sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — I utsjön finns överlag större sam- manhängande livsmiljöer som stora områden med mjukbotten eller stora utsjöbankar. I kusten är det landskapet betydligt mera likt det vi ser på land med små fragmenterade och olika livsmiljöer som arter rör sig mellan och ofta utnyttjar genom olika livsstadier. Livsmiljöer som t.ex. grunda avsnörda vikar, ligger utspridda i land- skapet. Påverkan på ett fåtal sådana livsmiljöer kan få betydande kon- sekvenser för ett större landskapsavsnitt. Nedan beskrivs några sär- drag som kännetecknar kustnära grunda ekosystem. 21.2.1Ålgräs och kransalger – exempel på viktig undervattensvegetation Ålgräs är det dominerande sjögräset i och utgör basen för mycket artrika biotoper som förser naturen och människan med en lång rad viktiga ekosystemfunktioner och tjänster. I norra och är det kransalger och andra kärlväxter som har 6Havs- och vattenmyndigheten , strategi för och 2018–2023, Bedömning av miljötillstånd och socioekonomisk analys, Rapport 2018:27. 7Czajkowksi, M. m.fl. 2015, Valuing the commons: An international study on the recreational benefits of the Baltic Sea, , 156, 209–217. – där alla vill vara Ålgräs och kransalger är viktiga livsmiljöer för lek och uppväxt för flera fiskarter som torsk, ål, abborre och gädda. Ängarna bidrar till klarare vatten genom att stabilisera havsbotten och minska resuspension (uppslamning) av sediment, och motver- kar övergödning och klimatförändringar genom att binda näring och kol i sedimentet. Ålgräs är en biotop som identifierats som skydds- värd i flera EU-direktiv och internationella konventioner.8 Ålgräsängar är hotade ekosystem vars utbredning har minskat dramatiskt över norra halvklotet . I skandinaviska vatten har djuputbredningen av ålgräs minskat . I har den areella utbredningen minskat med , vilket motsvarar en förlust på ålgräs. I de värst drabbade områdena i södra (och kommun) återstår av de ålgräsängar som fanns . Även om åtgärder har satts in för att minska påverkan, och vattenkvaliteten har förbättrats, har ingen generell återhämtning av ålgräs kunnat ses. Tvärtom fortsätter de återstående ålgräsängarna att minska, bl.a. till följd av en fortsatt exploatering av grunda kustområden. Havs- och vattenmyndigheten har skattat värdet av ålgräs på upp till per hektar, i en analys av tre eko- systemtjänster som ålgräset producerar. Historiska förluster av ål- gräs i beräknas ha medfört att produktionen av torsk har minskat med , vilket motsvarar den totala svenska landningen av torsk 2013. Förlusten av ålgräs beräknas också ha medfört att lagrat kväve har frisatts, vilket mot- svarar en belastning som är högre än den årliga tillförseln till via vattendrag. En grov skattning av det totala ekono- miska värdet av dessa förlorade ekosystemtjänster , in- klusive kolupptag, varierar mellan fyra och 21 miljarder kronor.9 De omfattande förlusterna av ålgräs i anses ha orsakats av en kombination av övergödning och överfiske. Övergödning har medfört en dramatisk ökning av fintrådiga algmattor. Under som- maren täcker dessa mattor många ålgräsängar, vilket kan leda till syre- brist så att hela ålgräsängar slås ut. Nya studier visar att den ökade utbredningen av algmattor även har en tydlig koppling till det om- 8Havs- och vattenmyndigheten , Åtgärdsprogram för ålgräsängar, Rapport 2017:24. 9Havs- och vattenmyndigheten , Förvaltning och restaurering av ålgräs i – Eko- logisk, juridisk och ekonomisk bakgrund, Rapport 2016:8. – där alla vill vara fattande fisket som har minskat biomassan av bl.a. torsk i . När stora rovfiskar försvinner leder det till en kedjereaktion i kustekosystemet, som innebär en ökning av förekomsten av små rovfiskar och krabbor, vilket i sin tur minskar förekomsten av små algbetande kräftdjur och därmed också ökar mängden snabbväxande algmattor. Även kustexploatering och fritidsbåtar bidrar till att ål- gräsängar och annan kustvegetation fortsätter att minska i . När förlusten av ålgräsängar väl har inträffat hindrar flera själv- genererande mekanismer en naturlig återkomst av ålgräs. Detta inne- bär att ekosystem som en gång har karaktäriserats av klart vatten, ålgräs och både stora och små fiskar ersätts av system med grumligt vatten, drivande algmattor och småfisk. Ekosystemet låses fast i ett nytt stabilt tillstånd utan ålgräs. Sammantaget visar att när en ålgräsäng väl har förlorats från ett område kan en återhämtning, även med hjälp av restaurering, vara synnerligen svår och kräva mycket omfattande åtgärder. Att skydda återstående ängar i de områden där ålgräset börjat minska är därför mycket viktigt.10 Genetisk mångfald hanteras i förra kapitlet om områdesskydd. I kust- områden kan den genetiska variationen vara mycket lokal varför det finns särskilda skäl att öka kunskapen om och inkludera denna inte bara i områdesskydd, men även i t.ex. fysisk planering, tillståndsan- sökningar och inte minst i det fysiska åtgärdsarbetet som t.ex. restau- rering av ålgräsängar. Ålgräset runt och tillhör ett avgränsat bestånd som är genetiskt annorlunda än ålgräs både norr och söder om detta området. Detta kan vara en del av förklaringen till att för- lust av ålgräs i norra är mindre trots övergödningseffekter och brist på stor fisk. Genetiska skillnader i blåstång finns mellan bestånd som bara ligger från varandra i Östersjön.11 10Havsmiljöinstitutet , Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband, Rapport 2019:6. 11Muntliga uppgifter från , . – där alla vill vara 21.2.3Fisk har en strukturerande funktion Många av fiskarter är av sötvattensursprung och fort- plantar sig i kustnära vatten, grunda vikar och våtmarker. Historiska utdikningar och kustexploatering har lett till betydande förluster av lek- och uppväxtområden, vilket bidragit till minskande bestånd av exempelvis gädda och abborre. I kapitlet om övergödning redovisas närmare att forskningen allt tydligare visar på de ekologiska sam- banden i kusten mellan fiskarters beståndsstorlek och struktur, över- gödning och utbredning av alger och kärlväxter. En nedgång i be- stånden av kustfisk är inte enbart är ett problem för fisket, men även för miljötillståndet i sin helhet, särskilt i grunda avsnörda vikar. rapporterade yrkesfiskare och allmänhet om kraftiga minskningar i fångsterna av gädda och abborre i Kalmar- sund. visade fortsatta studier att även andra områden var drabbade. Fortsatta nedgångar ses i bestånden längs delar av den svenska kusten, även om variationen mellan olika om- råden är stor. Bestånden av gädda har minskat söder om . Det är den tydligaste minskningen i , och Blekinge skärgårdar. En mycket svag rekrytering av gädda har senare även observerats i . För abborrens del minskar bestånden i några områden, medan andra bestånd är oförändrade eller till och med ökar. Tydligast är den negativa utvecklingen längs och även vid Östgötakusten. Orsakerna till beståndsnedgångarna visade sig, efter omfattande undersökningar, vara låg yngelproduktion, medan bakomliggande mekanismer inte kunde beläggas. Förklaringsmodeller som dålig sta- tus på uppväxtmiljöerna, hög predation på ägg, larver och yngel från andra fiskarter som storspigg, eller födobrist i form av för låga tät- heter av djurplankton lyftes fram. För att motverka nedgången har flera förvaltningsåtgärder initierats, bl.a. restaurering av våtmarker för att återskapa de nödvändiga lek- och uppväxtområdena.12 12Stockholms Universitet Östersjöcentrum 2020, Våtmarker som fiskevårdsåtgärd vid kusten, Rapport 1/2020. – där alla vill vara 21.2.4Bottenfauna lägger fast bl.a. miljögifter Djuren på havets mjukbottnar har en rad viktiga ekologiska funk- tioner som föda för fisk, nedbrytningen av organiskt material och fastläggning av växtnäringsämnen och miljögifter. Det senare är av speciellt intresse i där gamla industriutsläpp har skapat stora depåer av miljögifter och organiskt material på flera mjuk- bottnar. Under de senaste 30–50 åren har bottenfaunan förändrats mycket i . Särskilt markant har förändringen varit i grunda och medeldjupa områden i där den tidigare dominerande kräftdjursarten vitmärla kraftigt har gått tillbaka medan andra arter som Östersjömussla och havsborstmaskar av släktet Marenzelleria har ökat och ofta fått en dominerande position. Sammantaget finns flera olika teorier om orsakerna till de obser- verade förändringarna i Egentliga och mjukbottenfauna. Det är både möjligt och troligt att mer än en fak- tor har betydelse och att det kan finnas olika huvudförklaringar i olika områden.13 21.3Påverkansfaktorer – kusten där alla vill vara I kustnära områden lyfts allt mer problemet med kumulativa effekter. Med det menas att människan ofta påverkar ett kustområde på flera olika sätt och att den samlade negativa effekten av detta på miljön riskerar bli större än om de olika påverkansfaktorerna bedöms sepa- rat. Kustområden påverkas i stor utsträckning av landbaserade föro- reningar, främst övergödande ämnen och farliga ämnen, som den fysiska påverkan genom bryggor, muddringar, dumpning och fritidsbåtar m.m. ofta är större än i utsjön. Den totala påverkan är ett resultat av en mängd mindre verksamheter som var och en inte har en betydande påverkan men som samlade kan slå ut en hel ål- gräsäng eller ett abborrbestånd. Det är detta som ofta betecknas de små stegens tyranni, t.ex. genom att ansökningar om tillstånd prövas och ges separat, utan att man ser eller bedömer den totala effekten. Nedan redovisas några påverkansfaktorer som har stor betydelse i kustnära ekosystem. 13Havsmiljöinstitutet , Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband, Rapport 2019:6. – där alla vill vara 21.3.1Näringsämnen kommer både från land och utsjö Kustekosystemen påverkas främst av den lokala landbaserade tillför- seln av fosfor och kväve, men inflödet av utsjövatten bidrar med betydande halter av särskilt fosfor.14 Övergödning är en betydande påverkansfaktor i kustnära områden och påverkar faktorer som sikt- djup, kustnära algblomning, påväxt på sjögräs och tång samt lokala problem med syrefria bottnar. av kustvattenföre- komsterna bedöms inte nå god ekologisk status, främst på grund av övergödningsproblem. Det är enbart i och delar av som god miljöstatus nås med hänsyn till övergödning.15 Övergödning har beskrivits närmare i kapitlet Ingen gödning till havet. 21.3.2Gränsvärden för farliga ämnen överskrids i alla kustvattenförekomster Gränsvärden för kvicksilver och PBDE överskrids enligt vattenmyn- digheterna i alla kustvattenförekomster.16 När status klassas utan hän- syn till kvicksilver och PBDE är det fortfarande enbart av kustvattenförekomsterna som når god kemisk status. I är situationen speciell med kustnära fiberbankar från tidigare industriverksamhet. En effekt av klimatförändringarna kan även vara att kustnära förorenade områden kan svämmas över och bidra till ytterligare utlakning av farliga ämnen. Farliga ämnen är en bety- dande påverkansfaktor i kustnära områden och beskrivs närmare i kapitlet om Farliga ämnen. 21.3.3Både yrkes- och fritidsfiske påverkar I kustområden har både yrkesfisket och fritidsfisket en betydande påverkan på havsmiljön. Fritidsfiskets påverkan består främst av ut- tag av fisk och gärna stor fisk. Totalt finns det cirka 1,6 miljoner fritidsfiskare i i åldrarna 16–. Dessa står tillsammans för cirka fyra miljoner fiskedagar vid kust och hav. Fångsterna består viktmässigt främst av makrill, torsk, sill, strömming och abborre. 14Svelands kustvattenvårdsförbund 2020, Svealandskusten 2020. 15Övergödning och i synnerhet kväve klassas inte som ett problem norr om . Uppgift från workshop . 16Vattenmyndigheternas statusklassning andra förvaltningscykel. – där alla vill vara Gädda är viktig längs vissa delar av . Konsumtion som kan kopplas till fritidsfiske (både sötvatten och hav) uppgick till cirka elva miljarder kronor.17 Totalt landade fritidsfisket nästan fisk 2019. Yrkesfiske kan, förutom uttag av fisk, även ha andra effekter som t.ex. påverkan på botten vid trålning och bifångster av dägg- djur och fågel, främst i nät. Fisk och fiske beskrivs ingående i kapitlet om Förvaltning av fisk. Fysisk exploatering som byggnation av bryggor och hamnar, strand- nära bebyggelse och hårdgjorda kanter, muddring, dumpning, kabel- dragningar m.m. har stor inverkan på kustekosystemen, särskilt i de strandnära, grunda områdena. Trots att man under de åren har vidtagit olika åtgärder för att minska utvecklingstrycket på kus- terna, syns inga tecken på att exploateringstakten avtar. Nya beräkningar visar att av bottnarna i grunda vågskyddade områden kan vara negativt påverkade av fritidsbåtar; i och bedöms av dessa miljöer vara negativt påverkade. Det har saknats en detaljerad kartläggning av såväl historiskt som nutida påverkans- tryck från fysisk exploatering i grunda områden. Metria har på upp- drag av Havs- och vattenmyndigheten gjort en nationell heltäckande kartläggning.18 Kustens vågskyddade skärgård ger goda förutsättningar att förvara fritidsbåtar vid bryggor och täcks stora områden av bryggor och småbåtshamnar. Enligt finns det nästan 110 000 bryggor längs kusten som tillsammans täcker nära botten. av alla bryggor och småbåtshamnar åter- finns i grunda (<3 m) vågskyddade områden med mjukbottnar, 17SCB, 2020, Fritidsfiske i , JO 57 . 18Havs- och vattenmyndigheten , Fysisk störning i grunda havsområden – Kartläggning och analys av potentiell påverkanszon samt regional och nationell statistik angående störda områden, , Rapport 2020:12. – där alla vill vara trots att de endast utgör en fjärdedel av kustens totala grundom- råden.19 Metrias kartläggning visar att i och Norra är 30–av grunda vågskyddade vikar påtagligt påverkade av fysisk exploatering. I vissa kommuner . Även om miljöpåverkan från en enskild brygga är begränsad, gör det stora antalet att den sammanlagda effekten blir betydande. I en studie från hittades av alla bryggor över grund mjukbotten, och där enbart effekten av skuggning från bryggorna i länet beräknades ha påverkat totalt ålgräs negativt. Den sammanlagda längden på bryggor, kajer och pirar har ökat 1960 till över 2016. Den störa ökningen har skett i . Det är en ökningstakt som motsvarar cirka 1 700 nya bryggor (se figur nedan). Räknat per kilometer strandlinje var dock längden bryggor m.m. störst i och i , med brygga per kilometer strandlinje. 19Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara Figur 21.1 Total brygglängd 1960 och 2016 Total brygglängd i grunda (0–), mycket vågskyddade områden (a) och 2016 (b). Punkterna i kartan visar medelvärden inom rutor. Studier i visar att negativa effekter från båttrafik ses på vegetationen när antalet båtplatser överstiger sex platser per hektar, vilket motsvarar brygga i medeltal (m.fl. 2019). och röda punkter i kartan indikerar därför negativ påverkan på vegetationen från bryggor och fritidsbåtar. Källa: , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rapport 2019:3. Inom fem utvalda delområden har Metria kunnat jämföra den fysiska exploateringen även 1994 och 2008 (se figur 21.2.). 1994 utvidgades strandskyddet för att också skydda biologisk mångfald. Den sammanlagda längden bryggor, kajer, m.m. ökade som mest i och på . I var den sammanlagda objektlängden över så lång jämfört med . För flera av inventeringsområdena gick ökningen snabbare än . – där alla vill vara Figur 21.2 Procentuell ökning av bryggor, kajor och pirar mellan 1960–2016 Procentuell ökning av objektlängd (% av objektlängden ) Procentuell ökning av den sammanlagda längden bryggor, kajer, pirar och övriga linjeobjekt i de fem olika inventeringsområdena. Jämförelsen uttrycks som procent av objektlängden . motsvarar med andra ord objektlängden . Källa: Havs- och vattenmyndigheten, 2020, Fysisk störning i grunda havsområden – Kartläggning och analys av potentiell påverkanszon samt regional och nationell statistik angående störda områden, , Rapport 2020:12. Metria har även kartlagt förekomsten och utvecklingstakten av punk- tobjekt som byggnader, broar och övriga ytobjekt som kan påverka vattenområdet. Flest byggnader och andra punktobjekt per kilometer strandlinje återfanns i , både 1960 och 2016. Ökningen i de analyserade delområdena var mellan 19–. Störst var ökningen på , men den var mycket hög även i norra och norra och . Metria har även bedömt fragmentering av grunda områden och ut- vecklingen . Underlaget för fragmentering har bris- ter och enbart enklare jämförelser har kunnat genomföras. Det fram- går dock tydligt enligt Metria att fragmenteringen har ökat sedan – där alla vill vara I har andelen orörda vågskyddade grunda områden reducerats från . Muddrings- och dumpningsaktiviteter leder till ökad uppgrumling och spridning av sediment, näringsämnen och miljögifter över stora områden, vilket bl.a. påverkar bottenvegetation, fiskar och musslor negativt. Det är svårt att uppskatta omfattningen av muddring i svenska kustvatten och hur den utvecklas eftersom det inte finns något nationellt register med sammanställningar av data och statistik över muddrings- och dumpningsverksamheten . Den statistik som finns är Havs- och vattenmyndighetens rapportering till Ospar och Helcom, vilken baseras på information som myn- digheten samlar in genom att gå igenom beslut om tillstånd och dispenser för denna typ av verksamhet.20 Muddringar och sprängningar genomförs både i farleder och ham- nar för kommersiell sjötrafik. Detta är omfattande tillståndsärenden och kan medföra betydande påverkan. Ett problem med muddring i hamnar är att muddermassorna ofta har höga halter av farliga ämnen. Flertalet muddringar genomförs dock för fritidsbåtstrafiken. Mudd- ring utförs ofta i direkt anslutning till en brygga, men i vissa fall mudd- ras även en kanal in till bryggan från djupare vatten. När småbåts- hamnar placeras i naturligt vågskyddade vikar är det vanligt att öpp- ningen till vikarna breddas och fördjupas, särskilt om vikens öppning har en tröskel. Hur stor påverkan blir från en muddring beror på en lång rad faktorer, såsom dess omfattning, under vilken period den görs, dess frekvens och varaktighet, de lokala förhållandena på muddringsplatsen samt känsligheten hos bottensamhället i mudd- ringens närhet. Enligt kommunerna i är muddring en ständigt aktu- ell fråga. Skärgården är grund och med en snabb landhöjning följer många krav och önskemål om muddring av såväl hamnar, vid privata bryggor, pirar och farleder för fritidsbåtar. Problematiken med sura sulfidjordar i förvärrar enligt kommunerna situationen. 20Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara Surt vatten medför att stora mängder tungmetaller frigörs när de gamla havsbottnarna även blir syresatta.21 Muddring räknas som vattenverksamhet enligt 11 kap. och är anmälningspliktig. Beroende på muddringens omfattning kan även tillstånd krävas. Dumpning prövas enligt 15 kap. . Tillstånd kan ges till själva muddringen utan att en lösning finns för den fortsatta hanteringen av muddermaterial. I vissa fall krävs även dispens från det generella strandskyddet i ytterligare ett separat beslut.22 Det förekommer även ett stort antal oanmälda muddringar längs Sveriges kuster. Detta stöds av en utförd enkätunder- sökning där samtliga sex länsstyrelser som svarade, uppgav att olov- lig muddring var vanligt i deras län.23 och kommuner har genom det s.k. KOMPIS-bidraget haft i uppdrag att utreda hur man i arbetet med översiktsplan först kan göra en storskalig analys av relativt lämpliga och olämpliga platser för dumpning. och redovisar ett exempel på hur en sådan storskalig mellankommunal analys kan genomföras som en bilaga till översiktsplanen. Även kommunerna pekar på att en effekt av den gällande lagstiftningen är att prövningen av själva muddringen och den fortsatta hanteringen av mudderavfallet inte görs i en sam- ordnad process.24 En annan form av fysisk påverkan är utdikningen och torrläggningen av betydande arealer kustnära sjöar och kustmynnande vattendrag som genomfördes för att förbättra för- utsättningarna för jord- och skogsbruk. Vidare har fiskens vand- ringsvägar i många vattendrag påverkats negativt genom dämning för vattenkraft (se vidare i kapitlet Förvaltning av fisk en del av havs- ). Utdikning och torrläggning har fått betydande konsekvenser för flera fiskarters möjligheter till lek och uppväxt. 21Muntliga uppgifter, , skärgårdssamverkan. 22Tjörn och Orusts kommuner 2019, Fördjupad översiktsplan för havet i Tjörns och Orusts kommuner. Bilaga riktade bidrag. 23Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. 24Länsstyrelsen i , Meddelande om komplettering av tilldelningsbeslut till kommun gällande KOMPIS bidraget, dnr 538-14697-2017. – där alla vill vara Restaureringsbehoven är stora för att öppna upp vandringsvägar och återställa lek- och uppväxtmiljöer för att stärka kustnära fiskbestånd, men även långvandrande arter som lax, öring och ål.25 En annan konsekvens av utdikningen är risk för översvämningar genom att klimatförändringar kan medföra större och mer koncen- trerad nederbörd. Undervattensbuller hanteras särskilt i kapitlet Undervattensbuller. I kustområden kan dock bullersituationen bli påtaglig genom ett stort antal verksamheter som byggnationer, pålning, muddringar, fritidsbåtstrafik m.m. I utsjön följer fartygen oftast farlederna, men i kustnära områden och i skärgården är både skärgårdstrafiken och fritidsbåtarna mer sporadiskt förekommande. Undervattensbuller från fritidsbåtar kan påverka vattenlevande organismer på flera sätt. Fritidsbåtars buller överlappar i frekvens med både fiskars och däggdjurs hörsel- område och kan bl.a. försämra de kommunikativa förutsättningarna genom att maskera naturliga ljud som djuren använder för sin omvärldsorientering och bidra till att möjligheterna att kommu- nicera över längre avstånd minskar. Eftersom tonerna ofta är varv- talsberoende varierar ljudet och med körstil, vilket minskar möjligheterna för djur att anpassa sig. Djur som t.ex. säl kan till viss del anpassa vilka ljud de använder för att öka sin möjlighet till kom- munikation i en bullrig miljö. Andra djur som exempelvis fisk och tumlare har en sämre förmåga till detta på grund av anatomiska begräs- ningar. Buller kan även leda till att djur blir skrämda eller till att deras naturliga beteende störs på annat sätt. Om ljudet är tillräckligt starkt kan de djur som finns i havet också skadas eller till och med dödas.26 25Stockholms Universitet Östersjöcentrum 2020, Våtmarker som fiskevårdsåtgärd vid kusten, Rapport 2020/1. 26Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara Några fakta om fritidsbåtar •Totalantalet fritidsbåtar i uppskattades till cirka 756 2015. Detta är en av de högsta siffrorna i världen per capita. •Cirka en tredjedel av båtmotorerna är . •Cirka hittas längs Sveriges kuster. •En tredjedel av landets vuxna befolkning färdas med fritidsbåt minst en gång per säsong. •Det totala antalet fritidsbåtar har inte ökat nämnvärt , men andelen dagsturbåtar och större båtar med över- nattningsmöjligheter har ökat markant. •Andelen segelbåtar minskar medan motorbåtar och andelen starka motorer med minst 40 hk har ökat markant. 1971 kunde av fritidsbåtarna komma upp i en hastighet över , medan av båtarna kunde uppnå detta 2015. •Vattenskotrar har en motorstyrka som ofta ligger mellan 100 och 300 hk och som kan ge toppfarter på över , vilket motsvarar . En uppskattning är att det fanns cirka 5 000 vattenskotrar i , men vissa undersök- ningar pekar på att det verkliga antalet är betydligt högre. •Troligen är en stor del av förarna av vattenskotrar relativt oerfarna vad gäller kunskap om sjövett och säkerhet. 2019 in- fördes åldersgräns för framförande av vattenskoter. Källa: , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rapport 2019:3.