sou · H9B324 · 2021-04-15 00:00:00 — Förslaget till lagändring påverkar inte de nuvarande slutdeponeringsområdena och ger inte upphov till nya slutdeponeringsområden, 2018 slutdeponerades av det kommunala avfallet på deponier (Avfall , 2020a), och mängden antas inte förändras . kommer avfallsförbränningskapaciteten att öka på grund av avfallsförbränningsanläggningar som redan är planerade och under uppbyggnad (Avfall , 2019). De kvantiteter avfall som kommer att ändras genom avfallslagen kommer därför inte att påverka befintlig eller planerad avfallsförbränningskapacitet på kort sikt. Beträffande bioavfall och anläggningsmässig behandling kan det uppkomma ny kapacitet (kompostering, biogas eller bioetanolanläggning). Det här påverkar dock nästan inte alls myndigheternas verksamhet på lång sikt. Avfallsbehandlingsplatserna är verksamhet som kräver tillstånd. Avfallshanteringens, miljö- och hälsoskyddsmyndigheternas uppgifter förblir oförändrade, men det avfall som övergår till fri konkurrens hör i fortsättningen endast i begränsad omfattning till det som kommunens avfallshanteringsmyndigheter måste fatta beslut om. Några betydande förändringar i myndighetens arbetsmängd sker dock inte. De största ökningarna i arbetsmängden hos myndigheterna beror på att ett avfallshanteringsregister ska upprätthållas och följas upp och statistik ska föras, då statistikföringen fördelas på flera privata företag som har olika system för styrning av verksamheten och olika bokföringssystem. Den ökade arbetsmängden är i alla fall måttlig och enligt erfarenheterna från orsakar förändringen inte heller någon betydande inverkan för myndigheternas personalmängd och de administrativa kostnaderna har inte heller påtagligt förändrats. På så sätt kan lagstiftningsändringen öka den administrativa bördan i synnerhet i början, men för myndigheterna blir konsekvenserna av lagändringen som helhet dock sannolikt små. Förändringen medför inga direkta konsekvenser för miljön, eftersom nivån på miljöskyddet och avfallshanteringen inte bedöms bli sämre. All avfallsbehandling är också sådan verksamhet som kräver miljötillstånd, varvid behandlingen sker enligt ramvillkoren i tillståndet. Förslaget kan möjliggöra en snabbare utveckling av materialåtervinningen än , eftersom det på lång sikt skapar bättre förutsättningar att effektivera källsorteringen, minska mängden restavfall och främja materialåtervinning. På kort sikt påverkar ändringen inte mängden produkter som tillverkas eller deras art och inte heller lokaliseringen av industri eller annan verksamhet. På kort sikt kommer förbränning att samexistera med återvinning t.ex. på grund av långa kontrakt med avfallsförbränningsanläggningar. Å andra sidan, om EU: s återvinningsgrad för kommunalt avfall ska ökas, måste det sorteras mer effektivt istället för att förbrännas. På lång sikt kommer kommunalt avfall att återvinnas effektivare med ekonomiska incitament, lagstadgade skyldigheter och nya behandlingsmetoder. Detta kommer också att föra oss närmare EU: s mål för materialåtervinning. Insamlingen totala trafikprestanda (kilometer) beräknades minska med cirka 1 – på Sverige- nivå, vilket också direkt påverkar den totala trafikprestanda (kilometer) och trafikutsläpp (CO2- ekv.). Trafikprestanda för avfallshantering beräknas vara av samma storlek i och i förhållande till den totala trafikprestandan, som är cirka 0,1–0,. Som ett resultat beräknas den totala trafikprestandan och utsläppen minska med cirka 0,till 0,och har det inte någon verklig effekt. Ur miljösynpunkt kommer miljöbrott, olaglig avfallshantering och andra brott relaterade till avfallshantering alltid upp i diskussioner då och då. Studien fann dock ingen indikation på att en eventuell förändring av avfallslagstiftningen skulle påverka dessa aspekter. Erfarenheterna i stöder också detta antagande. I studien bedömdes de ekonomiska konsekvenserna av lagändringen för olika aktörer inom avfallshanteringen. Som helhet kommer konsekvenserna att bli tämligen små. Den studerade ändringen av avfallsslagen orsakar förändringar i verksamheten mellan dem som anordnar avfallshanteringstjänster och serviceproducenterna (transport och hantering). Serviceanordnaren ändras och också delvis avfallsströmmarnas rutter och avfallsmängder. I princip förblir hanteringsplatserna i stort sett desamma som tidigare, men förhållandet mellan de mängder som tas emot där kan förändras. De största ekonomiska konsekvenserna är att penningströmmarna flyttas från den offentliga sektorn till den privata sektorn. Avfallshanteringens andel av företagens omsättning utgör dock , så den bedömda ändringen har ingen avsevärd inverkan på företagens lönsamhet. Till följd av den studerade förändringen kommer företagens logistikkostnader att stiga i någon mån (5–), men sjunker sannolikt behandlingskostnaderna med cirka 2–10 %.Förändringarnas storlek påverkas av vilket län det gäller, arten av avfall som uppkommer i företagsverksamheten och avfallets mängd samt behandlingssätt. Avfallshanteringens prissättning som helhet ändras så att den blir marknadsmässig. På lång sikt väljs behandlingsplatsen på ekonomisk grund med beaktande av transportsträckor och mottagningsavgifter. I princip kommer det inte att ske några stora förändringar i priserna för transport och behandling och de tar delvis ut varandra. De största förändringarna sker i förvaltnings- och servicekostnaderna samt i täckningsbidraget. Dessa kan antas minska i någon mån. Konsekvenserna för kommunala avfallsanläggningar och privata avfallshanteringsföretag blir på kort sikt huvudsakligen motsatta. De största förändringarna gäller administrativa kostnader samt företagens täckningsbidrag. Genom att sänka dem kan privata företag konkurrera om marknadsmässigt avfall. När det gäller frigjord konkurrens kan man anta att kostnaderna sjunker med några procent på de områden där avfallsmängderna möjliggör marknadsmässig verksamhet. Den föreslagna förändringen har ingen direkt inverkan på hushållen, deras ekonomiska ställning eller tjänsternas kvalitet. Indirekt inverkan kan uppkomma, om företagens avfallsinsamling flyttas bort från rutterna för insamling av hushållens avfall eller om behandlingen av det avfall som överförs kommer att ske på en annan plats än den nuvarande. När det gäller insamlingen kommer hushållens rutter som helhet att effektiviseras , om allt företagsavfall tas bort från deras rutter. Insamlingen av avfall från andra än bostadsfastigheter är typiskt långsammare på grund av mera krävande och mera varierande lastningsförhållanden. Rutterna optimeras om och ändringen beror helt på området. Till följd av den bedömda förändringen kommer kommunbolagen också att få mindre avfall att behandla. Då uppstår ett behov av att höja avfallsavgifterna för behandlingen när det gäller avfallshanteringen för kommunalt avfall från bostäder beroende på avfallsanläggningarnas förmåga att anpassa sin verksamhet, bl.a. personal och andra administrativa kostnader, till den förändrade situationen. Anpassningsförmågan kan variera inom olika områden. Om ingen anpassning görs, innebär minskningen av avfallsmängden att kostnaderna för de kommunala avfallshanteringsorganisationerna (bl.a. administration och servicerådgivning) ska fördelas på ett mindre antal kunder. Eventuella ändringar i transport- och behandlingspriserna kan ta ut varandra och de totala ekonomiska effekterna för privathushållen blir små. Den föreslagna ändringen av avfallslagstiftningen har på kort sikt endast liten inverkan på nya investeringar. De ändringar som granskas i den här studien leder dock inte till betydande nyinvesteringar, och framtida investeringar kommer sannolikt att i större utsträckning bygga på utvecklingsriktningar baserade på cirkulär ekonomi som definieras på EU-nivå. Det är dock svårt att uppskatta vilka ekonomiska konsekvenser det här kommer att få, eftersom det i dagens läge inte finns någon information om på vilket sätt material kommer att utnyttjas och med vilken teknologi. Avfallshanteringens, miljö- och hälsoskyddets myndighetsuppgifter förblir oförändrade, men det avfall som övergår till fri konkurrens hör i fortsättningen endast i begränsad omfattning till det som kommunens avfallshanteringsmyndigheter fattar beslut om. Några betydande förändringar i myndighetens arbetsmängd sker dock inte. De största ökningarna i arbetsmängden hos myndigheterna beror på att ett avfallshanteringsregister ska upprätthållas och följas upp och statistik ska föras, då statistikföringen fördelas på flera privata företag som har olika system för styrning av verksamheten och olika bokföringssystem. Den ökade arbetsmängden blir dock måttlig. Förändringen medför inga direkta konsekvenser för miljön, eftersom nivån på miljöskyddet och avfallshanteringen inte bedöms bli sämre. All avfallsbehandling är också sådan verksamhet som kräver miljötillstånd, varvid behandlingen sker enligt tillståndets ramvillkor. Förslaget kan möjliggöra en snabbare utveckling av materialåtervinningen än , eftersom det på lång sikt skapar bättre förutsättningar att effektivera sorteringen, minska mängden restavfall och främja materialåtervinning. Det material som undersöktes under utredningen avslöjade inga väsentliga aspekter eller problem med avseende på miljöbrott eller olaglig avfallshantering. Att ta reda på de möjliga effekterna kräver mer forskning. Hushållsavfall i siffror - Kommun- och länsstatistik 2019. Kapacitetsutredning – Energiåtervinning och mängder restavfall . officiella statistik (FOS). Avfallsstatistik [e-publikation]. Från 15_tie_001_sv.html Från e-post 13.11.2020. Report on collection and management of municipal-like waste from the business sector/private companies. , J., , T., Mutanen, J. Oulun Jätehuolto, Oulun seudun jätteenkuljetusyrittäjät: Järjestetyn jätteenkuljetuksen vaihtoehtojen vertailu 31.1.2008. , J., , T., Mutanen, J. Järjestetyn jätteenkuljetuksen vaihtoehtojen vertailu. Mikkelin kaupunki, Ristiinan kunta, , Lassila & Tikanoja Oyj, . , J., , T., Mutanen, J. Jätteenkuljetuksen keräilyn ja kuljetusten reittioptimointi. , J., , T., Savikko, H. Vaihtoehdot jätehuollon järjestämiseksi. , J., , T., Savikko, H., Uimarihuhta, H. Vaihtoehdot jätehuollon järjestämiseksi. , J., Savikko, H., , T. Selvitys Kittilän kunnan vaihtoehdot jätehuollon järjestämiseksi. , J., , T., Savikko, H. Vaihtoehdot jätehuollon järjestämiseksi. , J., Savikko, H., Retkin, R., , T. , J., Savikko, H., Sirkiä, A. Biojätteen käsittelyketjujen elinkaariselvitys. Från suomi/julkaisut/selvitykset/2016/kkv-selvityksia-2-2016-yhdyskuntajatehuollon-selvitys.pdf Kojo, R., Alanen, A., , J., , R. & , H. Vaikutusten arviointi kunnan vastuun The Finnish approach to municipal solid waste from other sources than households. Municipal solid waste legislation and practice in . Point presentation 9.11.2020. McKinnon, D. The Danish Approach to household waste from companies. Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata. Från av-avfallshantering-for-foretag/foretagets-avfallshantering MÖD dom i mål M 7925–12. Från 3/m-7925-12.pdf MÖD mål M 6920 och 6924–19; dom . Från 0/m-6920-19-.pdf Import och export av avfall. Från mar-miljon/Statistik-A-O/Avfall-import-och-export/ Competition in the waste management sector – Preparing for a circular economy. Från yhteisraportit/nordic-report-2016-waste-management-sector.pdf 1997/98:45 del 2 s. 185. 2019/20:156. Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet. Konsekvensbedömning av kommuner och privata aktörer om ändring av ansvarsfördelningen i gemenskapligt avfallshantering. Kommunerna tar över ansvaret för returpappret. Salmenperä, H. Kierrätyksen Suomi-Ruotsi maaottelu. Från FI/Ajankohtaista/Ratkaisujablogi/_Salmenpera_Kierratyksen_SuomiRuots(45462) Salmenperä, H., Sahimaa, O. & Koutonen, H. Kierrätyksen keinot, taloudelliset vaikutukset Från tyksen_keinot.pdf?sequence=4&isAllowed=y EU:s regioner NUTS. Från statistik/internationell-statistik/eu-statistik/eus-regioner---nuts/ Lokal verksamhetsenhet - Regionala basfakta för verksamhetsnivå enligt Företagens ekonomi efter region (län) och näringsgren SNI 2007. Företag (FDB) efter näringsgren SNI2007 och storleksklass. Tsupari, E. Soimakallio, S. & , M. Yhdyskuntajätteen kahden energiahyödyntämistavan eroavuudet ilmastonmuutoksen hillinnän näkökulmasta. Den elektroniska tjänsten för övervakningen av miljöskydd i . 01-03 företag inom jordbruk, skogsbruk och fiske 05-09 gruvor och mineralutvinningsindustri 10-12 livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksindustri 13-15 textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri 16-18 industri för trä och varor av trä, kork och rotting o.d. utom möbler samt massa-, pappers- och pappersvaruindustri; grafisk och annan reproduktionsindustri 19-22 kemisk industri, petroleumprodukter och läkemedelsindustri; gummi- och plastvaruindustri 23 industri för andra icke-metalliska mineraliska produkter 24-25 stål- och metallverk; industri för metallvaror utom maskiner och apparater 26-30 industri för datorer, elektronikvaror, optik och elapparatur; övrig maskinindustri; transportmedelsindustri 31-33 möbelindustri; annan tillverkningsindustri; reparationsverkstäder och installationsföretag för maskiner och apparater 35 el-, gas- och värmeverk 36-39 vatten- och reningsverk; anläggningar för avfallshantering, återvinning och sanering 41-43 byggentreprenörer Tjänsteproducenter (45–96) i mer detalj 45 handel med och serviceverkstäder för motorfordon och motorcyklar 46 parti - och provisionshandel utom med motorfordon 47 detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar 49-51 land-, sjö- och lufttransport 52 magasin och serviceföretag till transport 53 post- och kurirföretag 55 hotell, semesterbostäder, vandrarhem, campingplatser m.m. 56 restauranger, cateringföretag, barer och pubar 59film-, video- och tv-programföretag, ljudinspelningsstudior och fonogramutgivare 62programvaruproducenter, datakonsulter o.d. 68 fastighetsbolag och fastighetsförvaltare 69 juridiska och ekonomiska konsultbyråer 70 huvudkontor; konsultbyråer inom pr och kommunikation samt företagsorganisation 71-72 arkitekter, teknisk provnings- och konsultverksamhet samt vetenskaplig forskning 73reklam- och marknadsföringsbyråer; marknadsundersökningsbyråer o.d. 74andra företag inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik 78arbetsförmedlingar, rekryteringsföretag, personaluthyrningsföretag o.d. 79resebyråer och researrangörer; turistbyråer 80företag för bevakning och säkerhetstjänst, detektivbyråer 81företag för fastighetsservice samt skötsel och underhåll av grönytor 82kontors- och andra företagstjänstföretag 86enheter för hälso- och sjukvård 87 vårdhem och bostäder med omsorg 88 sociala öppenvårdsenheter, socialkontor 90 enheter för konstnärlig och kulturell verksamhet samt underhållningsverksamhet 91 bibliotek, arkiv och museer m.m. 92 spel- och vadhållningsföretag 93 sport-, fritids- och nöjesanläggningar 94 intresseorganisationer och religiösa samfund 95 reparationsverkstäder för datorer, hushållsartiklar och personliga artiklar Avfallsmängder per näringsgren, område och avfallsfraktion Tabellbilaga 1 Matavfall, ton Tabellbilaga 2 Restavfall blandat brännbart, ton Ramboll - Studie om konsekvenser vid hantering av verksamheters kommunala avfall Tabellbilaga 1 Matavfall, ton. Tjänsteproducenter (45–96) i mer detalj Ramboll - Studie om konsekvenser vid hantering av verksamheters kommunala avfall Ramboll - Studie om konsekvenser vid hantering av verksamheters kommunala avfall Tabellbilaga 2 Restavfall blandat brännbart, ton. Tjänsteproducenter (45–96) i mer detalj Ramboll - Studie om konsekvenser vid hantering av verksamheters kommunala avfall steps of the analysis Quantities of the waste 1.The most recent total waste volumes in were looked from Statistics . 2.Waste volumes were examined by waste fraction (mixed waste, biowaste, paper waste, cardboard waste, plastic waste). Mixed and food waste were selected for the analysis. 3.Quantities of waste classified by households and different industries and services were examined (table 1). 4.The review was conducted through 51 industries and service sectors where the industry classification based on the EU's classification of economic activities, NACE Rev.2, prescribed in the EC Regulation (EC) no1893/2006. 5.The waste from the industry were obtained directly from the statistics (table 1). from the service sectors (45-96) were further subdivided using measured data from (table 2) and the number of employees on different the service sectors. 6.The waste streams by sectors was divided regionally using the EU’s official NUTS classification (Nomenclature of Territorial Units for Statistics). 7.Amount of the waste by counties was estimated by simple location quotient (SLQ) using employee data from Statistics . 8.As a result, we got the information, how much waste is generated in different counties (figure 1). 9.The results were same size as the qualitative experiences from and supported the conclusions of the analysis. 1.Official Statistics Swedish provided the latest economic data. Companies spend around billion a year on waste management. 2.Based on the waste volumes, the share of municipal waste management through 51 industry and service levels was estimated at around billion (out of billion). 3.The result obtained was divided into, collection, transfer transport and treatment (table 3) based on actual experience and data gained in . 4.The result was the overall costs of the waste management divided to collection, transfer transport and treatment. 1.At the moment all the wastes are collected on same routes from households and companies. After the change of (Frival) some of waste transport routes need to be re-routed and waste from households and companies will be collected on different routes. 2.Change in logistics was modeled based on quantities of waste from households and companies and assumptions and real-life experience from . 3.The capacity of the collection equipment was used as a assumption. 4.The result shown how many routes are run daily for households and companies. 5.When the change in routes was known, the price change for households and companies was modeled. 6.As described earlier, we knew which part of waste management costs are from logistics. The statistics from also provided information on how much the municipalities carry out the logistics themselves and how much is the share of the companies’ subcontracts. Combining the data, it provided information on potential new business for companies in logistics and collection point of view. 7.In addition, no change was observed for transport because waste will be treated mainly at the same sites or different sites at similar distances and the waste transports are already mainly operated by companies. 1.The total amount of waste treated in by counties was known. Also, the waste treatment methods by counties were known from Statistics (figure 2). 2.Limit values were set to market-based treatment methods when it creates new business. 3.Areas where there is no market-based business were excluded. 4.Result was the maximum amount of waste that Frival applies to. 5.Based on treatment methods of private and public sector and average costs of the treatment methods, it was estimated how much the treatment prices would change based on waste volumes considered. Short-term estimates were made qualitatively, assuming a shift will be continuous progress towards long-term estimates. possible sources of the error in the evaluation is considered in the tables below: The study is based partly on Real-life experiences and statistical assumptions that have been made data from and (e.g. partly differ from . the experiences gained from population density, industry and conditions, the operating and similar earlier made production structure, population, area, waste volumes). gained in both countries are very similar, so the generalization can be relevant in this study. Limit values for profitability: Real experiences gained from 3 000 t/collection m.fl. 2010a, m.fl. 2010b, 10 000 t/treatment m.fl. 2017a, m.fl. 2017b, If and are similar (previous assumption), the results m.fl. 2019a, m.fl. 2019b, are valid for . In the long term (10–20 years), Kojo m.fl. 2016. The lower limit is based on Kojo's about 60–of waste study and the upper limit from management is expected to change Ramboll, 2016. Ramboll's study. from the current level. something in between. The assumption is based on studies/ estimates made in . The limit values and regional waste volumes support the assumption. Assumption on the background: The modeling was based on • Food waste /emptying m.fl. 2010a, m.fl. 2010b, modeling performed in . Data is based on known • Mixed waste / m.fl. 2017a, m.fl. 2017b, information: same type of vehicles, same capacity and same type of m.fl. 2019a, m.fl. 2019b, waste in both countries. The modeling of the logistics m.fl. 2010a, m.fl. 2010b, performance was based on of household’s collection modeling performed in . routes will be intensity by m.fl. 2017a, m.fl. 2017b, modeling results have been m.fl. 2019a, m.fl. 2019b, of companies’ collection routes will increase by The service sectors (45-96) were The data was evaluated is likely to generate further subdivided using data from qualitatively from the material more household waste than other received from , based As the city has on discussions and e-mails. significant tourism, restaurant, hotel and event industries. Table 2: Service industries were actual amount of municipal waste used from the original table and the collected from companies is likely industry was excluded. to be lower in . the statistics give an idea of which sectors generate waste and in what amounts. The price of treatment in private If and are similar sector is lower compared to m.fl. 2010a, m.fl. 2010b, (previous assumption), the results are valid for . m.fl. 2017a, m.fl. 2017b, New innovations and changes in m.fl. 2019a, m.fl. 2019b, legislation will affect. Share of total price by waste If and are similar m.fl. 2010a, m.fl. 2010b, (previous assumption), the results are valid for . m.fl. 2017a, m.fl. 2017b, New innovations and changes in m.fl. 2019a, m.fl. 2019b, legislation will affect. The share of waste management Traffic volumes are the same in traffic performance in and m.fl. 2010a, m.fl. 2010b, in relation to total traffic are marginal and don’t affect the performance, approximately 0.1– m.fl. 2017a, m.fl. 2017b, m.fl. 2019a, m.fl. 2019b, Based on further processing of services combined by county correspond to Statistics . Based on further processing of services combined by county correspond to Statistics . Based on further processing of services combined by county correspond to Statistics . Sensitivity of the sources: The best available information was used in the evaluation. Several different sources were used as material and the results were compared to data from different sources. The study primarily used Swedish data and sources and secondarily, assumptions from . Primarily quantitative data was used and secondarily qualitative data. Som en viktig del i utredningen har ingått att inhämta synpunkter från olika aktörer som kan komma att bli berörda av förslagen, en uppgift som också betonats i våra utredningsdirektiv. Målen med våra samråd har varit att: 1.få hjälp att identifiera problem och hitta lösningar 2.ge aktörerna/intressenterna möjlighet att lämna synpunkter på förslag om dispens och frival 3.få stöd i arbetet med att beskriva såväl ekonomiska, samhälls- ekonomiska som miljömässiga konsekvenser. Redan som ett första skede i utredningen startades samråden för att på så vis samla in underlag till vårt arbete. I samband med planeringen av samråden gick vi igenom de remissvar som inkommit vid remit- teringen 2019 av promemorian ”Genomförande av reviderade EU- direktiv på avfallsområdet” där regeringens förslag till frival presen- terades (Diarienummer: M2019/01776/R). De som då lämnade remissynpunkter om förslaget till frival är listade i tabell a.