sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — miljölastbil: en tung lastbil enligt lagen (2001:559) om vägtrafik- definitioner och som är avsedd att drivas enbart av bioetanol, for- donsgas eller elektrisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa, eller dessa i kombination, eldriven arbetsmaskin: ett mo- miljöarbetsmaskin: ett motor- eller en traktor enligt redskap eller en traktor enligt som har en nettoeffekt över 75 kW som har en nettoeffekt över 75 kW och som drivs enbart av elektrisk och som är avsedd att drivas enbart energi från en bränslecell, ett bat- av bioetanol, fordonsgas eller elek- terie eller en extern källa, trisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa, eller dessa i kombination. I övrigt har ord och uttryck i förordningen samma betydelse som i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Stöd får endast beviljas före- Stöd får endast beviljas före- tag, kommuner och regioner för tag, kommuner och regioner för köp av en miljölastbil eller en köp av en miljölastbil eller en 1.är eller ska bli registrerad enligt förordningen (2019:383) om fordons registrering och användning, 2.ska ställas på enligt förordningen om fordons registrering och användning och inte har varit påställd enligt den förordningen, och 3.inte har tagits i bruk i eller någon annanstans. Stöd får inte beviljas för köp Stöd får inte beviljas för köp av miljölastbilar och eldrivna av miljölastbilar och miljöarbets- 1.måste genomföras för att uppfylla en skyldighet enligt lag eller annan författning eller villkor i ett tillstånd, eller 2.har påbörjats innan ansökan om stöd har getts in till . Denna förordning träder i kraft . Genom utredningsdirektiv dir. 2020:16 Ett fossiloberoende jord- bruk uppdrog regeringen till en särskild utredare att föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Syftet med utredningen är att ta fram förslag som bidrar till både målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja och klimat- målen och som förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen. Utredaren ska utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja •övergången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jord- bruksproduktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jord- bruket, •jordbrukets övergång till mindre fossil- och resursintensiva insats- medel utöver drivmedel, •övergången till fossiloberoende och mindre fossilintensiva alter- nativ för arbetsmaskiner, •innovations- och konkurrenskraften i den inhemska produktio- nen av drivmedel. Utredaren ska även överväga hur de föreslagna åtgärderna och styr- medlen kan utvärderas och hur utvärdering kan gynnas exempelvis genom stegvis införande. Vid utformning av förslagen måste särskilt beaktas. Enligt direktiven ska utredaren även utreda vilka konsekvenser förslagen kan få i förhållande till EU- rätten i övrigt. Genom regeringsbeslut förlängdes utred- ningstiden till . Utredningen har utifrån utredningsdirektiven identifierat fem ut- redningsområden: •Nedsättningen av energi- och koldioxidskatt som jord-, skogs- och vattenbruket har (återbetalningen av dieselskatt). •Kompensationsåtgärder för en stärkt och ökad konkurrenskraft inom det svenska jordbruket. •Drivmedel som är fossiloberoende och mindre fossilintensiva. •Inhemsk produktion av biodrivmedel inklusive biogas. •Insatsmedel (utöver drivmedel) som är mindre fossil- och resurs- intensiva jämfört med . Utifrån dessa utredningsområden har sedan analysarbetet bedrivits. För samtliga områden har en bakgrund och nuläge tagits fram. En analys gjorts av utmaningar och möjliga lösningar. Utredningen har sedan landat i ett antal förslag och rekommendationer. I fråga om de utredningsområden som omfattar drivmedel och övriga insatsmedel har analysen skett i ett antal steg. Det första steget är att analysera hur vi kan effektivisera användningen och hushålla med resurserna. Efter det har utredningen analyserat om det är möjligt att återanvända resurser eller använda återvunna material. Utredningen har även analyserat möjligheterna att ersätta de fossila insatsmedlen mot förnybara. Utredningen menar att analysförfarande även följer utredningens definition av fossiloberoende jordbruk, se rubrik 2.5 Fossiloberoende jordbruk. 2020:136 Tilläggsdirektiv till Utredningen om ett fossiloberoende jordbruk (N 2020:01). Utredningen identifierade redan initialt ett antal avgränsningar. I ut- redningsdirektiven står att s.k. biologiska utsläpp, utsläpp från djur- hållning och mark, inte ingår i utredningens uppdrag. Utredningen har sedan även valt att inte analysera utsläpp som uppkommer utanför gränser. Ett undantag från detta har dock gjorts vad gäller mineralgödsel. Produktionen av mineralgödsel sker utanför . Mineralgödsel är särskilt utpekat i utrednings- direktiven vilket motiverar ett undantag. Utredningen har vidare valt att fokusera analyser och förslag primärt med utgångspunkt i jordbruket. Vid utarbetandet av förslag kommer dock hänsyn tas även till andra branscher och sektorer. Detta gäller främst skogs- och vattenbruk som också omfattas av samma möjligheter till återbetalning av dieselskatten vad gäller drivmedel som jordbruket. Det faktiska utredningsarbetet har pågått mellan . Då utredningsarbetet har pågått under en pandemi där myndigheternas rekommendationer har begränsat fysiska möten har i princip samtliga möten som utredningen hållit varit digitala. Ambitionen har genomgående under utredningsarbetet varit att bedriva arbetet på ett öppet och förutsättningslöst sätt i syfte att ringa in problem, utmaningar och lämpliga lösningar. Till utredningen har en expertgrupp om 15 experter kopplats. Utredningen har under utredningens gång hållit åtta expertgruppsmöten. Expertgruppen har haft möjlighet att bidra med inspel och synpunkter under utred- ningens gång. Expertgruppen har även haft möjlighet att lämna syn- punkter på utredningens betänkande och förslag. Samtliga experter utom en har också gjort så. Utöver expertgruppsmöten har utred- ningen även hållit två hearings samt ett 90-tal bilaterala möten med olika intressenter. En mer utförlig beskrivning av utredningens sam- rådsaktiviteter finns i bilaga 4. Utredningen har tagit hjälp av jur.dr. för att genom- föra en analys av vissa skattefrågor. Denna analys ligger till grund för kapitel 4 Skatter samt bilaga 3. I utredningens uppdrag ingår att förslå åtgärder och styrmedel för ett fossiloberoende jordbruk. I utredningens arbete används begreppet jordbruk vilket med meningen: •företag inom jordbruksnäringen dvs. företag med växtodling och animalieproduktion, •företag inom trädgårdsnäringen dvs. företag med odling av grön- saker, frukt, bär och prydnadsväxter som bedrivs på friland eller i växthus, samt •företag inom hästnäringen. Utredningen har funnit att det saknas en definition av begreppet fossiloberoende jordbruk. Det saknas i utredningsdirektiven och ut- redningen har heller inte funnit någon tydlig definition någon annan- stans. Utredningen konstaterar därför att det ingår i utredningens uppdrag att definiera begreppet. Begreppet fossiloberoende har förekommit i andra sammanhang bl.a. inom transportområdet och i direktiven till Fossiloberoende fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthus- gaser (dir. 2012:78). I betänkandet Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) föreslås en definition av begreppet fossiloberoende fordonsflotta som ett vägtransportsystem vars fordon i huvudsak drivs med bio- drivmedel eller elektricitet. I definitionen exkluderas indirekta utsläpp av klimatgaser från till exempel fordonstillverkning, bränsletillverk- ning och infrastrukturhållning. Detta motiveras med att utredningen behövde ett hanterbart utredningsområde samt att utredningen valt att fokusera på det har störst rådighet över. I de utredningsdirektiv som beslutats för Utredningen om fossil- oberoende jordbruk omfattas uttryckligen även indirekta utsläpp. Den definition som använts för fossiloberoende fordonsflotta är därför inte direkt tillämpbar för att beskriva ett fossiloberoende jordbruk. Utredningen konstaterar att fossiloberoende jordbruk inte är samma sak som fossilfritt jordbruk. På lång sikt kommer dock fossila insatsmedel att fasas ut och därmed går också fossiloberoende mot att bli fossilfritt. Det finns en tydlig koppling mellan minskat fossil- beroende och en ökad försörjningsförmåga. Den största delen av de insatsmedel som används inom jordbruket är importerade, där- ibland fossila drivmedel. I en händelse av kris är den svenska livsmedels- produktionen sårbar. Ett jordbruk som är fossiloberoende är mindre beroende av import och därmed mindre sårbart. Utredningen har valt att definiera ett fossiloberoende jordbruk som ett (svenskt) jordbruk som i huvudsak drivs av förnybar energi och där insatsmedlen i huvudsak är producerade av hållbara förny- bara råvaror eller återvunnet material. I utredningens arbete har definitionen använts som utgångspunkt vid analysen av möjliga förslag. Se rubrik 2.2 Utredningsområden ovan. Utredningen är översiktligt uppdelat i tre huvuddelar där den första delen eller inledningen av betänkandet är i stort sett formalia med överlämnande till statsrådet och sammanfattning. I den andra delen beskrivs utredningens arbete mer fördjupat. Denna del innehåller en beskrivning av utredningens uppdrag, ut- redningsområden med problembeskrivning, analyser och förslag in- klusive konsekvensanalyser. I den andra delen ingår även en samlad kons.ekvensanalys av utredningens samlade förslag samt bakgrunds- dokument som beskriver svenskt jordbruk, klimatarbetet samt be- redskap och försörjningsförmågan. Vidare återfinns även det särskilda yttrande som inkommit till utredningen, här. I den tredje delen av betänkandet ingår de bilagor som läggs till betänkandet däribland utredningsdirektiven, ett fördjupat underlag av det skatteförslag som utredningen lämnar samt en beskrivning av de samrådsaktiviteter som utredningen har genomfört. I utredningens uppdrag ingår att föreslå åtgärder och styrmedel för att främja övergången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jordbruksproduktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. I direktiven anges att undantag och nedsättningar av koldioxidskatten kan vara nödvändiga utifrån konkurrenskraftsskäl. En utfasning av ned- sättningar behöver också ske på ett sätt så att man undviker koldi- oxidläckage – det vill säga förändringar i koldioxidbeskattningen ska inte leda till att utsläpp flyttas från till ett annat land, till exem- pel genom ökad import av livsmedel med större klimatpåverkan eller att svensk resurs-, miljö- och klimateffektiv produktion läggs ned. I direktiven hänvisas till betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jord- bruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). De utmaningar som Konkur- renskraftsutredningen lyfte fram var bl.a. att kostnader för arbetskraft, skatter på produktionsmedel, djurskydds- och växtskyddslagstiftning, tillståndsprövning enligt samt tillämpning av regelverk har stor påverkan på jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrens- kraft. kom även fram till att staten bör skapa förutsättningar för det svenska jordbruket att konkurrera på villkor som ligger i paritet med konkurrentländerna. Skatt på diesel ansågs i utredningen vara den mest betungande produktionsmedels- skatten för sektorn i . Dieselskatten beskrivs i kapitel 6. I direktiven hänvisas även till att i sin uppfölj- ning av livsmedelsstrategin har konstaterat att jordbrukets lönsam- het och produktion behöver öka för att nå livsmedelsstrategins mål. 3.1.2Begrepp kopplat till konkurrenskraft och lönsamhet Konkurrenskraft är ett relativt begrepp som också kan omfatta olika nivåer i en ekonomi. I detta betänkande används begreppet på före- tags och eller branschnivå. På företagsnivå och branschnivå kan kon- kurrenskraft definieras som ett företags eller branschs förmåga att sälja sina produkter i konkurrens med utländska producenter på hemma- marknaden eller på export. Ett företags resultat är skillnaden mellan företagets intäkter och kostnader. Lönsamhet är företagets resultat satt i relation till i före- tagets bundna egna kapital. En förbättrad lönsamhet kan uppnås på flera sätt, dels genom sänkta kostnader (för t.ex. insatta resurser, regelverk, styrmedel), dels genom ökade intäkter genom ökad volym eller ökat försäljningsvärde (marknadspris eller höjt förädlingsvärde). En förbättrad lönsamhet kan även uppnås genom ökad produktivitet. Produktivitet i sin tur definieras som förhållandet mellan produk- tionsvolymen och de resurser som förbrukas i produktionsproces- sen. En ökad produktivitet innebär t.ex. att en minskad mängd resurser används för en oförändrad produktionsvolym eller att produktionen ökar med en oförändrad resursförbrukning. När produktiviteten ökar bidrar det såväl till minskad resursåtgång per producerad enhet som till företagens lönsamhet. 3.1.3Tidigare utredningar och arbete Jordbrukets konkurrenskraft har diskuterats och utretts . Med syfte att skapa en överblick över diskussionerna och arbetet har utredningen nedan valt att lyfta fram några av de utredningar, uppdrag och arbete som bedrivits under de senaste drygt 30 åren. En ny livsmedelspolitik och avregleringen av jordbruket Beslutet som fattades av 1990 om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146) var unikt internationellt, endast hade gjort en liknande reform 1984. Att avreglera jordbruket blev resul- tatet av en lång debatt om jordbrukets behov av marknads- anpassning och stora överskott av livsmedel. Avregleringen av jordbruket kom dock att avstanna i och med ansökan om medlemskap i dåvarande EG 1991. är medlem i EU och svensk jordbrukspolitik blev en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP). Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion efter EU-inträdet tillsattes ett antal utredningar som kopplade till svensk livsmedelsproduktion. En av dessa var Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion som tillsattes 1996 (dir. 1996:73). I betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) konstaterades att EU-inträdet innebar en starkt förändrad konkur- renssituation. Det svenska jordbruket hade före EU-inträdet be- gränsade erfarenheter av att arbeta i en konkurrensutsatt marknad. Utredningen såg en risk att svenskt jordbruk skulle krympa utan jäm- bördiga villkor. Utredningen pekade särskilt ut statens ansvar att medverka vid utvecklingen av branschen eftersom staten tidigare starkt påverkat förutsättningarna. Utredningen konstaterade att det svenska jordbrukets kostnader för skatter och avgifter torde höra till de högsta inom EU. Utred- ningen föreslog att jordbruket skulle få samma beskattning på el och eldningsolja som den svenska industrin eftersom jordbruket efter EU-inträdet – liksom tillverkningsindustrin – blev konkurrensutsatt och även är kapitalintensiv. Utredningen föreslog även att, om övriga EU-länder inte höjer eller förändrar sina produktionsskatter eller avgifter , såsom beskattningen på dieselolja och handels- gödsel, bör de svenska totala produktionsskatterna för jordbruket anpassas till de beskattningsnivåer som gäller i konkurrent- länder. befriades jord- och skogsbruket från energiskatt och större delen av koldioxidskatten på eldningsolja, samma upplägg som övrig industri. Det dröjde dock till 2005, efter anslutandet till EU:s gemensamma marknad, innan började med åter- betalning av energi och koldioxidskatt på diesel i syfte att anpassa för- utsättningarna för jordbruksföretagen. Ytterligare kom handelsgödselskatten att avskaffas. Uppdrag om konkurrensen i den svenska livsmedelskedjan Med syfte att skapa en helhetsbild över marknads- och konkurrens- situationen i hela livsmedelskedjan gav regeringen i uppdrag att granska konkurrensen i livsmedelskedjan. De redo- visade uppdraget 2011 i två rapporter1. I rapporten ”Mat och marknad från bonde till bord” (2011:3) konstaterade myndigheten att kon- kurrensen i livsmedelskedjan i stort fungerar väl. I rapporten lyftes dock fram att dagligvaruhandeln i är mer koncentrerad än i andra länder och att både livsmedelsindustrin och dagligvaruhandeln är branscher där ett fåtal stora företag står för en stor del av försälj- ningen. Bland butikskedjorna står de tre största för av omsättningen. De tre största livsmedelstillverkarna står för igenom- snitt av omsättningen inom varje produktkategori. Kon- kurrensverket konstaterar att marknadskoncentrationen är hög i båda dessa led. Myndigheten konstaterade vidare att små aktörer ofta har en ut- satt position. De enskilda jordbrukarna förhandlar oftast inte utan får acceptera de priser som köparna av jordbruksvaror sätter, utan egen möjlighet att påverka priset. På samma sätt får enskilda konsumenter acceptera de priser som dagligvarukedjorna sätter, utan egen möjlig- het att påverka priserna. När livsmedelstillverkare och dagligvaru- kedjor möts förhandlar de däremot om priserna. Jordbrukare och konsumenter kan visserligen som kollektiv påverka priserna genom att ”rösta med fötterna”. Men det är en långsam process. Den jord- brukare eller konsument som måste sälja sin jordbruksvara till lågt pris eller köpa sina livsmedel till högt pris, har ensam liten möj- lighet att påverka. fick återigen uppdrag att analysera kon- kurrensen i livsmedelskedjan2. De konstaterade att det fortfarande fanns en hög marknadskoncentration och köparmakt inom både han- dels- och förädlingsledet. 1Konkurrensverket 2011, Rapport 2011:3 och rapport 2011:4. 2Konkurrensverket 2018, Rapport 2018:4. Regeringen tillsatte 2013 en särskild utredare med uppdrag att utreda möjligheterna för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårds- produktion (Kommittédirektiv 2013:20). I uppdraget ingick att be- lysa konkurrenskraften i näringarna och att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig produktion. Utredningen tog namnet (L2013:01). I sitt delbetänkande Tillväxt och värdeskapande – Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring (SOU 2014:38) konstaterades att svenskt jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsproduktion är en näring med stor betydelse för sysselsättning och tillväxt i . Utredningen lyfte fram flera sektorer som tappat i konkurrenskraft och lönsamhet. Problemen finns framför allt i animalieproduktionen i landets skogs- och mellanbygder där omvandlingstakten i jordbruket varit lägre. Utredningen varnade även för kraftigt minskad produk- tion om inte produktivitetstakten ökar eller svenskt lantbruk kan få ut högre priser än de världsmarknadspriser som för- väntas. presenterade sitt slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring . I slutbetänkandet kon- stateras att har goda förutsättningar för en konkurrenskraf- tig och hållbar produktion av livsmedel. I betänkandet konstateras att den svenska produktionen har förlorat marknadsandelar sedan EU-inträdet och att konsumtionen har ökat men tillgodosetts i allt högre grad av importerade produkter. I utredningen konstaterades även att kostnader för arbetskraft, skatter på produktionsmedel, djur- skydds- och växtskyddslagstiftning, tillståndsprövning enligt miljö- balken samt tillämpning av regelverk har stor påverkan på jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Utredningen kom även fram till att staten bör skapa förutsättningar för det svenska jordbruket att konkurrera på villkor som ligger i paritet med konkurrentländerna. föreslog vidare att regeringen skulle ta fram en vision och en strategi för livsmedelsproduktionen i . Med utgångspunkt i förslag lade reger- ingen fram en proposition (2016/17:104) om En livs- medelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. I propositionen föreslås en vision, ett övergripande mål för livs- medelskedjan samt tre strategiska mål inom områden som bedöms särskilt viktiga för att nå det övergripande målet och för utvecklingen av livsmedelskedjan. Målen tar sikte på 2030. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. har ställt sig bakom målen i livsmedelsstrategin. Inom ramen för livsmedelsstrategin har regeringen tagit fram tre handlingsplaner varav den senaste beslutades . har regeringens uppdrag att utvärdera och följa upp livsmedelsstrategin samt att göra en fördjupad analys . Syftet med de årliga rapporterna är bl.a. att ge regeringen relevanta beslutsunderlag för det vidare arbetet med livsmedelsstrate- gins genomförande. I rapporten redovisas utifrån ett antal indikatorer hur utvecklingen i livsmedelskedjan har sett ut. När utredningen ska redovisa hur konkurrenssituationen ser ut har utredningen valt att utgå ifrån de årliga uppföljningar av livsmedels- strategin som görs av på regeringens uppdrag. Myndighetens uppföljning av jordbruksföretagens lönsamhet visar att dessa i genomsnitt har en dålig lönsamhet vid jämförelse med eko- nomin som helhet. Lönsamheten har dessutom försämrats under perio- den till 2018. Den uppskattade timlönen (inklusive stöd) inom jordbruket är i grova drag hälften av vad den är inom hela ekonomin. Situationen är ungefär likadan när EU-genomsnittet studeras. Det råder stora skill- nader mellan branscherna vad gäller den uppskattade timlönen. för allt har nötköttsproducenterna genomgående lägre siffror än de andra större branscherna. Gris- och fjäderfäkött har legat nästan högre (med undantag ). Företagen med äggproduktion och växthusodling har gått mot strömmen och förbättrat sin lönsamhet. Den svåra torkan ledde dock till ett ekonomiskt bakslag för alla branscher. Att det finns stora skillnader mellan produktionsgrenarna syns också när utvecklingen i jämförs med den i EU. De senaste tio årens trend med minskande produktion av mjölk, nötkött och gris- kött i syns inte på EU-nivå. Motsvarande branscher har haft en betydligt mer positiv utveckling i många andra EU-länder. Skillna- den är särskilt tydlig vad gäller mjölkproduktion där EU-snittet har ökat som den svenska produktionen mins- kat . Här har dock den svenska mjölkproduktionen ökat . Den svenska produktionen av matfågel och spann- mål har haft en betydligt mer positiv utveckling jämfört med övriga branscher. Det svenska jordbrukets lönsamhet och produktion behöver öka för att målen i livsmedelsstrategin ska nås. Det finns risk att en fort- satt sjunkande lönsamhet leder till minskad produktion och att före- tagen hamnar efter i utvecklingen jämfört mot konkurrentländer. Det finns en rad styrmedel som påverkar konkurrenskraften. Under denna rubrik har utredningen valt att lyfta fram några av dessa. har pekat på skatternas styrande effekt på konkurrenskraften. Utredningen har bedömt att skatter be- höver beskrivas mer grundligt och har därför avsatt ett eget kapitel för dessa i betänkandet, se kapitel 4 Skatter. Ett annat styrmedel som också är ytterst relevant för jordbrukets konkurrenskraft och lönsamhet är den gemensamma jordbrukspoli- tiken, även denna beskrivs under ett annat kapitel, kapitel 13 Bak- grund jordbruk. Hur regleras statsstöd? Bestämmelserna om statligt stöd utgör en central del av konkurrensregler.