sou · H8B324 · 2021-01-01 00:00:00 — Därefter finns en beskrivning av de som får ersättning från (anställda2 och arbetslösa). ges en beskrivning av studenter, de som inte har någon sjukpen- ninggrundande inkomst (SGI) och därför inte är berättigade till ersätt- ning från , samt de som får stöd via samordnings- förbunden. 1SCB och () (2019), Studiestödet 2018. 2Egenföretagare räknas till de anställda i denna statistik. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen kunde en anställd som blev sjuk, efter en karensdag, ha rätt till sjuklön från arbetsgivaren i sjukperioden.3,Totalt sett hade män i genomsnitt och kvinnor 7,52 sjuk- lönedagar per anställd . Kvinnor hade i genomsnitt fler sjuklönedagar per person än vad män hade. Antalet sjuklönedagar per person skiljer mellan sektorerna. I antal startade sjuklönefall per person räknat startade män 1,35 fall 2018 och kvinnor 1,86 fall i snitt.5 Arbetsgivare betalade 2018 totalt ut 23,7 miljarder i sjuklön till de anställda.6 3Lag (1991:1047) om sjuklön. Karensdagen är ersatt med ett karensavdrag (6 § Lag (1991:1047) om sjuklön). 4Exempel på hushållens icke-vinstdrivande organisationer är idrottsföreningar, fackföreningar och religiösa samfund. 5www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/STARTAMAM0209AM0209A/ SjukloneperiodSektor/table/tableViewLayout2/?loadedQueryId=72332&timeType=from& timeValue=2018K1. 6www.forsakringskassan.se/statistik/sjuk/sjuklonekostnader. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen 3.1.2Individer med ersättning från ansökte individer drygt 640 000 gånger om sjukpenning hos Försäkringskassan.7 Enligt årsredovisning nek- ades av de som ansökte om sjukpenning ersättning från sjukförsäkringen (16 683 individer).8 Av de individer som beviljades sjukpenning hade av individerna sjukfall som blev längre än och längre än 180 dagar.9 Under pågående sjukfall fick av individerna avslag på ansökan om sjukpenning (23 998 individer).10 Totalt betalade Försäk- ringskassan ut i sjukpenning under 2018.11 I detta avsnitt redovisas också hur långa fallen bland de individer som får ersättning av vanligtvis blir. När man undersöker sjukfall i försäkringen är det viktigt att skilja på hur långa fallen är och hur långa fallen blir om man utgår från samma tidpunkt. Man måste alltså skilja på om man menar fall som startar eller om man menar pågående fall. Om man mäter längden på fall som startar en given dag kommer andelen korta fall vara stor och andelen långa fall vara liten. Om man däremot mäter längden på alla pågående fall en given dag så kommer andelen korta fall vara mindre och andelen långa fall vara större relativt sätt, eftersom de långa sjukfallen ackumuleras . I statistiken som vi redovisar från redovisas antal fall bland anställda respektive arbetssökande. Eftersom varje individ kan vara sjukskriven , och därmed utgöra flera sjukfall , överstiger antalet fall antalet individer. avslutades 650 536 sjukfall hos . Av dessa avslutades innan tagit kontakt.12 Enligt årsredovisning är den genomsnittliga 7Statistik gällande till utredningen från . 8Försäkringskassan (2019), Årsredovisning 2018, s. 104. Denna statistik avser vilket innebär att andelen avslag underskattas något. 9I det statistikuttag som utredningen fått av . 10Försäkringskassan (2019), Årsredovisning 2018, s. 104. Denna statistik avser vilket innebär att andelen avslag underskattas något. 11Försäkringskassan (2019), Årsredovisning 2018, s. 24. 12Statistik till utredningen från . Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen tiden till den första kontakten 44 dagar.13 Spridningen till kon- takt är dock avsevärd och den tiondel som blir kontaktad fortast blir det efter . blev cirka 575 000 anställda och cirka 69 000 arbetssök- ande arbetsoförmögna på grund av sjukdom och beviljades sjuk- penning. Bland anställda hade hälften av individerna avslutat sin tid med sjukpenning efter 36–. I Figur 3.2 går att utläsa hur liten andel av alla anställda med sjukpenning vars sjukfall blir långa fall – en majoritet av fallen () har avslutats innan de har hunnit att bli långa. Arbetssökande ingår inte i rehabiliteringskedjan och bedöms från dag 1 i sjukperioden mot normalt förekommande arbete.14 Eftersom arbetssökandes arbetsförmåga bedöms mot bedömningsgrunden normalt förekommande arbete, betyder det att dessa individer, om de bedöms ha rätt till sjukpenning, i regel har omfattande medicinska begränsningar. Det i sin tur kan också leda till att deras sjukfall blir långa. I jämförelse med att anställda till avslutat sina sjuk- fall –så hade av de arbetssök- ande avslutat sina fall (jämför i figur 3.2). Detta får till konsekvens att andelen sjukskrivna arbetssökande ökar med tid i försäkringen. 13Försäkringskassan (2019), Årsredovisning 2018, s. 43. 2007/08:136. En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete, s. 59. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Av de anställda som blev arbetsoförmögna på grund av sjukdom och beviljades sjukpenning hade en psykiatrisk huvuddiagnos, en huvuddiagnos inom diagnoskapitlet för muskuloskele- tala sjukdomar, saknar diagnos i datalagren15 och resten tillhörde övriga diagnoskapitel. Arbetssökande skiljer sig från anställda också vad gäller vilka diagnoser de får sjukpenning för. Bland arbets- sökande har en psykiatrisk diagnos när sjukfallet startar, en muskuloskeletal diagnos, av fallen har ingen diagnos i datalagren och tillhör övriga diagnoskapitel. Bland arbetssökande är det således färre fall som startar med en musku- loskeletal diagnos och betydligt fler fall som saknar en diagnos i data- lagren16 jämfört med anställda. 15Försäkringskassans register innehåller inte fullständig information om diagnos för alla individer som startar ett sjukfall, detta beror delvis på att alla läkarintyg inte är elektroniska utan kräver registrering av uppgifterna. 16Försäkringskassans register innehåller inte fullständig information om diagnos för alla individer som startar ett sjukfall, detta beror delvis på att alla läkarintyg inte är elektroniska utan kräver registrering av uppgifterna. För arbetslösa är andelen som saknar diagnos högre eftersom sjukfall kortare än oftast inte kräver läkarintyg. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Individer som går in i det förstärkta samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen har i sina regleringsbrev likalydande uppdrag om ett förstärkt samarbete som syftar till att säkerställa att individen ges ett bra stöd för övergången från sjukför- säkringen till arbetsmarknaden. Det förstärkta samarbetet beskrivs i större detalj i avsnitt 7.1. Målgruppen är individer i behov av insatser för att återfå arbetsförmåga och komma i arbete. I myndigheternas gemensamma återrapportering anges att det genomfördes 8 306 gemensamma kartläggningar. Av dessa hade av de sjukskrivna en psykiatrisk diagnos. Antalet nya personer i aktiva insatser var 8 092. Insatserna ledde för av deltagarna till att de lämnade sjukförsäkringen efter arbetslivsinriktade insatser. Drygt en tredjedel av deltagarna (38 pro- cent17) kom åter till efter insats och för resterande deltagare saknas uppgifter.18 3.1.3Individer som blir arbetsoförmögna under tid i arbetsmarknadspolitiskt program hos Arbetsförmedlingen Det finns ingen statistik hos Arbetsförmedlingen om hur många individer som blir sjuka under tid i arbetsmarknadspolitiskt program. Sådan statistik finns och det handlar då om cirka 9 000–14 000 individer . Studenter som blir sjuka kan få behålla sitt studiestöd om de kan uppvisa ett läkarintyg. har samordningsansvar även för studenter. CSN redovisar i en rapport att 6 300 studerande hade godkända frånvarodagar på grund av sjukdom . Det motsvarar av samtliga studiemedelstagare. Av dem hade 5 400 studerande en godkänd sjukperiod som var minst lång 17I den refererade rapporten i Tabell 1 anges , men det är om man räknar på de antal som anges. 18Arbetsförmedlingen och (2019), Förstärkt stöd för personer som är sjuk- skrivna och för unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven . Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och därmed räknades bort från det maximala antalet studiemedels- veckor. Tillsammans fick dessa personer borträknade på grund av sjukdom, vilket innebär att varje person i genomsnitt fick borträknade under året.19 3.1.5Individer utan sjukpenninggrundande inkomst Sjukförsäkringen är en inkomstbortfallsförsäkring, vilket innebär att individen måste ha en inkomst att försäkra för att vara berättigad till sjukpenning.20 Om individen inte har en SGI är hen hänvisad till i sin hemkommun och kan där beviljas försörjnings- stöd förutsatt att hen inte har något annat sätt att försörja sig på. Det exakta antalet personer som både saknar SGI och har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom är svårt att uppskatta. Det beror på att det inte finns ett lika-förhållande mellan antal som saknar SGI och antal som får försörjningsstöd. Individer som saknar SGI kan få sin försörjning genom familj, vänner, besparingar eller via försörj- ningsstöd. Dessutom kan individen (helt korrekt) fått sin SGI satt till noll kronor trots inkomst, om den försäkrade inte lämnat inkomst- uppgifter till Försäkringskassan.21 Därutöver finns inte alltid anled- ning för sjuka individer som saknar rätt till sjukpenning att efter- fråga läkarintyg från behandlande läkare. fick 27 101 individer försörjningsstöd med anledning av att de saknade arbetsförmåga på grund av sjukdom enligt ett läkar- intyg och saknade rätt till sjukpenning (eller väntade på beslut om sjukpenning eller hade otillräcklig sjukpenning).22 Av dessa var 57 pro- cent kvinnor. Antalet är, enligt resonemanget ovan, sannolikt en underskattning. Enligt en skrivelse från SKR, som tillfrågat ett antal kommuner, så skulle antalet individer som får försörjningsstöd och 19Centrala () (2019), Studiestödet 2018. 20Reglerna om SGI nämns i kapitel 2. Om en individ haft en SGI, men inte har en inkomst av förvärvsarbete för tillfället, kan den gamla SGI:n ändå vara skyddad under vissa omständig- heter till exempel om individen studerar, är föräldraledig, har sjukpenning eller är aktivt arbets- sökande. 21Inspektionen för socialförsäkringen (2016), Sjukpenninggrundande inkomst (SGI). ISF rapport 2016:10. 22Socialstyrelsen (2019), Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2018. Art.nr: 2019-10-6405. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom kunna vara upp till dubbelt så många.23 Individer som saknar SGI och därmed saknar rätt till sjukpenning kan ändå ha rätt till hjälp med samordnad rehabilitering från För- säkringskassan.24 ansökte 2 533 personer, som inte hade någon SGI, om samordnad rehabilitering. Av dessa beviljades 1 314 personer () minst en dags samordning. Av dessa hade 480 individer () sin försörjning via ett arbetsmarknads- politiskt program och 536 individer () sin försörjning via försörjningsstöd från kommun, 34 individer () var stu- derande och övriga 264 individer () hade sin försörjning antingen från socialförsäkring i ett annat land eller så saknas infor- mation om vilken försörjning individen hade. Av de 1 219 individer vars ansökan avslogs hade 954 individer () sin försörjning via ett arbetsmarknadspolitiskt pro- gram, 245 individer () sin försörjning via försörjningsstöd från kommun och för övriga 20 individer () saknades information om försörjning. Individer som har haft sjukpenninggrundande inkomst men förlorat den Med anledning av betydelsen av att ha en SGI i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen har vi bett att beräkna hur många individer som förlorar sin SGI efter det att de haft ett sjukfall med sjukpenning (och därmed också haft en SGI). –2018 så fick drygt 3 000 individer (vilket motsvarar av alla avslutade fall) sin SGI fastställd till noll kronor efter det att sjuk- penning hade avslutats.25 fastställer SGI till noll kronor om individen i perioden mellan tid med sjukpenning och ny ansökan om förmån från inte har en inkomst och inte heller uppfyller kraven för skydd av SGI. Av vilken anledning just dessa individer fått sin SGI satt till noll, eller vilka konsekvenser detta fått för dessa 23SKR (2019), Inspel om nollplacerade till nationell samordnare för en välfungerande sjukskriv- ningsprocess. Kommuner och Landsting. 2430 kap. 8–11 §§ SFB. 25Individer som fick SGI=0 på grund av att de fick sjukersättning eller på grund av att de fick ålderspension är exkluderade från denna siffra. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen individer, har vi inte kunnat studera. Det kan dock med bakgrund i de data vi fått konstateras att individerna fått ersättning från social- försäkringen nekad på grund av att de saknar SGI. 3.1.6Individer som får stöd via samordningsförbunden fick 32 715 individer stöd genom samordningsförbunden. Av de 9 500 individer som avslutade en insats gick till arbete eller studier.26 Totalt hade av deltagarna försörjningsstöd och 32 pro- cent hade ersättning från , i form av antingen sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning eller aktivitets- ersättning.27 Bland de individer som passerar sjukskrivnings- och rehabiliterings- processen finns personer med olika diagnoser, i olika åldrar, med olika typ av sjukskrivningshistorik och med olika förankring på arbetsmarknaden. Individerna har olika förutsättningar att ta till sig information och kunna föra sin talan. I ett internationellt perspektiv utmärker sig det system som finns i på det sätt att alla indi- vider, oavsett om de har arbete eller förankring på arbetsmarknaden, befinner sig i samma system. Det svenska systemet innebär att aktör- erna i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen, och då framför allt hälso- och sjukvården och , behöver ha kompetens att ge alla individer (med stora skillnader i förutsättningar) stöd att återfå sin arbetsförmåga för att de ska kunna återgå till, eller kunna söka, arbete. I det här avsnittet redogör vi för våra undersökningar av hur individer upplever sjukskrivnings- och rehabiliteringsproces- sen och vilka förbättringsområden de ser. 26Försäkringskassan (2019), Svar på regeringsuppdrag. Rapport – Redovisning av målgrupper och resultat av de insatser som finansieras av samordningsförbund . 27Försäkringskassan (2019), Svar på regeringsuppdrag. Rapport – Redovisning av målgrupper och resultat av de insatser som finansieras av samordningsförbund , s. 16. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Utredningen har med hjälp av analys- och undersökningsföretaget intervjuat 250 individer med anställning som fått sjukpen- ning 60–för undersökningen. Försäkrings- kassan tog fram urvalet. Detta tidsintervall valdes för att aktiviteten beträffande stöd för återgång i arbete borde vara hög.28 Vad gör aktörerna omkring dem och hur nöjda är individerna? Vi bad indi- viderna uttala sig både generellt om vad de tyckte om aktörerna i processen och mer specifikt. Fokus låg på deras kontakter med sin arbetsgivare med anledning av att vi tidigt i utredningens arbete upp- märksammade att det finns få undersökningar om vilka åtgärder som vidtas av arbetsgivare för att individ ska kunna komma tillbaka till arbete. Om studien och deltagarna intervjuades 250 sjukskrivna personer om sina upplevelser av sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och sina kontakter med aktörerna i processen. Från urvalet om 2 000 sjuk- skrivna individer gjordes försök att kontakta 1 057 individer, 190 hade telefonsvarare, 438 anträffades inte trots 8–10 kontaktförsök, 172 av- böjde deltagande i studien och 6 personer valde att avbryta påbörjad intervju. Av de som Novus fick kontakt med per telefon var således svarsfrekvensen 58 procent29 och bland alla som Novus försökt få tag i var svarsfrekvensen 24 procent30. Som jämförelse kan anges att Novus väljarbarometer hade en svarsfrekvens om Studien genomfördes till . läret finns i bilaga 3. för studien var av deltagarna heltids- sjukskrivna, sjukskrivna på deltid och hade avslutat sin sjukskrivning.32 med sjukskrivning hade 28Under intervallet ska plan för återgång i arbete vara genomförd och bedömningsgrunderna för rätten till sjukpenning ändras vid dag 90 och vid dag 180. 29250/(250+172+6) = 0,58. 30250/1 057 = 0,24. 31https:///valjarbarometer-arkiv/novus-svt-7-sept-sd-gar-fram-och-m-tappar/. 32Att så pass många hunnit avsluta sin sjukskrivning är rimligt då sannolikheten att avsluta sitt fall är tämligen hög när sjukskrivningen pågått . Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen 94procent av individerna haft kontakt med , 92 pro- cent med sin arbetsgivare, med företagshälsovården och 41procent med en rehabiliteringskoordinator. Individerna är både nöjda och mindre nöjda med aktörerna i processen Individerna fick frågan om vilket sammanfattande omdöme de skulle ge respektive aktör i processen. Fem svarsalternativ löpte från mycket bra till mycket dåligt. Individerna var generellt sett nöjda med aktörerna i processen, var ganska eller mycket nöjda med , med sin arbetsgivare och 70 pro- cent med hälso- och sjukvården (figur 3.3). Det fanns inget samband mellan andel som var missnöjda och om individen fortfarande var sjukskriven eller hade avslutat sin sjukskrivning. Mycket dåligt Ganska dåligt Varken bra Ganska bra Mycket bra Källa: Utredningens studie av sjukskrivna. Individerna tillfrågades om av vilka skäl de var nöjda respektive miss- nöjda med respektive aktör. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Genomgående var att bemötande beskrevs som viktigt för indi- viden, ett gott bemötande nämndes som något positivt och ett dåligt bemötande som något negativt. En positivt inställd individ svarade: Mycket vänligt bemötande och min handläggare var så hjälpsam. En negativt inställd individ svarade: De är nonchalanta och lyssnar inte på vad man säger. […] De har dåligt bemötande. Det kan tyckas självklart men det var påfallande ofta som bemötande nämndes som viktigt. Ytterligare teman var att det var viktigt för individerna att känna att de blev lyssnade till och att de blev trodda. Utöver dessa teman fanns också aktörspecifika teman. Vad gäller var individerna nöjda när de fått sin ersättning och utan problem. Att det är lätt att komma i kontakt med myndigheten nämns också som något positivt. Några individer uttrycker det så här: De svarade fort och var uppmärksamma, de hjälpte mig med min sjuk- skrivning. Fått hjälp snabbt och har inte behövt vänta på pengar, det har varit smidigt. Smidigt, behövde bara lämna uppgifter på min senaste årsinkomst, sen räknade de ut min ersättning. Jag behövde inte göra något, vilket var bra för jag hade inte ork till det. Några individer nämner också hur arbetar med sitt samordningsuppdrag: Jag fick en personlig handläggare. Hon har verkligen jobbat för att jag ska komma tillbaka i arbete igen. Hon har funnits där och ställt upp . Man har kunnat ringa och prata med henne också. De har kontaktat mig, de har kontaktat min arbetsgivare, de har lyssnat, och fattat beslut som stämmer överens både med min och min läkares bedömning. När individerna är missnöjda med handlar det ofta om att gör en annan bedömning än vad behand- lande läkare gör: Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen De förstår inte riktig vad läkarna skriver och tar det inte på allvar. De är oförstående. De tror de vet bättre än läkaren och tycker jag ska börja jobba när jag är sjuk. De granskar och ifrågasätter vad läkarna säger och skriver. De får en att känna sig liten, och får en att må ännu sämre, vilket försämrar mitt sjuktillstånd. De ifrågasätter min sjukpenning och hotar med en ekonomisk kris. De vill att man avbryter sjukskrivningen och börjar jobba. De tror inte på läkaren. En del av individerna berättar också om hur rehabiliteringskedjans gränser känns som ett hot: De bråkar och de tror att de kan bestämma utan att ha träffat mig eller läkaren. De är hotfulla med de där . Om du inte går in i arbete kan de placera en vart som helst, och det är jag inte beredd på. Det är ett hot för att få in folk i arbete, och det är jättejobbigt. De ringer ofta och säger till mig att går jag inte in i arbete snart så kan de placera mig vart de vill. De har godkänt min sjukskrivning, och ändå ligger de på mig! Och likväl som det är positivt att få ett snabbt beslut är långa hand- läggningstider något som upplevs negativt: Det är en stressande process. Jag kan inte lita på att jag kan vara sjuk- skriven som min läkare säger jag ska vara utan det kan nekas i ett annat skede av . Speciellt när de ligger lite efter i processen så man kan få besked 3 månader efter man varit sjuk att man nekats. Individerna som intervjuats är nöjda med sina arbetsgivare när de känner att arbetsgivaren vill att de ska komma åter till arbetet och därför anpassar arbetet: Anpassat och hjälpt till massvis för att göra det så bra som möjligt för mig. Att jag har fått anpassa mitt arbete efter min situation. Att jag har kunnat styra hur mycket jag velat jobba själv. De har hållit kontakten med mig, och jag ska återgå till jobbet och känner mig välkommen tillbaka. Det har fungerat bra. De har ställt och ordnat andra arbetsuppgifter. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Flera individer nämner också att det känts bra när arbetsgivaren visat omsorg: De ringde och kollade hur jag mådde och frågade allt möjligt, skickade blommor hem med. De ringer och frågar hur jag mår och bryr sig om mig. När individer inte är nöjda med sina arbetsgivare handlar det ofta om motsatsen till ovan: De tog inte hänsyn till varningstecken innan sjukskrivningen, ingen uppföljning och ingen företagshälsovård. De vill bli av med mig. Det handlar troligen om brist på kunskap bland cheferna. De var ovilliga att anpassa arbetsuppgifter till exempel. Ingen kontakt från arbetsgivaren, inget stöd alls. Individerna är nöjda med den behandling de får inom hälso- och sjukvården: Behandlingen och ingreppet gick bra. Två individer använder till och med ordet världsklass om vården de får: Jag anser jag får vård i världsklass gällande min sjukdom. Det är verk- ligen i topp. I något enstaka fall nämner också individer att de är nöjda med vården då de hjälpt till med kontakter med såväl som med arbetsgivaren. Individer är också nöjda då det finns en tydlig plan: Läkaren har en klar och tydlig process och en plan för rehabilitering med återgång till arbetet. Det var redan klart vid tiden jag sjukskrev mig hur de nästa 6 månaderna skulle vara med rehabilitering. Missnöje med vården handlar om väntetider, att inte få den hjälp man anser att man behöver och brist på kontinuitet: Jag har haft olika läkare, det har skiftat för mycket mot min vilja. Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen Svårt att komma fram och svårt att få tid. Ingen kontinuitet för de har ej fasta läkare. Kontakter med individerna i processen Vad gäller arbetsgivarens kontakter individen var sjuk- skriven visste en fjärdedel av individerna med sig att deras arbets- givare hade varit i kontakt med hälso- och sjukvården avseende deras fall. av individerna hade blivit kontaktade av sin arbets- givare med sjukskrivning. …för att prata om hur du skall komma tillbaka i arbete …för att prata om orsakerna till att …för att de behövde information från dig, t ex för att dina arbetsuppgifter ska kunna tas om hand under din… …för att visa omtanke och fråga hur Källa: Utredningens studie av sjukskrivna. En majoritet av kontakterna gällde helt eller delvis att arbetsgivaren tog kontakt för att visa omtanke eller fråga hur individen mådde. Plan för återgång i arbete Drygt hälften av individerna () angav att de haft kontakt med sin arbetsgivare för att prata om hur individen skulle kunna komma tillbaka i arbete. En tredjedel av individerna () Individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen kände till att arbetsgivaren hade tagit fram en plan för återgång i arbete för dem. Representant från hälso- och Källa: Utredningens studie av sjukskrivna.