och manipulation samt att bibehålla förtroendet för detsamma. En myndighet med samordningsansvar för valadministrationen har möjlighet att skapa en övergripande och holistisk lägesbild av val där alla aspekter kan analyseras. En sådan lägesbild kan visa såväl det som fungerar och sker enligt gällande ordning och olika omständigheter som samlat innebär en avvikelse. Samordningen bör hanteras i två delar, samordningsansvar inom valadministrationen och samordningsansvar för myndigheter som på annat sätt hanterar frågor om valsäkerhet. Ansvaret bör lämnas i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Samordningsansvaret för valadministrationen bör innebära ett ansvar att övergripande planera vilka åtgärder som behöver vidtas ifråga om valsäkerhet, det vill säga ett utpekat ansvar för samordning av frågor inom valadministrationen angående fysisk säkerhet, valsystemets infrastruktur och informationshantering. Ansvaret bör också innebära stöd, samordning och inriktning av valadministrationens arbete med val samt att verka för samordning mellan valadministrationen och övriga berörda myndigheten som hanterar frågor om valsäkerhet. Mer detaljerade krav på säkerhet och hur valadministrationen ska arbeta med säkerhet i val bör kunna beskrivas i föreskrifter. Sådana föreskrifter bör ha som syfte att bidra till ändamålsenliga skyddsåtgärder, en effektiv hantering och lägre kostnader i fråga om bedömning av hot och skyddsnivå vid planering och genomförande av val. Vidare bör föreskrivas vilken information valadministrationen ska rapportera till . Föreskrifter angående rapportering kan exempelvis röra definitioner av vad som är en incident, hur incidenter ska graderas samt när och hur rapportering ska ske. Med ett övergripande ansvar för säkerhet följer också ett ansvar för att utbilda valadministrationen i säkerhetsfrågor. Utbildningen av valadministrationen skulle kunna följa samma ordning som i övriga valfrågor, att utbildar länsstyrelserna, som i sin tur ansvarar för att utbilda valnämnderna i den mån inte utbildningen är digital och riktad till samtliga. och länsstyrelserna anser emellertid att ansvaret för att utbilda valadministrationen kan ligga på som kan ta fram ett utbildningsmaterial och genomföra utbildningar rörande säkerhet på ett sätt som kan bidra till större helhetsförståelse inom valadministrationen. Vidare bör det i ett säkerhetsansvar ingå att lämna råd och rekommendationer till valadministrationen i samband med ny lagstiftning eller ändrad rättstillämpning. Samordningsansvaret för övriga berörda myndigheter som hanterar frågor om valsäkerhet bör innefatta att samråda kring sårbarheter, hot och risker avseende genomförandet av val, att ansvara för att ta fram en nationell lägesbild och för en effektiv incidentrapportering avseende val. Kommunen ska enligt förordningen (2006:637) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, hålla informerad om vilka åtgärder som vidtagits enligt uppgifterna i lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, och hur dessa åtgärder påverkar krisberedskapsläget. Vid extraordinära händelser ska kommunen ge länsstyrelserna lägesrapporter och information om händelseutvecklingen, tillståndet och den förväntade utvecklingen samt om vidtagna och planerade åtgärder. ska under vissa omständigheter, enligt 13 § förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap, hålla regeringen informerad om händelseutvecklingen, tillståndet, den förväntade utvecklingen och tillgängliga resurser inom respektive ansvarsområde samt om vidtagna och planerade åtgärder. Händelser inom valadministrationen som kan antas innebära något brott ska anmälas till av den valmyndighet som uppmärksammar densamma. Sådana händelser bör även rapporteras till av den anmälande myndigheten. informerar i sin tur om sådana anmälningar som påverkar, eller kan riskera att påverka, genomförandet av val. inrättas Myndigheten för psykologiskt försvar. Den nya myndigheten ska leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och andra aktörers verksamhet inom Myndigheten ska också lämna stöd till sådan verksamhet. Myndigheten ska också bidra till att stärka befolkningens motståndskraft när det gäller det psykologiska försvaret. Myndigheten ska ansvara för uppgifterna i fred, vid höjd beredskap och i krig. Av Kommittédirektiv , Dir. 2021:20 framgår att den nya myndigheten inom sina uppgifter bland annat ska ansvara för att identifiera, analysera och kunna lämna stöd i bemötande av otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information som riktas mot och svenska intressen. Myndigheten för Psykologiskt försvar bör dela information med angående sådana informationspåverkansincidenter som påverkar, eller kan riskera att påverka, genomförandet av val.. Sådana IT-incidenter som kan uppstå i samband med val är i huvudsak kopplade till den valadatabas ansvarar för. Det finns därför inte skäl att reglera sådan rapportering ytterligare. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör dela information med rörande IT-incidenter som påverkar, eller kan riskera att påverka, genomförandet av val. Av 2 kap. 10 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658) följer att en verksamhetsutövare skyndsamt ska anmäla till Säkerhetspolisen om en säkerhetsskyddsklassificerad uppgift kan ha röjts, det inträffat en IT-incident i ett informationssystem som verksamhetsutövaren är ansvarig för och som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet och där incidenten allvarligt kan påverka säkerheten i systemet eller verksamhetsutövaren får kännedom eller misstanke om någon annan för denne allvarlig säkerhetshotande verksamhet. Sådan rapportering ska stå utanför den rapportering som bör ske till . Säkerhetspolisen bör, i den utsträckning sekretess inte hindrar det, upplysa om förhållanden som påverkar, eller kan riskera att påverka, genomförandet av val. Syftet med samverkan mellan olika myndigheter ifråga om val och valsäkerhet bör vara att uppnå ett heltäckande nationellt skydd för val. Genom arbetssätt som garanterar ett effektivt informationsutbyte mellan myndigheter kan varje myndighet på ett rättssäkert sätt bidra till ett säkert genomförande av val, ett fortsatt högt förtroende för val och till att varje myndighet kan genomföra sitt uppdrag. 4.3Hur ska samordningen utformas? Nedan beskrivs både organisering av valsäkerhetsarbetet samt en tänkt myndighetsgemensam stabsorganisation under val och vid kris. Syftet med samordningen är skapa god beredskap vid kommande val. Nedan beskrivs både hur säkerhetsarbetet ska organiseras löpande, vid kommande val och hur avbrott eller störningar som påverkar genomförandet av valet ska hanteras. För att skydda valgenomförandet och ytterst demokratin är övergripande inriktning att: -arbete med att genomföra val är säkerställt och skyddat. -Valadministrationen har bedrivit ett aktivt säkerhetsarbete inför respektive val, vilket skapat god beredskap för att proaktivt och samordnat hantera eventuella incidenter eller samhällsstörningar som inträffar och som kan påverka genomförande av valet. -Det finns en aktuell, nationell lägesbild av valgenomförandet genom incidentrapportering från valadministrationen och effektivt samarbete inom valnätverket. -kan, inom sitt ansvarsområde, snabbt identifiera och möta felaktig information som handlar om hur valet genomförs. -bidrar till att ett heltäckande nationellt skydd för val tillsammans med andra myndigheter. Arbete under icke valperioder benämns mellanvalsperioder och har arbetsformen ordinarie arbete. Det är perioder då arbetet i det nationella valnätverket är mindre aktivt. Nedan beskrivs hur arbete med valsäkerhet ska organiseras och bedrivas under mellanvalsperiod. arbete med valsäkerhet kommer att organiseras i ett team med ansvar för valsäkerhet. Teamet bör bestå av fyra handläggare, varav en teamledare, och ska ansvara för att valadministrationen (, länsstyrelserna, kommuner och utlandsmyndigheter) är väl förberedd säkerhetsmässigt för att genomföra val. Det handlar om att stödja och utbilda inför val, ansvara för beredskapsarbetet i valadministrationen under val och att samla ihop erfarenheter efter val och därefter driva utveckling för att möta nya behov. I teamets ansvar kommer också ligga att utveckla och tillhandahålla en incidentrapportering för valadministrationen, att hantera inkomna incidenter samt att sammanställa en nationell lägesbild under pågående val. ger teamet löpande stöd om säkerhetsregler och rutiner både internt och externt till valadministrationen, utvecklar utbildnings- och stödmaterial och genomför utbildningsinsatser på säkerhetsområdet. Valsäkerhetsteamet ansvarar, inom ramen för ansvarsområde, också för omvärldsbevakning gällande utveckling på valsäkerhetsområdet nationellt såväl som internationellt. Valsäkerhetsteamet ska, inom ramen för ansvarsområde, kunna dela egna erfarenheter och såväl ge som ta emot stöd från andra EU-länders inom ramen för det europeiska valnätverket. Under valåret behöver arbetet förstärks teamet med två årsarbetskrafter för stabsarbete, omvärldsbevakning, hantering av incidenter mm. Dessa kan komma från värdmyndighet eller från andra myndigheter inom det nationella valnätverket. 4.3.3Ökad beredskap under val Beredskapen vid genomförandet av valet delas in i fem perioder enligt tabell nedan. Varje period har olika behov av åtgärder och arbetssätt. Vid extra val gäller andra tidsperioder för period ett och två. Under ett valtillfälle (ofta benämnt som valperioden på ) arbetar säkerhetsteam i stab. Valstaben ansvarar för: -Framtagning av regelbunden nationell bild av valet, -Omvärldsbevakning (se särskild rubrik nedan), -Insamling av beslutsunderlag, -Planering och arbetsfördelning för fortsatt verksamhet, -Ev. behov av samband med länsstyrelser, kommuner och utlandsmyndigheter, -Intern information på , -Information till allmänheten/väljarna, och I stabsarbetet deltar Valmyndighens säkerhetsteam, två valhandläggare med ansvar för kommuner och länsstyrelsekontakter, jurist, kommunikatörer, webbredaktör, pressekreterare och assistent. I övrigt stöttar ordinarie organisation i arbetet utifrån behov av omprioritering. I staben kan, under period 2 och 3 även representanter för andra myndigheter, såsom exempelvis Säkerhetspolisen och stödja i stabsarbetet, utifrån gemensam planering. En person från länsstyrelserna deltar i de dagliga stabsorienteringarna. Även andra myndigheter kan komma att bjudas in till arbetet. har ansvar för att informera väljarna om hur valsystemet fungerar och när, var och hur man röstar. Arbetsgruppen ser ett behov av utökade resurser för utbildning och kommunikation gentemot allmänheten med ett större fokus på att utbilda allmänheten om valsystemet och valets genomförande. Bedömningen är att detta är en viktig del av att skydda genomförandet av allmänna val. Utökade resurser till för att utbilda och upplysa allmänheten om valets genomförande bedöms inte påverka någon annan myndighets ansvarsområde. 5 Inrättandet av ett nationellt valnätverk i Europeiska kommissionen uppmanade 2018 medlemsländerna att öka sin förmåga att identifiera och motverka angrepp mot allmänna val, såsom cyberattacker och desinformation. har identifierat att verksamhet som syftar underminera och misskreditera val samt skada deras legitimitet är ett växande hot mot europeiska demokratier. Medlemsländerna uppmanas därför av att vidta alla åtgärder som krävs för att försvara sina demokratiska processer mot manipulation från tredjelands eller privata intressens sida. För att öka den Europeiska unionens förmåga att detektera och motverka hot mot val skapades ett europeiskt valnätverk 2018 och medlemsländerna ombads att etablera nationella nätverk med en kontaktpunkt gentemot det europeiska nätverket. har utsetts av Regeringen till svensk kontaktpunkt gentemot det Europeiska valnätverket. MSB drev tillsammans med , ett nationellt operativt forum med de operativa cheferna från de närmast berörda myndigheterna. Kommunikatörerna från samma aktörer träffades i egna möten för att få samsyn kring budskap till allmänhet och media. En sambandslista skapades för att snabbt kunna nå varandra om behov skulle uppstå. Det är detta samarbete som myndigheterna kommer att bygga vidare på under valen framöver i det nationella valnätverket. har beviljats medel från EU för ett projekt med syfte att utveckla ett permanent nationellt valnätverk. Enligt EU bör det nationella nätverket bidra till att nationella valmyndigheter effektivt samverkar med myndigheter med ansvar för anslutande områden (exempelvis dataskyddsmyndigheter, tillsynsmyndigheter för medier, myndigheter ansvariga för cybersäkerhet osv.). anser även att nationella valmyndigheter, om så är nödvändigt, även bör samarbeta med brottsbekämpande myndigheter för att snabbt upptäcka eventuella hot mot allmänna val. Ett välfungerande och effektivt nationellt nätverk kan bidra till att dela expertkunskap och dokumenterade erfarenheter med andra medlemsländer i EU och därigenom bidra till det gemensamma försvaret av såväl val till som allmänna val i andra europeiska länder. Genom att arbeta för att öka skyddet av och bibehålla förtroendet för det svenska valsystemet, skyddas det grundläggande värdet demokrati på alla nivåer. 5.1Syfte, organisering och deltagande Syftet med det nationella valnätverket är att skapa en effektiv samverkan och ett effektivt kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan valmyndigheter, myndigheter med ansvar för anslutande områden och brottsbekämpande myndigheter. Inom bör frågor om strategisk inriktning för samverkan kring skydd av respektive val hanteras. Vidare kan valnätverket bereda frågor rörarande användandet av arbetsgrupper i olika frågor som kräver särskild samordning, särskild kraftsamling eller en sammansättning av andra aktörer än de som ingår i valnätverket. Det nationella valnätverket ska verka för att identifiera behov av åtgärder, på både kort- och långsikt. Långsiktigt kan det exempelvis handla om behov av förändringar i regelverk, gemensamma skyddsåtgärder, förbereda förmågan att utreda och lagföra valbrott eller planering av information riktad mot allmänheten. Nätverket behandlar val ur ett helhetsperspektiv, inte bara valmyndigheternas ansvar. Följande aktörer föreslås som medlemmar i inrättandet av ett valnätverk: -Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, -Myndigheten för psykologiskt försvar, -(ansvarig och stödjer nätverket med samordning och administration), och Även andra myndigheter kan adjungeras valnätverket vid behov. Exempel på sådana myndigheter är , Kammarkollegiet, Myndigheten för tillgängliga medier, (som utgör länk till partierna) och . Avsikten är att valnätverket ska ha möten en-två gånger under icke valår och mer frekvent under valår. Under icke valår handlar mötena om planering inför val och omvärldsbevakning från andra val som kan påverka planeringen i (tex andra val i , EU eller ). Under valnätverket kan ett antal arbetsgrupper av olika karaktär arbeta. Nedanstående arbetsgrupper är exempel, både vad gäller grupper och myndigheter som deltar. Det är valnätverket som tar ställning till vilka arbetsgrupper som ska finnas och vilka som ska delta i dem. Syfte: Alla aktörer i valadministrationen ska ha tillräcklig information för att kunna genomföra val på ett säkert sätt. I denna grupp är incidentrapporteringen i valadministrationen ett viktigt ingångsvärde och återkoppling från viktig för övriga aktörer. utgör denna grupp referensgrupp för att utvärdera och bereda förändringar. I denna grupp hanteras även frågor om kommunikation, omvärldsbevakning, krishantering mm, dvs frågor som har andra undergrupper, i den mån frågorna endast gäller valadministrationen. Syfte: säkerställa att kommunikationen kring valet och valsäkerheten är synkroniserad och samordnad. Planera, samordna och genomföra ev. gemensamma kommunikationsinsatser inför ett val. Samordna utbildning, både vad gäller innehåll och datum, till valadministrationen i säkerhetsfrågor och utbildning till säkerhetsmyndigheterna i valfrågor. Syfte: säkerställa att myndigheterna har en gemensam bild av utmaningar och hot mot allmänna val i . , länsstyrelserna och SKR har beräknat framtida resursbehov för nedanstående förslag. Arbetsgruppen vill inledningsvis betona att säkerhet för valet måste få kosta. Valadministrationen i har till och med valen 2014, inte arbetat med säkerhetsfrågor alls. blir säkerhetsfrågor en allt större arbetsuppgift och ingår som en del i att planera och förbereda ett val. Det är inte möjligt att stärka skyddet av allmänna val utan att det medför kostnadsökningar för valadministrationen. Påverkan på valets genomförande som medför allvarliga avvikelser från föreskriven ordning riskerar att leda till att det behövs omfattande omprioritering av resurser för att genomföra val, en omfattande risk för påverkan eller försening av valresultatet, betydande ekonomiska konsekvenser samt en allvarlig risk för omval. De ekonomiska konsekvenserna av ett framgångsrikt angrepp mot valets genomförande kan bli omfattande. Exempelvis medförde omvalet i merkostnader om och omvalen i och 2011 uppskattas ha kostat . uppskattar kostanden för ett nationellt omval till till . Ett omval skulle troligen även leda till ett reducerat förtroende för valadministrationen, valets genomförande och demokratin. Forskning har visat att förtroendet för valadministrationen sjönk i samband de avvikelser från föreskriven ordning som inträffade i samband med valet till dåvarande i . I samband med omvalet uppgav en betydande andel av väljarna att de saknade förtroende för att valet skulle gå rätt till. Valdeltagandet blev också lägre vid omvalet. Först efter det rättssäkert genomförda omvalet stärktes förtroendet för valadministrationen åter. Ett ökat ansvar för säkerhetsfrågor bedöms medföra ett omfattande resursbehov för , i förhållande till nuvarande storlek. Behovet av resurser kopplat till ansvaret kommer att skifta och variera mellan år då val genomförs och så kallade mellanvalsperioder.