sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — Anmälan ska också göras om verksamheten läggs ned eller om avbrott sker i den. Om verksamheten förändras till sin omfattning eller i något annat hänseende av betydelse för tillsynen ska detta också anmälas, liksom betydande förändringar av ägarförhållandena. Anmälan ska göras i förväg, eller om det förhållande som föran- lett anmälningsskyldighet inte har kunnat förutses, utan dröjsmål. Om den som har fått server- Om den som har fått server- ingstillstånd enligt denna lag har avlidit, eller fått förvaltare enligt ningstillstånd enligt denna lag har 11 kap. 7 § med avlidit, eller fått förvaltare enligt uppdrag som omfattar rörelsen 11 kap. 7 § och vill dödsboet eller förvalta- uppdrag som omfattar rörelsen ren fortsätta rörelsen, ska anmä- och vill dödsboet eller förvalta- lan göras hos kommunen. ren fortsätta rörelsen, ska anmä- mälan ska ha kommit in senast lan göras hos kommunen. mälan ska ha kommit in senast beslutet om förvaltare. mälan inte kommit in inom beslutet om förvaltare. , upphör tillståndet att , upphör tillståndet att Har den som fått serverings- Har den som fått serverings- tillstånd försatts i konkurs upp- hör tillståndet att gälla omedel- tillstånd försatts i konkurs upp- hör tillståndet att gälla omedel- rörelsen ska ny ansökan göras rörelsen ska ny ansökan göras behandla en sådan ansökan med behandla en sådan ansökan med Beträffande den som bedriver tillverkning, partihandel eller han- del med teknisk sprit enligt denna lag ska motsvarande anmälan som avses i första och andra styckena göras till En kommun får meddela en En kommun får meddela en en erinran, eller i allvarligare fall eller vid upprepade överträdel- erinran, eller i allvarligare fall ser, en varning om denne inte eller vid upprepade överträdel- ser, en varning om denne inte 1. uppfyller de krav som gällde för tillståndets meddelande, eller 2. följer de bestämmelser som 2. följer de bestämmelser som gäller för servering enligt denna gäller för servering eller gårdsför- lag eller de villkor eller föreskrif- säljning enligt denna lag eller de ter som meddelats med stöd av villkor eller föreskrifter som med- delats med stöd av lagen En kommun ska återkalla ett En kommun ska återkalla ett 1. tillståndet inte längre utnyttjas, 2. det med tillståndshavarens 2. det med tillståndshavarens vetskap har förekommit brotts- vetskap har förekommit brotts- lig verksamhet på serveringsstäl- lig verksamhet på serverings- eller let eller i anslutning till detta försäljningsstället eller i anslut- utan att tillståndshavaren har in- ning till dessa utan att tillstånds- havaren har ingripit, eller 3.tillståndshavaren har brutit mot denna lag eller vad som i övrigt gäller för tillståndet på ett sådant sätt att varning inte är en tillräck- ligt ingripande åtgärd, eller har tilldelats en eller flera varningar utan att de förhållanden som föranlett varningen har rättats till. Om flera tillståndshavare har utnyttjat ett gemensamt serverings- utrymme enligt 8 kap. 14 § andra stycket får i stället tillståndet för gemensamt serveringsutrymme återkallas, om det inte kan utredas vilken tillståndshavare som är ansvarig för en händelse som ska för- anleda återkallelse av serveringstillståndet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen gäller till och med . 1.2Förslag till förordning om ändring i alkoholförordningen (2010:1636) Härigenom föreskrivs i fråga om alkoholförordningen att 4–6 §§ ska ha följande lydelse. får meddela föreskrifter om 1.kunskapsprov för erhållande av serveringstillstånd samt om undantag från skyldigheten att avlägga sådant prov enligt 8 kap. 12 § alkohollagen (2010:1622), 2.vilka uppgifter som tillståndshavare och andra som bedriver verksamhet med stöd av alkohollagen ska lämna för att myndigheten ska kunna bedriva tillsyn enligt 9 kap. 1 § alkohollagen, 3.vilka uppgifter som ska finnas i ett bevis om tillstånd som en kommun har meddelat enligt 9 kap. 7 § alkohollagen, 4.anlitande av kontrollbolag vid handel med teknisk sprit enligt 6 kap. 10 § 2 alkohollagen, 5.denaturering av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat och i vilka fall denaturering får underlåtas enligt 6 kap. 10 § 3 alkohol- lagen, 6. handel i övrigt med teknisk 6. handel i övrigt med teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat sprit och alkoholhaltiga preparat som behövs till skydd för liv och som behövs till skydd för liv och hälsa enligt 6 kap. 10 § 4 alkohol- hälsa enligt 6 kap. 10 § 4 alkohol- 7. hur kontrollköp ska genom- 7. hur kontrollköp ska genom- föras enlig 9 kap. 15 a § alko- föras enlig 9 kap. 15 a § alko- 8. hur de studiebesök och före- läsningar som avses i 1 kap. 13 § ska utformas och vad de ska inne- 9. de tillverkningskrav som av- ses i 5a kap. 1 § andra stycket 2 al- 10. kunskapsprov för erhål- lande av gårdsförsäljningstillstånd samt om undantag från skyldig- heten att avlägga sådant prov en- ligt 5a kap. 6 § andra stycket alko- hollagen. får, i andra fall än de som anges i 9 kap. 9 § 3 och 10 § läkemedelsförordningen (2015:458), meddela före- skrifter om vem som utöver vad som anges i 6 kap. 5 § alkohollagen har rätt att köpa teknisk sprit enligt 6 kap. 10 § 1 alkohollagen. Kommunen ska fatta beslut i Kommunen ska fatta beslut i ett ärende om serveringstillstånd ett ärende om serveringstillstånd en fullständig ansökan har kom- mit in till kommunen. en fullständig ansökan har kom- nödvändigt på grund av utred- mit in till kommunen. ningen av ärendet får handlägg- nödvändigt på grund av utred- ningstiden förlängas med högst ningen av ärendet får handlägg- ningstiden förlängas med högst formeras om skälen för att hand- formeras om skälen för att hand- den ursprungliga tidsfristen har den ursprungliga tidsfristen har Ett beslut att förlänga handläggningstiden får inte överklagas. I 8 § lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden finns bestämmelser om att mottagningsbevis ska skickas till sökanden när en fullständig ansökan har kommit och om innehållet i ett sådant bevis. Om kommunen i ett ärende om serveringstillstånd begär att sökanden ska ge in certifikat, in- tyg eller andra liknande doku- ment som visar att ett visst till- ståndskrav är uppfyllt, ska kom- Om kommunen i ett ärende om serveringstillstånd eller gårdsförsäljningstillstånd begär att sökanden ska ge in certifikat, intyg eller andra liknande doku- ment som visar att ett visst till- munen godta motsvarande do- kument från en annan stat inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet. Kommunen får dock begära att dokumentet ges in i original eller i en bestyrkt kopia eller i form av en auktori- serad översättning till svenska. ståndskrav är uppfyllt, ska kom- munen godta motsvarande do- kument från en annan stat inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet. Kommunen får dock begära att dokumentet ges in i original eller i en bestyrkt kopia eller i form av en auktori- serad översättning till svenska. Denna förordning träder i kraft . Förordningen gäller till och med . 2Utredningens uppdrag och arbete beslutade regeringen att ge en särskild utre- dare i uppdrag att utreda gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. En förutsättning för uppdraget var att Systembolagets monopol säk- ras. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utredningens uppdrag har bl.a. varit att •göra en EU-rättslig analys av om och i sådant fall föreslå hur gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker kan införas i hela lan- det under förutsättning att detaljhandelsmonopolet säkras, •bedöma om det är EU-rättsligt möjligt och om det finns behov av att begränsa gårdsförsäljning till att t.ex. enbart tillåtas på lands- bygd, enbart för svenska alkoholproducenter eller för småprodu- centers hantverksmässiga produktion, •bedöma om försäljningen behöver knytas till ett produktions- ställe eller ett odlingsställe och om det är nödvändigt att även till- låta försäljning via internet, eller på annat vis för hemleverans, •lämna förslag på former för tillsyn, öppettider och prissättnings- modell, •analysera vilka eventuella kommersiella effekter som kan förvän- tas för näringslivet, landsbygden, småföretagare och sysselsätt- ning om gårdsförsäljning skulle införas, Utredningens uppdrag och arbete •analysera vilka eventuella folkhälsokonsekvenser som införande av gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan föranleda, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget framgår i sin helhet i bilaga 1. Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna möten med expertgruppen. Totalt har sex möten ägt rum. I samband med dessa möten har ett antal promemorior presenterats och disku- terats. Enskilda experter har även bistått utredningen vid särskilda möten och i dialog om särskilda frågor. Utredningen har mottagit yttranden och inspel från olika aktörer under arbetets gång. Utredningen har tagit del av EU-rättsliga ana- lyser av , professor i europarätt vid universi- tet och , jur. dr, professor i handelsrätt och docent i EU-rätt vid . Utredningens arbete med de EU- rättsliga frågorna har utförts i nära samarbete med de av regeringen utsedda EU-rättsliga experterna i expertgruppen, f.d. domaren i EU- domstolen och ämnesrådet vid Kommerskol- legium, . Dessa båda experter står bakom utredning- ens EU-rättsliga analys. Sekretariatet och utredaren har också haft möten eller varit i kon- takt med följande organisationer och myndigheter. Alko- holproducenter (), , Dryckesprodu- center, tjänstemännens samordningsfunktion för länsstyrelsernas alkohol- och tobakstillsyn (SLATT), Kommunala alkoholhandläg- gares förening (KAF), , , för Oenologi & Vitikultur (SBOV), Landsråd för Alkohol- och Narkotikafrågor (SLAN), Bryggerier, Visit , Eldrimner1 och Statistikmyndig- heten SCB. Sekretariatet och utredaren, samt vissa ur expertgruppen, har gjort verksamhetsbesök vid , 1Eldrimner är ett svenskt resurscentrum för mathantverk. Utredningens uppdrag och arbete Dryg cider, Perfectly Squared Brewing, Spirit of Hven, , Hyllie Bryggeri, Lillhassla vingård och Särtshöga vingård. Utredningen har uppdragit åt att utföra dels en bransch- analys, dels en skattning av folkhälsokonsekvenser. Swecos rappor- ter finns bilagda till betänkandet. Utredningen har haft möte med tjänstemän från det finska Social- och hälsovårdsministeriet. Information om lagstiftning och utvecklingen i andra länder har inhämtats från tjänstemän vid depar- tement i berörda länder, ambassader och genom sökningar i bl.a. databaser. 3Utgångspunkter för utredningens uppdrag Den svenska alkoholpolitikens övergripande mål är att främja folk- hälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skade- verkningar. Målet ska nås genom sådana insatser som motverkar skadligt dryckesbeteende och bidrar till en minskad total alkohol- konsumtion.1 Grunderna för den nuvarande alkoholpolitiska regleringen fast- ställdes genom beslut av riksdag.2 Enligt detta beslut ska målet vara att begränsa alkoholens skadeverkningar genom att minska den totala konsumtionen. Denna strategi bygger, enligt vad regeringen uttalade, på kunskaper och beprövade erfarenheter av till- gänglighetens betydelse för utvecklingen av totalkonsumtionen och alkoholskadorna. Regeringen anförde vidare att en ökad tillgänglig- het av alkohol medför en ökad totalkonsumtion. Ju mer alkohol det dricks i ett samhälle, desto fler människor går också över från mått- lighetsdrickande till missbruk. Omvänt gäller att ju svårare det är att få tag på alkohol, desto mindre dricks det totalt sett och desto färre människor skadas på grund av alkoholen.3 En bärande ingrediens i alkoholpolitiken har varit desintresseringsprincipen, dvs. att begränsa de privata vinstintressena i alkoholhanteringen. I samband med införandet av alkohollag uttalade regeringen i detta avseende bland annat följande. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203. 1976/77:108, bet. SkU40, rskr. 1994/95:89 avsnitt 5.1. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Grundläggande för svensk alkoholpolitik har varit en strävan att begränsa utrymmet för marknadskrafterna, dvs. konkur- rens och privat vinstintresse. Motivet har varit övertygelsen att konkur- rens och privat vinstintresse leder till aktiv marknadsföring och aktiv försäljning och därmed ökad konsumtion. Ju fler privata företag som får ett intresse av att alkoholförsäljningen ökar, desto bättre kommer alko- holdryckerna att hävda sig i konkurrensen om människornas pengar. När det gäller en sektor som samhället inte vill skall växa, är marknads- mekanismer som konkurrens och vinstintresse inte särskilt lämpliga medel. Principen att begränsa privata vinstintressen i alkoholhanteringen har enligt regeringens uppfattning fortsatt giltighet och är en betydelsefull grundsats när staten skall utforma regler för marknadsföring av och riktlinjer för detaljhandeln med alkoholdrycker. Inom de områden där alkoholmonopolen skall avvecklas, dvs. tillverkning, import och parti- handel, får principen en ny innebörd. var grunden för det stat- liga agerandet att hålla privata vinstintressen borta från alkoholhanter- ingen. blir grundsatsen att marknadskrafterna skall kontrolleras via ett system med tillstånd, tillsyn och sanktioner, som skall hanteras av en ny alkoholmyndighet.4 I förarbetena till alkohollagen (2010:1622), liksom i regeringens s.k. ANDT-strategi, framgår att begränsningar i tillgång och tillgänglig- het är de viktigaste åtgärderna för att minska de alkoholrelaterade skadeverkningarna och problemen. I det avseendet nämns prispoli- tiken (alkoholskatten) och detaljhandelsmonopolet som de enskilt viktigaste alkoholpolitiska verktygen.5 I propositionen En ny alko- hollag,6 anför regeringen bl.a. följande. Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens skadeverkningar. Målet ska nås genom insatser som motverkar skadligt dryckesbeteende och bidrar till en minskad total alkoholkonsumtion. Ett av de främsta och mest grundläggande politiska instrumenten för att nå detta mål är en restriktiv lagstiftning på alko- holområdet. Med en väl fungerande lagstiftning har samhället möjlighet att kontrollera hanteringen av alkohol i samhället och särskilt begränsa tillgängligheten till alkohol i vissa miljöer och sammanhang. Detaljhandelsmonopolets alkoholpolitiska syfte och kontrollfunk- tion kommer till tydligt uttryck i ägardirektivet till Systembolaget där det går att läsa följande. 1994/95:89, avsnitt 6.1. 2009/10:125 s. 86 och prop. 2010/11:47, s. 24. 2009/10:125 s. 55. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Systembolaget innehar i ensamrätt till detaljhandel med sprit- drycker, vin och starköl. Denna ensamrätt har ett alkoholpolitiskt syfte och begränsar alkoholens tillgänglighet. Denna begränsning kommer till stånd genom att bolaget enligt alkohollagen (1994:1738) och avtalet mellan bolaget och staten dels har kontroll över butiksetableringar och öppettider, dels ser till att alkoholdrycker inte lämnas ut till personer som är eller är märkbart påverkade eller då det finns anled- ning att anta att varan är avsedd att olovligen tillhandahållas någon. Den restriktiva alkoholpolitiken har behövt balanseras mot allmän- hetens intresse av att faktiskt få tillgång till alkohol i ordnade former. Detta, angav regeringen exempelvis i budgetpropositionen /21, innebär bl.a. att Systembolaget behöver anpassa sin verk- samhet efter konsumenternas förändrade inköpsmönster, såsom ökad e-handel och utnyttjande av möjligheten till hemleverans, lik- som det ökade intresset för småskaliga verksamheter och närprodu- cerade produkter. 7 I anslutning till detta angav regeringen även att en utredning om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska ge- nomföras, dock med villkoret att detaljhandelsmonopolet ska säk- ras. Regeringen betonar dock att det är viktigt att bibehålla en re- striktiv alkohollagstiftning. I direktiven till denna utredning fram- hålls också att den svenska alkoholregleringen behöver framstå som konsekvent och systematisk för att kunna rättfärdigas ur ett EU- perspektiv. Den svenska livsmedelsstrategins övergripande mål är en konkur- renskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekolo- gisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan.8 Livsmedelsstrategin är utformad kring ett övergripande mål för livsmedelspolitiken samt tre strategiska mål inom områden som be- döms vara särskilt viktiga för att nå det övergripande målet, samt för utvecklingen av livsmedelskedjan. Inom ett av de tre strategiska om- rådena, konsument och marknad, behandlas besöksnäring och mål- 2020/21:1 Utgiftsområde 9, s. 111. 2016/17:104, s. 20. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Regeringen konstaterar att besöksnäringen har haft en stark utveckling både vad gäller tillväxt och sysselsättning, och att den stora tillväxtpotentialen finns bland ut- ländska besökare. I strategin anges att drygt en tredjedel av det som utländska besökare spenderar i avser inköp av livsmedel, mat och dryck i butik, restaurang, café, etc. Bilden av som livs- medelsproducerande land beskrivs dock som fortfarande relativt svag, som bilden av som attraktiv destination för måltidsupplevelser har stärkts. Regeringen konstaterar också att be- söksnäringen och de småskaliga mat- och dryckesföretagen kan bi- dra till att gemensamt bygga varumärken och även skapa efterfrågan på exportprodukter, vilket bidrar till lokal och regional tillväxt och sysselsättning. Regeringens bedömning är att det finns en potential i att möta efterfrågan på upplevelser kring mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen.9 I Visit om måltidstrender, konstate- ras att det finns en riktning från globalt till lokalt. Medan in- tresset för den lokala och inhemska matproduktionen är drivet av ett hållbarhetstänk i alla former – ekologiskt, ekonomiskt och socialt – så drivs sökandet efter det hyperlokala av viljan att hitta det mest autentiska inom smaker, måltider och upplevelser. I rapporten nämns det ökade intresset för REKO10-ringar som ett exempel på det.11 Inom kategorin alkoholdrycker yttrar sig denna trend bl.a. i en ökad efterfrågan på lokala drycker på Systembolaget. Sedan System- bolaget införde ett särskilt sortiment för lokalt och småskaligt (TSLS), har kundefterfrågan på lokala drycker på Systembolaget ökat stadigt. TSLS-sortimentet uppgick till av System- bolagets totala försäljning 2020, jämfört året innan. Många alkoholdryckesproducerande företag i har besöks- verksamhet i någon omfattning, i form av provsmakningar, servering och ibland fullskalig kost och logi samt konferensmöjligheter. Sam- tidigt upplever många tillverkare att de hämmas av att inte kunna sälja sin produktion från tillverkningsstället.12 Flera dryckestillver- kare har för utredningen berättat om en frustration som de upplever 2016/17:104, s. 72–74. 10REKO står för Rejäl Konsumtion och är ett sätt att handla lokalproducerad mat. [besökt ]. 11Visit – Trendrapport , Måltidstrender, s. 9. Utgångspunkter för utredningens uppdrag hos besökare när dessa informeras om att de inte kan köpa med sig någon dryck från besöket. Dryckestillverkarna som utredningen har haft kontakt med ser gårdsförsäljning som den ingrediens som gör besöksupplevelsen komplett. Vid sidan av besöksverksamheten anges också gårdsförsäljning vara ett viktigt verktyg för att främja export och produktutveckling. I en webbenkät bland 95 svenska dryckestillver- kare som marknadsundersökningsföretaget genomförde på uppdrag av LRF Lokal Mat & Dryck, svarade av tillverkarna att de skulle starta gårdsförsäljning om det blev tillåtet.13 Avsaknaden av gårdsförsäljning kan ha betydelse för turisters in- tresse att besöka dryckesproduktionsställen. I en målgruppsanalys som undersöker gårdsförsäljning genomförd av Visit Sweden14 med respondenter från ett flertal länder,15 svarade av de som var intresserade av kulinariska upplevelser att de ville besöka ett bryggeri, destilleri, vingård eller musteri. Av dessa svarade att deras intresse för att besöka tillverkarna minskade om man inte får köpa med sig dryck.16 som många tillverkare efterfrågar en möjlighet till gårdsförsäljning, finns en bred förankring i det svenska samhället för Systembolagets monopol. I en mätning 2020 av Kantar på upp- drag av Systembolaget, var positiva till Systembolaget och monopolregleringen.17 Det är också tydligt att svenska dryckes- tillverkare i huvudsak är positiva till och ser sig beroende av System- bolaget som försäljningskanal. Många tillverkare har påpekat för ut- redningen att man inte stödjer införandet av gårdsförsäljning om det sker på bekostnad av detaljhandelsmonopolet. 14Målgruppsanalys 2021 (del1), Visit /Mindshare. 15Sverige, , , , , , , , och . 16Svaren visade även att av besökarna angav ett ökat intresse att besöka tillverkarna om det inte var tillåtet att köpa med sig dryck hem. 17Så säger folket | Systembolaget () [kontrollerad ]. Utgångspunkter för utredningens uppdrag 3.3.1Betänkandet En ny alkohollag SOU 2009:22 hade bl.a. i uppdrag att utreda konsekven- serna av att tillåta tillverkare av spritdrycker, vin och starköl att på den egna gården sälja egenproducerade drycker till konsumenter. Om inga negativa konsekvenser vad gäller restriktiv alkoholpolitik bedömdes föreligga och det bedömdes förenligt med , skulle utredaren lämna förslag till en sådan reglering (dir. 2007:11). överlämnade 2009 slutbetänkandet En ny alkohollag (SOU 2009:22). Utredningen bedömde att försäljning av starköl, vin och spritdrycker direkt från tillverkaren inte bör tillåtas då det ansågs oförenligt med Systembolagets monopolställning. Så- dan försäljning av starköl och spritdryck skulle enligt utredningen också vara olämplig från alkoholpolitisk synpunkt. Utredningen lämnade därför inget förslag om gårdsförsäljning. 3.3.2Propositionen En ny alkohollag prop. bedömning i frågan om gårdsförsäljning fick ett blandat mottagande av remissinstanserna. Flera remissin- stanser ansåg att ytterligare EU-rättsliga överväganden behövde göras. I propositionen En ny alkohollag18 gjorde den dåvarande reger- ingen bedömningen att möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av alkoholdrycker borde analyseras ytterligare. Regeringen beslutade därför att tillsätta en ny utredning med uppdrag att ta fram ett för- slag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. 3.3.3Delbetänkandet Gårdsförsäljning SOU 2010:98 Utredningen om vissa alkoholfrågor hade bl.a. i uppdrag att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kunde ske på ett sätt som var förenligt med liksom detaljhandelsmono- polet utan negativa konsekvenser för folkhälsan. 2009/10:125. Utgångspunkter för utredningens uppdrag skulle bedöma att det var omöjligt att införa gårdsförsäljning enligt dessa förutsättningar, skulle utredaren informera Socialdeparte- mentet.19 lämnade utredningen delbetänkandet Gårdsförsäljning (SOU 2010:98). Utredningens slutsats var att det går att införa gårdsförsäljning men att det måste göras enligt en modell som inte hindrar utländska tillverkare från att få sina pro- dukter sålda genom gårdsförsäljning eller att etablera sig i för att bedriva gårdsförsäljning. Det betydde enligt utredningen dels att det inte skulle vara möjligt att begränsa gårdsförsäljning till produk- tionsstället, dels att även andra produkter än producentens egna måste kunna säljas genom gårdsförsäljning. Utredningens förslag gick ut på att inhemska och utländska till- verkare av alkoholdrycker, i samband med studiebesök och liknande arrangemang med anknytning till de tillverkade dryckerna, skulle få sälja egenproducerade alkoholdrycker samt alkoholdrycker av samma slag från andra tillverkare. Enligt utredningens modell skulle gårds- försäljning få ske efter tillstånd från kommunen under villkor att