sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Tabell 2.25 visar antalet delägare med inkomst av näringsverksam- het, uppdelad på överskott och underskott, samt outnyttjat under- skott från föregående år och fördelade på olika inkomstintervall. Av cirka 38 000 delägare med överskott av näringsverksamhet finns knappt 2 000 delägare, eller , som har outnyttjat underskott från föregående år. Denna andel är som högst i de lägsta inkomst- intervallen. Det finns emellertid en betydligt högre andel, , av delägarna med underskott av näringsverksamhet som har outnyttjat underskott från föregående år. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Tabell 2.25 Inkomst av näringsverksamhet (resultat) och outnyttjade underskott från föregående år, antal Tabell 2.26 visar motsvarande belopp i för de olika inkomstintervallen. Outnyttjade underskott från föregående år ut- gör knappt en procent bland delägarna som har överskott av närings- verksamhet och det är koncentrerat i de lägsta inkomstintervallen. För delägare med underskott av näringsverksamhet uppgår outnytt- jade underskott från föregående år till i de flesta in- komstintervallen.66 Tabell 2.26 Inkomst av näringsverksamhet (resultat) och outnyttjade underskott från föregående år, belopp i 66Det finns även 444 delägare i handels- och kommanditbolag som har outnyttjade underskott från föregående år som uppgår till bland de 28 907 med noll inkomst av näringsverksamhet. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet I tabell 27 nedan visas underskott av näringsverksamhet uppdelad på bransch. Jag väljer att endast redovisa underskott av inkomst av näringsverksamhet (resultat) då det råder en hög korrelation mellan dessa underskott och outnyttjat underskott från föregående år (se föregående tabell). Det konstaterats att medan antalet delägare som driver företag inom Jordbruk, skogsbruk och fiske står för cirka 45 pro- cent, står underskotten för av de totala underskot- ten i populationen. av delägarna med underskott driver företag inom Handel och Kultur, nöje och fritid. Tabell 2.27 Underskott av inkomst av näringsverksamhet, andelar efter bransch Totalt (antal och mnkr) Jordbruk, skogsbruk och fiske Tillverkning, utvinning och försörjning av el och vatten Byggverksamhet Transport och magasinering Hotell- och restaurangverksamhet Informations- och kommunikationsverksamhet Finans- och försäkringsverksamhet Fastighetsverksamhet Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap, teknik Uthyrning, fastighetsservice Offentlig förvaltning, utbildning, vård och omsorg Kultur, nöje och fritid Annan serviceverksamhet Övriga och okänd 2.10.4Jämförelse mellan inkomster och fastställd SGI Jämförelse av historiska inkomster med SGI Varje årgång av databasen innehåller information om fast- ställd SGI vilket ger möjlighet att observera förändringar av SGI mel- lan olika år. Baserat på dataunderlaget har jag genomfört en historisk överblick av delägare i handels- och kommanditbolag med fastställd Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet SGI 2018 som fanns med och hade en (historisk) inkomst av närings- verksamhet 2016. Detta ger ett urval på cirka 9 500 delägare. Dessa historiska inkomster jämförs med fastställd SGI 2018. Resultaten från den övre panelen av tabell 2.28 visar att justerad in- komst av näringsverksamhet, plus inkomst av anställning för har en differens från SGI 2018 som uppgår till , eller en genomsnittlig differens på per delägare.67 Denna genomsnittliga skillnad är för kvinnor respektive för män. Den totala inkomsten av näringsverksamhet påverkas även av perioder av sjukdom eller föräldraledighet under ett visst år. Därför kompletteras justerad inkomst av näringsverksamhet med sjuk- och föräldrapenning . Eftersom det i definitionen av den justerade inkomsten bortses från sjukpenning som är hänförlig till närings- verksamheten, räknas denna tillbaka i utbetalningarna. I databasen ingår dessutom information om övriga sjukpenningutbetalningar till delägarna samt utbetalningar av föräldrapenning. Sjuk- och föräldra- penning har vidare uppräknats från för att mot- svara inkomst av näringsverksamhet och takbeloppen för SGI.68 När hänsyn tas till sjuk- och föräldrapenning blir differensen mellan justerade inkomst av näringsverk- samhet (inklusive inkomst från anställning) och fastställd SGI 2018. Fastställandet av SGI påverkas även av bl.a. jämförelseinkomster och SGI-skydd, vilket medför att differenserna kan förväntas bli ännu lägre. Jämförelse av faktiska inkomster med SGI Eftersom data över inkomster finns går det också att jämföra utfallsinkomster med fastställd SGI , där samma urval individer med historiska inkomster följs upp (9 500 delägare), för att se hur nära de faktiska inkomsterna ligger de förväntade in- komsterna då SGI fastställdes . 67Justerad inkomst används för att komma så nära beräkningsmodell som möjligt. 68Här bör det nämnas att denna uppräkning är generaliserad och att det finns ytterligare skill- nader mellan de olika ersättningarna. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Tabell 2.28 redovisar resultaten i den nedre panelen. Då delägarna har ansökt om fastställande av SGI 2018 i samband med sjukdom eller föräldraledighet tar jag även här hänsyn till sjuk- och föräldra- penning . Differensen mellan justerad inkomst av närings- verksamhet, inklusive inkomst från anställning, och fast- ställd SGI 2018 blir när hänsyn tas till sjuk- och föräldrapenning. Detta tyder på att SGI väl återspeglar delägar- nas ekonomi då de begärde att få SGI fastställd. Tabell 2.28 Differens mellan justerad inkomst av näringsverksamhet plus inkomst av anställning och fastställd SGI 2018 Sjukpenning hänförlig till verksamheten Sjukpenning hänförlig till verksamheten Tabell 2.29 redovisar motsvarande skillnader mellan inkomst av näringsverksamhet (resultat) och SGI . Skillnaden för in- komst av näringsverksamhet (resultat) är respek- tive när utbetalningarna för sjuk- och föräldra- penningen tas med i beräkningen. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhetSOU 2021:98 Tabell 2.29 Differens mellan inkomst av näringsverksamhet (resultat) plus inkomst av anställning och fastställd SGI 2018 Sjukpenning hänförlig till verksamheten Sjukpenning hänförlig till verksamheten I detta avsnitt redogörs för en kortfattad analys av delägare i handels- och kommanditbolag, en grupp som uppgår till drygt 100 000 del- ägare 2018. Resultaten visar att delägare i handels- och kommanditbolag i många avseenden liknar enskilda näringsidkare beträffande de flesta individ- och företagsspecifika faktorer som observeras i datamaterialet. Skillnader uppstår dock huvudsakligen gällande branschsammansätt- ningen där enskilda näringsidkare domineras av jord- och skogsbrukare. Jag har tittat på fördelningen av inkomster för ett antal alternativ. Inkomsterna är generellt sett relativt jämförbara med dem för en- skilda näringsidkare och de alternativ som täcker genomsnitt av högsta inkomster över ger högst inkomster. En relativt liten andel delägare i handels- och kommanditbolag med överskott av näringsverksamhet har outnyttjade underskott från föregående år, vilket gäller även beloppen. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet verksamhet är däremot högt korrelerad med outnyttjat underskott från föregående år. Jag observerar att historisk justerad inkomst av näringsverksam- het inklusive inkomst från anställning i genomsnitt är om- kring , eller totalt , lägre än fast- ställd SGI 2018 per delägare i handels- och kommanditbolag. När hänsyn tas till företagarnas historik av sjukdom och föräldraledighet 2016 så halveras denna skillnad. En jämförelse av faktiska inkomster och ersättningar 2018 med fastställd SGI 2018 visar på en skillnad på , vilket medför att prognostiserad SGI och utfallsinkomster ligger relativt nära varandra. 2.11.1Beräkningsunderlaget för sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet ska regleras i lag och tillämpningsförordning Förslag: Regler för att fastställa beräkningsunderlaget för sjuk- penninggrundande inkomst för den som har inkomst av närings- verksamhet ska tas in i socialförsäkringsbalken. Bedömning: Tillämpningen av de föreslagna ändringarna i social- försäkringsbalken bör regleras i en förordning med närmare be- stämmelser och förtydligande av hur reglerna om beräknings- underlaget ska tillämpas. Jag har noterat att frågan om vilket beräkningsunderlag som ska ligga till grund för egenföretagares sjukpenning inte enkelt låter sig besvaras. Flera olika förslag till beräkningsunderlag har lagts fram av olika utredningar (se avsnitt 2.8.2). I mina överväganden har jag ana- lyserat de förslag som lämnats av tidigare utredningar utifrån flera aspekter. Dels är det viktigt att förslaget medför att beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst blir enklare och tydligare jämfört med dagens regler. Direktiven för denna utredning anger också att underlaget i möjligaste mån ska bygga på redan tillgängliga uppgifter för att möjliggöra ett automatiserat förfarande vid fastställandet av Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Vidare behöver underlaget för SGI ta höjd för att företagarens inkomster kan variera kraftigt mellan olika år. En grundläggande fråga rör huruvida den sjukpenninggrundande inkomsten ska baseras på historiska inkomster eller på en upp- skattning av framtida inkomster. Beroende på vilken tidsperiod som systemet är baserat på – historiskt eller framåtblickande – kan olika underlag vara lämpliga att använda. Genom att utgå ifrån ett histo- riskt inkomstunderlag blir det tydligt vilka inkomster beräkningen av SGI grundar sig på, och det blir enklare att automatisera beräk- ningen. kan historiska inkomster ge ett annat utfall än en prognos över framtida inkomster, till exempel i fall där företaget är nystartat och företagarens inkomster ökar . I de fall inkoms- terna varierar kraftigt kan även nivån på den sjukpenning- grundande inkomsten variera beroende på vilken tidsperiod som beräkningen ska utgå ifrån. Dagens system för att fastställa SGI för egenföretagare är i grun- den baserat på samma principer som för arbetstagare och företagare som bedriver verksamheten i aktiebolag. SGI ska motsvara de in- komster personen skulle ha haft om försäkringsfallet inte inträffat och är alltså enligt nuvarande regler framåtblickande, vilket framgår av avsnitt 2.5.2 och 25 kap. 2 § socialförsäkringsbalken (SFB). Även om det enligt regelverket är den förväntade inkomsten i näringsverksamheten som SGI ska avse så använder Försäkrings- kassan också tidigare års beskattade inkomst för att bedöma framtida inkomster. I många fall är tidigare årsinkomster en bra indikator även för framtida inkomster, men detta sätt att fastställa SGI innebär också att i praktiken tittar både framåt och bakåt i tiden för att fastställa SGI för egenföretagare. Detta medför att det kan bli otydligt för företagaren vilken ersättning denne kan få från socialförsäkringen. Dagens praxis för att fastställa SGI innebär att många företagare upplever att processen för att fastställa SGI känns otrygg, svår och godtycklig. Detta har konstaterats i tidigare utredningar, i otaliga enkätundersökningar och i möten med företagare.69 Ett återkom- mande fenomen är också att egenföretagare uppger att de inte sökt stöd de är berättigade till på grund av svårigheter i processen. 69Pressmeddelande och Enkät om frilansande klassiska sångsolisters arbetssituation, Ipsos. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet utvärderingar har dragit liknande slutsatser. Riksrevisio- nen har i granskningsrapporten föräldrapenning för egenföretagare (2018:1 s. 44) konstaterat att fastställandet av SGI delvis kan uppfattas som godtyckligt eftersom processen där nivån på inkomsterna från företaget uppskattas för kommande perioder kan ta formen av en förhandling mellan företagaren och . Jag kan konstatera att en av orsakerna till att sjuk- och föräldra- försäkringen uppfattas som otrygg beror på att det är oklart vilka inkomstunderlag som ska användas. Det kan vara svårt för en före- tagare att göra framtida inkomster troliga. Detta konstaterades redan när SGI infördes , men då löstes problemet med en på förhand fastställd SGI. När processen med på förhand fastställd SGI senare togs bort infördes inte några andra regler för att hantera de problem som företagare kan ha för att göra framtida inkomster troliga. (2018) konstaterar också att den handläggning som gör i grunden är ändamålsenlig. lyfts ett antal faktorer fram som gör fastställandet osäkert. Exempel- vis konstaterar i en regressionsanalys att ersättningen för egna företagare med enskild firma avviker mer från den historiska inkomsten än dito med aktiebolag eller anställning. tolkar detta som att fastställande av SGI för egenföretagare med en- skild firma är mer komplicerat än för anställda. Utfallet behöver där- med inte innebära att handläggningen är felaktig, utan kan i stället anses återspegla en större osäkerhet i framtida inkomster bland före- tagare med enskild näringsverksamhet. Samma diskrepans mellan historisk inkomst och fastställd SGI återfinns i denna utrednings be- räkningar, vilket återfinns i dataanalysen i avsnitt 2.9.7. ansåg att företagarnas trygghet skulle kunna öka om de kunde få sin SGI fastställd utan ett ersättningsärende. Denna lösning har dock inte visat sig vara en framkomlig väg med dagens lagstiftning, då försäkringsskyddet klargörs först vid ett försäkrings- fall. Detta konstaterade också den Parlamentariska socialförsäkrings- utredningen (PSFU).70 Jag anser inte att en övergång till förprövningar vid fastställande av SGI löser problemen i det nuvarande förfarandet. Förprövningar kan inte göras utan att lagstiftningen förändras så att företagare sär- skiljs från resten av försäkringskollektivet. Detta skulle bryta syste- matiken i socialförsäkringsbalken, vilken jag enligt mina direktiv inte 70Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Även om förprövningar skulle gå att införa återstår problemet att hitta ett sätt att hantera framåtblickande inkomst- uppgifter som grund för SGI. Enbart någon med perfekt informa- tion kan estimera företags framtida vinster. I brist på sådan informa- tion måste SGI bygga på någon form av uppskattning, och detta är i sin tur grunden till den osäkerhet som många egenföretagare känner. kan mildra problemet genom en transparent och förutsebar handläggning, men aldrig helt åtgärda det. Därför menar jag att ett nytt system för att fastställa SGI behöver baseras på en rättighet att få SGI fastställd baserat på historiska inkomster. Detta ger också företagarna en ökad tydlighet eftersom tidigare års inkoms- ter är uppgifter som är kända på förhand av företagaren. En förordning kan enklare ändras och anpassas efter förändrade förhållanden än en lag. Att förändra en lag tar . Genom att beräkningsgrunden fastställs i socialförsäkringsbalken och inte i en förordning blir grunden mer stabil, vilket ökar förutsebarheten i reglerna för de berörda företagarna. Även det faktum att andra in- komstunderlag såsom pensionsgrundande inkomst och inkomst- underlag för arbetslöshetsersättning är reglerade i lag och inte i en förordning, liksom att reglerna för skydd av SGI regleras i lag, talar för att detsamma bör gälla för beräkningsgrunden för sjukpenning- grundande inkomst. Detta ger en tydlighet och förutsägbarhet och ger en stabil grund för digitalisering och med automatiskt besluts- fattande. Även det förhållande att hämtar in upp- gifter ur andra myndigheters register talar för lagform. Förslaget föranleder införandet av en ny paragraf i 25 kap. 6 a § social- försäkringsbalken samt en ny förordning (000:000) med bestämmel- ser om och förtydligande av hur reglerna om beräkningsunderlaget ska tillämpas. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet 2.11.2SGI ska som huvudregel grundas på ett historiskt inkomstunderlag Förslag: Sjukpenninggrundande inkomst för företagare med in- komst av aktiv näringsverksamhet ska som huvudregel baseras på historiska uppgifter i form av beslut om slutlig skatt. Frågan om vilket inkomstunderlag som ska användas för egenföre- tagare är inte ny. Redan i direktiven till som tillsattes 1978 slår man fast att reglerna för beräkning av SGI i vissa fall gav egenföretagare bristande kompensation för inkomstförlust. har flera utredningar föreslagit förändringar, men dessa har bara med få undantag lett till lagstiftning. Som framgår av avsnitt 2.8.2 har inte mindre än 14 olika sätt föreslagits för att fastställa beräkningsunderlaget för SGI av annat förvärvsarbete presenterats av olika utredningar. Sex av förslagen har som gemensam nämnare att den fastställda inkomsten av närings- verksamhet ska ligga till grund för beräkningen av SGI. Ett beräknings- underlag bestående av andra historiska uppgifter lyfts fram direkt eller indirekt i fyra av utredningarna. Jämförelselön för en anställd med samma yrke lyfts av två utredningar fram som en tänkbar para- meter. Två utredningar anger att beräkningsunderlaget ska ta sin utgångspunkt i överskott eller inkomst av aktiv näringsverksamhet. Ytterligare några utredningar föreslår inkomsten vid sjukfallets in- träffande eller en inkomst som är baserad på antagande om framtida inkomster. I det fall inkomstunderlaget ska baseras på historiska in- komster lyfts också frågan om en eventuell uppräkningsfaktor för att justera inkomstunderlaget till dagens pris- och inkomstnivå. räknas den sjukpenninggrundande inkomsten ned med fak- torn 0,97 för anställda och egenföretagare. Nedräkningsfaktorn in- fördes i avvaktan på ett förslag om att historiska inkomstuppgifter presenterades.71 Regeringen tillsatte utredningen syn av regelverket för sjukpenninggrundande inkomst för ökad trygg- het och förutsebarhet (dir. 2021:90). Utredningen ska bl.a. utreda möjligheten att utnyttja månadsvisa uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationer dvs. Med anledning av detta väljer jag att inte lägga något förslag om att 0,97 procentsregeln ska 71Trygghetssystemen för företagare (2008:89), s. 201. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet avskaffas för egenföretagare. Min bedömning grundar sig på att denna fråga lämpligast behandlas inom nämnda utredning. Internationellt finns olika exempel på hur motsvarigheten till SGI för företagare fastställs. Lösningarna varierar mellan länderna. I av- snitten 2.3.1 och 2.3.2 beskrivs de norska och danska lösningarna. Jag noterar att dessa jämförbara länder nästan uteslutande använder deklarerade uppgifter, som hämtas från skattedeklarationer eller av- givna årsredovisningar. I det danska systemet är det dock under vissa förutsättningar också är möjligt att använda uppgifter för tiden efter den senaste deklarationen, såsom löpande redovisning styrkt av in- tyg från revisor. Avsnitt 2.3.3 beskriver det finska systemet, som i högre grad bygger på schabloniserade intäkter och därför bär likheter med de svenska reglerna kring uppbyggnadsskede, se avsnitt 2.5.3. I jämförelse med andra länder framstår den svenska framåtblickande ansatsen som unik. Jag drar av detta slutsatsen att ett system som i huvudsak bygger på redan avgivna uppgifter är en modell som funge- rar i andra länder. Givet att en sådan modell kan bli mer förutsebar bedömer jag att även de svenska reglerna för att fastställa SGI av annat förvärvsarbete bör kunna bygga på ett historiskt inkomst- underlag. Detta ska dock inte förstås som att utredningen menar att andra grundläggande principer för fastställande av SGI ska tillämpas på egenföretagare, utan i stället att historiska fastställda uppgifter i många fall är det bästa estimatet på framtida förväntade inkomster. Enligt reglerna i socialförsäkringsbalken ska sjukpenninggrun- dande inkomst fastställas till den årliga inkomst som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete. Inkomsten kan i många fall anses vara en bra indikator även för framtida in- komster. Att SGI fastställs till samma värde som en historiskt fast- ställd inkomst är därför förenligt med socialförsäkringsbalken, efter- som det kan ses som det bästa estimatet för den framtida inkomsten. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet 2.11.3En ny huvudregel för sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete Förslag: Beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande in- komsten av aktiv näringsverksamhet ska som huvudregel beräknas på det högsta av 1.den inkomst från verksamheten som framgår av senaste be- slutet om slutlig skatt, 2.som ett genomsnitt av de tre högsta inkomsterna enligt beslut om slutlig skatt räknat från och med det senaste beslutet slutlig skatt. I föregående avsnitt gjorde jag bedömningen att SGI för den som har inkomst av näringsverksamhet bör grundas på beslutade in- komstuppgifter eftersom de utgör ett bra estimat för framtida inkomster. I avsnitt 2.5.3 beskrivs de regler som gäller för nystartade företag. Dessa regler är inte utvärderade och bör först underställas en sådan utvärdering innan reglerna omformuleras, minskas eller utökas. Jag lämnar därför inget förslag i denna del. Det finns dock flera olika historiska inkomstuppgifter som kan anses ändamålsenliga som grund för beräkningen av SGI. De för- måner i socialförsäkringen som grundar sig på SGI finansieras via inbetalda egenavgifter. Att koppla förmånerna till samma underlag som egenavgifter tas ut på ökar kopplingen mellan förmåner och av- gifter, vilket jag bedömer kan öka reglernas legitimitet bland egen- företagare. Egenavgifter tas ut på inkomst av aktiv näringsverksam- het. Att grunda SGI på detta underlag är därför naturligt och har föreslagits i olika former av flera tidigare utredningar. Den enklaste lösningen är därför att det senaste beslutet om slutlig skatt avseende inkomsten av aktiv näringsverksamhet används som underlag för SGI. I det fall företagaren inte har haft sjukpenning eller erhållit några andra socialförsäkringsförmåner är inkomst av närings- verksamhet också det belopp som egenavgifter betalas på. I ett företag med växande omsättning och jämn lönsamhet kommer detta därför att ge en SGI som motsvarar den inkomst som socialförsäkrings- förmånerna ska ersätta. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet I det fall företagarens inkomster varierar kraftigt mellan olika år kan dock en modell som endast utgår ifrån senast fastställda inkomst upplevas ge en felaktig bild av framtida inkomster. Jag har därför kommit fram till att det finns ett behov av en huvudregel med två moment, vilket innebär två alternativa möjligheter att fastställa SGI på historiska beslutade uppgifter och där den högsta inkomsten enligt de två momenten ska användas. I avsnitt 2.9.5 genomförs en dataanalys där fem olika hypotetiska modeller används för att fastställa SGI baserat på beslutade historiska inkomstuppgifter. Modellerna bygger på olika tänkbara underlag som är möjliga att automatisera och bygger på modeller som är framtagna av tidigare utredningar. En huvudregel där inkomstunderlaget fastställs antingen till det senaste årets beslut om slutlig skatt avseende inkomst av närings- verksamhet enligt 56 kap. 3 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Att använd det skattemässiga underlaget är både enkelt och tydligt, vilket direktiven efterfrågar. Huvudregelns andra moment utgår ifrån samma underlag, men sett över en längre tidsperiod.72 torde lösningen uppfattas som rättvis då förmånerna tydligt knyts till in- betalda egenavgifter. Jag kan konstatera att samma grundkonstruktion används i lagen om arbetslöshetsförsäkring (1997:238) där underlaget för företagares dagsförtjänst grundas på den inkomst från verksam- heten som framgår av senaste beslutet om slutlig skatt, 37 §. Regel innehåller även en möjlighet till genomsnittsberäkning av inkomsten. Inkomst av näringsverksamhet i förhållande till socialförsäkringsförmåner Socialförsäkringen syftar till att ge ekonomisk trygghet vid sjukdom, ålderdom och när barnen är små. Området omfattar sjukförsäkringen, pensionerna, föräldraförsäkring och bidrag till föräldrar.