sou · H9B346 · 2021-06-17 00:00:00 — Ett beslut av allmän domstol om efterlysning som avser delgiv- ning av tilltalad i brottmål eller den dömde i mål enligt 27 kap. 6 § och 28 kap. 9 § ska innehålla uppgift om tillgäng- lighetsdelgivning enligt 52–55 §§ delgivningslagen (2010:1932) kan användas och i så fall de uppgifter som behövs för att genomföra en sådan delgivning. Den som är eftersökt för del- givning ska om möjligt delges vid anträffandet. Den som ombesörjt en delgivningsåtgärd ska anmäla till delgivande myndighet att del- givning har skett och, om det är möjligt, vidarebefordra delgiv- ningsmottagarens aktuella adress- och kontaktuppgifter. Denna förordning träder i kraft . 2Senaste lydelse 2014:1116. 3Tidigare paragraf 8 § upphävd genom 1982:227. Om det finns förutsättningar för det, bör åklagaren utfärda strafföreläggande för den miss- tänkte i stället för att väcka åtal, om det inte riskerar att hindra rättens möjligheter att senare delge den tilltalade med förenklad del- givning enligt 33 kap. 6 § rätte- gångsbalken eller tillgänglighets- delgivning enligt 52–55 §§ delgiv- ningslagen (2010:1932). 1.9Förslag till förordning om ändring i strafföreläggandekungörelsen (1970:60) Härigenom föreskrivs i fråga om strafföreläggandekungörelsen (1970:60) dels att 4 § ska upphöra att gälla, dels att 1, 3, 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. Om det finns förutsättningar för det, bör åklagaren utfärda strafföreläggande för den miss- tänkte i stället för att väcka åtal. Polisman eller annan som Polisman eller annan som håller förhör med den misstänkte håller förhör med den misstänkte får inte föreslå denne att utfärda får inte föreslå denne att utfärda en fullmakt som avses i 48 kap. en fullmakt enligt 12 kap. rätte- 10 § , utan att gångsbalken, utan att den miss- den misstänkte har erkänt brottet tänkte har erkänt brottet och det och det finns särskild anledning finns särskild anledning att anta att anta att saken inte eller bara att lagföringen försvåras om full- med svårighet kan avgöras genom makt inte utfärdas. strafföreläggande om fullmakt inte 1Senaste lydelse 1997:905. 2Senaste lydelse 1997:905. 48 kap. 10 § får upprättas endast efter beslut av åklagare eller av den som är behö- rig att leda förundersökning för brottet. Ett förhandsgodkännande får inte upprättas om den miss- tänkte är . Har den misstänkte till åkla- När den misstänkte lämnar ett garen gett in en fullmakt som avses förhandsgodkännande enligt 48 kap. i 48 kap. 10 § , 10 § ska han skall uppgifter om ombudet anges eller hon få en kopia av förhands- godkännandet om det är möjligt. som återger föreläggandets inne- Kopian får sändas på elektronisk håll skall lämnas eller sändas till Har den misstänkte lämnat ett förhandsgodkännande enligt 48 kap. 10 § ska ett skrift- ligt besked som återger föreläggan- dets innehåll när strafföreläggandet har utfärdats lämnas eller sändas till den misstänkte. sändas på elektronisk väg. Om det inte kommer något Om tiden för godkännande är godkännande eller annat besked på väg att gå ut, får en påminnelse från den misstänkte, får en påmin- om föreläggandet sändas till nelse om föreläggandet sändas honom eller henne. Har det inte kommit något Den tidsfrist som den misstänkte godkännande eller annat besked har att godkänna strafföreläggandet från den misstänkte bör, om det är får inte sättas längre än nödvän- lämpligt, underrättelse om före- 3Senaste lydelse 1997:905. 4Senaste lydelse 1997:905. läggandet delges honom på det sätt som föreskrivs om stämning i brott- mål. Om ett villkorat åtalsbeslut fattats enligt 48 kap. 2 a § rätte- gångsbalken ska också en kopia på stämningen eller stämningsansökan lämnas eller sändas till den misstänkte. Det gäller inte om strafföreläggandet och stämningen eller stämningsansökan utgör sam- ma handling. Om den misstänkte inte god- känt strafföreläggandet inom den fastställda tiden ska stämningen eller stämningsansökan ges in till rätten. Åtgärden får dock avvaktas för att se till att ett eventuellt godkännande eller betalning har kommit fram. Denna förordning träder i kraft . 1.10Förslag till förordning om ändring i bötesverkställighetsförordningen (1979:197) Härigenom föreskrivs i fråga om bötesverkställighetsförordningen (1979:197) att 3 § ska ha följande lydelse. Verkställighet på grund av föreläggande eller på grund av dom eller slutligt beslut som meddelats av allmän domstol ska, med de begränsningar som framgår av andra och tredje styckena, i första hand ske genom uppbörd. Uppbörd får inte ske i fråga om böter och belopp som avser särskild rättsverkan av brott, om betalningsskyldighet har ålagts flera med solidariskt betalningsansvar. Uppbörd får inte ske om kvarstad beslutats till säkerhet för fullgörande av betalningsskyldigheten. Vid uppbörd på grund av före- läggande ska gäldenären ges tillfälle att betala frivilligt inom tre måna- der från den dag föreläggandet god- kändes. Om minst halva beloppet har betalats inom ska gäldenären ges tillfälle att frivilligt betala det resterande beloppet . När en domstol dömer ut ett belopp som kan bli föremål för uppbörd enligt denna paragraf, ska domstolen upplysa den bötfällde om möjligheten till frivillig betalning. Grundas betalning av böter på ett föreläggande av ordningsbot som har utfärdats beträffande någon som endast tillfälligt uppehåller sig i , får betalningen tas emot av en tjänsteman vid Polis- myndigheten, en tulltjänsteman eller en kustbevakningstjänsteman. Inbetalda medel ska i sådant fall redovisas till eller, då böterna har betalats till en tulltjänsteman, till . Denna förordning träder i kraft . 1Senaste lydelse 2019:440. 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:289) om särskild personutredning i brottmål, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1992:289) om sär- skild personutredning i brottmål, m.m. att 1 § ska ha följande lydelse. Yttrande enligt 1 § (1991:2041) om särskild person- (1991:2041) om särskild person- utredning i brottmål, m.m. skall utredning i brottmål, m.m. ska genom det frivårdskontor inom genom det frivårdskontor inom vars verksamhetsområde den miss- vars verksamhetsområde den miss- tänkte är bosatt eller annars uppe- tänkte är bosatt eller annars uppe- I beslutet om att inhämta I beslutet om att inhämta yttrandet anges, om inte detta yttrandet anges, om inte detta framgår på annat sätt. framgår på annat sätt. skall det anges inom vilken tid ska det anges inom vilken tid yttrandet skall lämnas. yttrandet ska lämnas. än en månad skall samråd ske än en månad ska samråd ske med inte ske i varje enskilt fall om mellan Kriminalvården och den myndighet som begärt yttrandet. Den misstänkte skall under- Den misstänkte ska under- rättas om beslutet. rättas om beslutet. fattats av rätten skall även åkla- fattats av rätten ska även åklaga- Denna förordning träder i kraft . 1Senaste lydelse 2005:1011. Har åklagaren utfärdat straff- föreläggande för brott som har begåtts av någon som inte har fyllt , ska den unge underrättas om beslutet vid ett personligt sammanträffande och, om det är möjligt, i vårdnadshavares när- varo. Om det är lämpligare, får underrättelsen lämnas av en annan åklagare än den som meddelat be- slutet. Om ett personligt sam- manträffande inte är möjligt eller brottet är ringa, får underrättel- sen vara skriftlig.67 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:1763) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1994:1763) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare att 1 § ska ha föl- jande lydelse. Har åklagaren med stöd av 15 § lagen (1964:167) med sär- skilda bestämmelser om unga lag- överträdare utfärdat strafföreläg- gande, skall den unge underrättas om beslutet vid ett personligt sammanträffande och, om det är möjligt, i vårdnadshavares närvaro. Om ett personligt sammanträf- fande inte är möjligt eller brottet är ringa, får underrättelsen vara skriftlig. Har åklagaren med stöd av 48 kap. 4 § utfär- dat strafföreläggande som avser vill- korlig dom eller sådan påföljd i förening med böter innan den miss- tänkte fyllt , skall åklagaren underrätta den misstänkte om be- slutet vid ett personligt samman- träffande. 1Senaste lydelse 1996:1465. Om det är lämpligare, får en underrättelse enligt första och andra stycket lämnas av en annan åklagare än den som meddelat beslutet. Denna förordning träder i kraft . 1.13Förslag till förordning om ändring i förordningen (1997:406) om offentlig försvarare m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1997:406) om offent- lig försvarare m.m. att en ny paragraf, 7 §, ska införas av följande lydelse. och Rätts- medicinalverket får meddela före- skrifter inom sitt respektive verk- samhetsområde om den taxa som avses i 31 kap. 1 § första stycket tredje och fjärde meningen rätte- gångsbalken. Denna förordning träder i kraft . 1Tidigare paragraf 7 § upphävd genom 2005:82. 1.14Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:588) om be- handling av uppgifter i beskattningsverksamhet att det ska införas en ny paragraf, 8 i §, av följande lydelse. På begäran av Polismyndig- heten, , Eko- en, , Säkerhetspolisen och ska uppgifter läm- nas ut från beskattningsdatabasen i den utsträckning det behövs vid utredning och lagföring av brott för beräkning av böter eller för att dokumentera uppgifter för en så- De uppgifter som ska lämnas ut med stöd av första stycket är 1. uppgifter per betalningsmot- tagare i en sådan arbetsgivar- deklaration eller förenklad arbets- givardeklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), 2. identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betal- 3. uppgift om den redovisnings- period som deklarationen avser. Denna förordning träder . 1.15Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:588) om be- handling av uppgifter i beskattningsverksamhet att det ska införas en ny paragraf, 8 j §, av följande lydelse. På begäran av allmän domstol ska uppgifter lämnas ut från beskatt- ningsdatabasen i den utsträckning det behövs för 1.straffmätning och val av på- följd, och 2.beräkning och kontroll av återbetalningsskyldighet, avgift eller ersättning i mål eller ärende i domstol. Uppgifterna ska också på begä- ran lämnas ut till Rättshjälpsmyn- digheten och i den utsträckning det behövs för beräkning och kontroll av åter- betalningsskyldighet, avgift eller ersättning i frågor om rättshjälp. De uppgifter som ska lämnas ut med stöd av första och andra stycket är 1.uppgifter per betalningsmot- tagare i en sådan arbetsgivardekla- ration eller förenklad arbetsgivar- deklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), 2. identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betal- ningsmottagaren, och 3. uppgift om den redovisnings- period som deklarationen avser. Denna förordning träder i kraft . 1.16Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:971) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:971) med instruktion för om att det ska införas en ny paragraf, 2 §, av följande lydelse. ska delta i det myndighetsgemensamma arbe- tet med ett särskilt snabbförfarande i brottmål i enlighet med 1 kap. 7 § och 3 b § för- undersökningskungörelsen (1947:948). ska bistå med utbildningsinsatser för förundersök- ningsledare och lämna relevant åter- koppling av åtgärder som vidtagits av dessa. ska i den utsträckning det är möjligt att prioritera ärenden som handläggs i förfarandet. Denna förordning träder i kraft . 1Tidigare paragraf 2 § upphävd genom 2013:244. 1.17Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:976) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:976) med instruktion för om att det ska införas en ny paragraf, 3 b §, av följande lydelse. i det myndighetsgemensamma arbe- tet med ett särskilt snabbförfarande i brottmål i enlighet med 1 kap. 7 § och 3 b § förunder- sökningskungörelsen (1947:948). ska i den ut- sträckning det är möjligt prioritera ärenden som handläggs i förfaran- Denna förordning träder i kraft . 1.18Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1073) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:1073) med in- struktion för om att det ska införas en ny paragraf, 1 c §, av följande lydelse. ska delta i det med ett särskilt snabbförfarande i brottmål i enlighet med 1 kap. 7 § och 3 b § förunder- sökningskungörelsen (1947:948). Denna förordning träder i kraft . 1.19Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:1172) med in- struktion för Kriminalvården om att det ska införas en ny paragraf, 6 a §, av följande lydelse. Kriminalvården ska delta i det med ett särskilt snabbförfarande i brottmål i enlighet med 1 kap. 7 § och 3 b § förunder- sökningskungörelsen (1947:948). Kriminalvården ska i den utsträck- ning det är möjligt att prioritera ärenden som handläggs i förfaran- Denna förordning träder i kraft . 1.20Förslag till förordning om ändring i delgivningsförordningen (2011:154) Härigenom föreskrivs i fråga om delgivningsförordningen (2011:154) dels att det ska införas sju nya paragrafer, 8 a §, 20 a–20 e §§ och dels att det närmast före 8 a § och 20 a § införas nya rubriker av Vid förenklad delgivning ska information om förenklad delgiv- ning lämnas till denne. endast om informationen lämnas personligen eller vid ljud- och Om information om tillgäng- informationen också lämnas skrift- ligen till delgivningsmottagaren. får, efter att ha gett och Åklagar- myndigheten tillfälle att yttra sig, meddela närmare föreskrifter om innehållet i den skriftliga infor- mationen. En handling som görs tillgäng- lig ska senast sändas till delgivningsmottagaren om det är möjligt och inte bedöms obehöv- ligt. Handlingen ska sändas på elek- tronisk väg. Det som sägs i 23 a § delgivningslagen gäller också för en sådan handling. Om det inte är möjligt att sända handlingen på elektronisk väg ska den sändas med post till delgivningsmottagarens senast kända adress eller folkbok- föringsadress. Den som lämnar information om tillgänglighetsdelgivning ska fråga delgivningsmottagaren på vilket sätt handlingar enligt 20 b § ska sändas till denne. Tillgänglighetsdelgivning får inte användas om inställelse eller frist i domstol bestäms till en tidi- gare tidpunkt än den tidpunkt som delgivningsmottagaren fått preli- minärt besked om när informa- tion om tillgänglighetsdelgivning lämnades. Om information om tillgäng- lighetsdelgivning avser en hand- ling som redan finns tillgänglig ska delgivningsmottagaren få en kortfattad information om vad den avser. Den som inställer sig i allmän domstol för att ta del av en hand- ling på grund av tillgänglighets- delgivning kan få ersättning av allmänna medel för kostnad för resa och uppehälle, om det är skäligt med hänsyn till hans eller hennes ekonomiska förhållanden, de kost- nader som kan uppstå och omstän- digheterna i övrigt. Rätten beslutar om ersättningen och får bevilja förskott. I övrigt gäller vad som i förordningen (1982:805) om ersättning av all- männa medel till vittnen, m.m. är föreskrivet om part enligt 21 kap. 12 § . Infrastrukturen enligt förord- ningen (2018:357) om myndig- hetsgemensam infrastruktur för säkra elektroniska försändelser får användas för förenklad delgivning enligt 23 a § delgivningslagen (2010:1932). 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Om delgivningsmottagaren fått information om tillgänglighets- delgivning före ikraftträdandet tillämpas den upphävda förordningen (2017:1028) om en försöksverksamhet med snabbare handläggning av brott. 1.21Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2014:1102) med in- struktion för om att det ska införas en ny paragraf, 6 b §, av följande lydelse. brott i ett särskilt snabbförfarande i brottmål i enlighet med 1 kap. 7 § och 3 b § för- (1947:948). delta i och ha ett särskilt ansvar för att leda det myndighetsgemensam- ma arbetet i förfarandet. digheten ska också ha ett särskilt ansvar för att tillsammans med övriga myndigheter utveckla arbetet i förfarandet och förbättra förut- sättningarna för ett effektivt och myndigheterna sinsemellan och i förhållande till enskilda. Denna förordning träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande 2.1Hur arbetet har bedrivits Arbetet i utredningen inleddes . Uppdraget skulle ursprungligen redovisas . Coronaviruspan- demin har dock påverkat möjligheterna att ha möten och kontakter med andra. Uppdraget förlängdes därför till . 2.2Sammanträden med sakkunniga och experter Utredningen har sammanträtt med de som förordnats som sakkun- niga och experter i utredningen löpande under uppdragets gång. hölls femmöten varav de flesta digitalt på grund av Coronaviruspandemin. Det planerades ursprungligen att ett längre internat i början av uppdraget men som på grund av pandemin inte gick att genomföra. hölls två möten och därutöver ett digitalt tvådagarsmöte i arbetets slutskede. Arbetet med sakkunniga och experter har lagts upp utifrån möten med olika teman. Flera avsnitt har först diskuterats mera öppet och förutsättningslöst för att vid senare möten diskuteras mer inriktad på hur ev. förslag i betänkandet ska utformas. Sakkunniga och experter har i vissa delar bidragit aktivt till utformningen av texten i betänk- andet. Uppdraget och dess genomförande En stor del av utredningens fokus har legat på den pågående för- söksverksamheten med Snabbare lagföring som bedrivits i och sedan utökats till andra delar av landet . En stor del av förslagen i betänkandet tar sikte på försöksverksam- hetens övergång till en permanent verksamhet. Den särskilde utreda- ren och sekreteraren har i stor omfattning på olika sätt följt och till viss del deltagit i det arbete som bedrivs i försöksverksamheten. Syftet har varit tvåfaldigt. Inblick i försöksverksamheten har gett ett värdefullt underlag för de förslag som lämnas i betänkandet eftersom det är angeläget att förslagen kan tillämpas i den operativa verksam- heten på ett optimalt sätt. Det har således varit viktigt att försöka kartlägga vilka framgångsfaktorer som finns i verksamheten och vilka utmaningar som den står inför. Ett annat syfte har varit att stötta för- söksverksamheten i såväl strategiska som till viss del också operativa frågor. Myndigheterna har på nationell och lokal nivå haft sam- verkans- och återkopplingsmöten. Utredningen har deltagit vid dessa. Utredningen har också haft omfattande kontakter med de myndig- heter som är involverade, framför allt , Åklagar- myndigheten och men till viss del också med Kriminalvården och . Utredningen har också haft kontakt med flera av de involverade domstolarna i försöksverksam- heten. Utredningen har deltagit vid större konferenser och möten som anordnats i verksamheten och också på egen hand bidragit med föredrag om försöksverksamheten och dess bakgrund och syften. Utredningen har också deltagit i utbildningsinsatser som genomförts med polispersonal i försöksverksamheten. Sammanlagt har utred- ningen deltagit i över 100 möten eller sammankomster i verksamheten. Utredningen har också genomfört studiebesök i den operativa polis- verksamheten för att se hur snabbförfarandet, fullmaktsförfarandet och tillgänglighetsdelgivning hanteras i praktiken i förhållande till enskilda och hur de polisiära förundersökningsledarna arbetar och leder förundersökningsarbetet. Utredningen har vidare genomfört studiebesök i verksamheten utanför själva försöksverksamheten och besökt olika enheter inom polisen som arbetar med ungdomsärenden. Uppdraget och dess genomförande 2.4Kontakt med myndigheter och andra En del av utredningsarbetet har, vid sidan av deltagande och kontakt med försöksverksamhet, bestått av direktkontakt med olika myndig- heter och andra i frågor som direkt berör förslagen i betänkandet. Det har handlat om kontakter med bl.a. , Kriminal- vården, Myndigheten för digital förvaltning, , Rätts- medicinalverket, , och Åklagar- myndigheten. Utredningen har använt sig av en referensgrupp av åklagare från och i arbe- tet med reformer om strafförelägganden. Utredningen har också haft kontakt med andra kommittéer eller utredningar (bl.a. Ju 2019:15, Ju 2019:19, Ju 2020:15 och M 2020:02) samt med berörda enheter inom . 3 Snabbförfarande i brottmål tillsattes en utredning för att lämna förslag på ut- formningen av ett försöksprojekt (Ju2017/00537/LP). Inriktningen för arbetet var att brott skulle kunna prövas i tingsrätt efter polisens ingripande, från som ingripandet upp från det. I realiteten kom lagföringstiden inom försöksverksamheten att uppgå beroende på behovet av utredningen av brottet. Fördelen med snabbare lagföring är många. Kriminalpolitiskt inne- bär det att samhället snabbt reagerar på brottslighet och att gärnings- personen får sitt straff. Det sänder också en signal till omgivningen om att samhället ingriper mot brottslighet. Som påföljdsreglerna är utformade innebär snabbare lagföring att den som ständigt återfaller i brott får en skarpare reaktion på den nya brotts- ligheten. Vid en snabb lagföring minns förhörspersoner som måls- ägande, tilltalad och vittnen ofta den aktuella händelsen bättre. Domstolen får därför ett bättre underlag för sitt avgörande. Ur den misstänktes synpunkt kan snabbare lagföring vara till fördel eftersom denne då slipper leva i ovisshet fram till domstolsprövningen. Om den misstänkte är i behov av vård eller behandling kan dessa åtgärder sättas in tidigare i syfte att bidra till att avhålla denne från fortsatt brottslighet. Inom ramen för försöksprojektet har en särskild arbetsmetod utvecklats som innebär att den snabbare lagföringen bidrar till att avlasta polisens resurser när brottet utreds direkt på plats eller av polisens jourverksamhet i stället för att ärenden fördelas på lokal- polisområdenas brottsutredare. Det innebär att utredningsresurser inom polisen kan användas på ett mer ändamålsenligt sätt. Arbets- metoden har också varit kopplad till den samverkan som sker mellan de involverade aktörerna, dvs. polis, åklagare, domstol och kriminal- vård. Samverkan har inte bara byggt på samordning av rutiner och informationsutbyte utan har också omfattat en lärande del som har byggt på konstruktiv återkoppling. De som har arbetat med ett ärende oavsett om det varit som polis i yttre tjänst eller förundersöknings- ledare har fått återkoppling på ärendet från åklagare eller tingsrätt. Åklagare har strukturerat och regelbundet gett återkoppling på polisens arbete. På det sättet har polispersonalen blivit mer rutinerad och med tiden höjt kvaliteten i verksamheten. När tingsrätten med- delat sitt avgörande har polispersonal fått del av domen och på så sätt fått veta vad som hänt med ärendet längre fram och vad det hela lett till. Kombinationen av arbetssättet och samverkan bedöms också ha ökat rättssäkerheten eftersom kvaliteten har legat i fokus i projektet. Det har varit en ledstjärna i projektet att en snabbare handläggning inte har några fördelar om inte kvaliteten och rättssäkerheten upp- rätthålls. En viktig del för att åstadkomma snabbare lagföring har varit användandet av de verktyg som tagits fram genom tillfälliga författ- ningsändringar i projektet. Den stora delen har utgjort det nya del- givningssättet tillgänglighetsdelgivning som förkortat delgivnings- tiden i tingsrätten. Fördelen med tillgänglighetsdelgivning har varit, förutom tidsaspekten, att sättet i större utsträckning möjliggjort att delgivning faktiskt har kunnat ske med personer som annars är svåra att nå. Med andra delgivningssätt som vanlig delgivning och förenk- lad delgivning är det i större mån möjligt att undanhålla sig delgiv- ning.