sou · H9B342 · 2021-06-01 00:00:00 — 3.uppgifter lämnas mellan advokater, andra oberoende jurister, revisorer, tillhandahållare av bokföringstjänster, skatterådgivare och fastighetsmäklare som omfattas av direktiv (EU) 2015/849, i den ursprungliga lydelsen, eller likvärdiga bestämmelser i ett land utan- för EES och som är anställda eller på annat sätt verksamma inom samma juridiska person eller olika juridiska personer med gemen- samt ägande, gemensam ledning eller gemensam efterlevnadskontroll, 4. uppgifter som rör samma 4. uppgifter som rör samma kund och samma transaktion och som omfattar fler än en verksam- hetsutövare lämnas mellan sådana och fysiska personer som anges i första stycket 1–12 stycket 1–12 och 17–21, förut- och 17–21, förutsatt att de om- satt att de tillhör samma verk- fattas av skyldigheter i fråga om samhets- eller yrkeskategori och om- tystnadsplikt och skydd för per- fattas av skyldigheter i fråga om sonuppgifter som följer av denna tystnadsplikt och skydd för per- sonuppgifter som följer av denna 5. en kund får kännedom om 5. en kund får kännedom om att åtgärder enligt första stycket att åtgärder enligt första stycket vidtas eller kan komma att vid- vidtas eller kan komma att vid- tas, när ett röjande inte kan und- tas, när ett röjande inte kan und- vikas till följd av verksamhets- vikas till följd av verksamhets- från en transaktion, att avstå från från en transaktion, att avstå från eller att avsluta en affärsförbin- eller att avsluta en affärsförbin- delse enligt 3 kap. 1–3 §§. delse enligt 3 kap. 1–3 §§, och 6. uppgifter lämnas vid särskilt beslutad samverkan enligt 4 a kap. Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot tystnadsplikten enligt första stycket finns i 20 kap. 3 § . Informationsutbyte vid särskilt beslutad samverkan Detta kapitel gäller vid särskilt beslutad samverkan för att vidta åtgärder mot penningtvätt eller finansiering av terrorism. Beslut om särskild samverkan Särskild samverkan enligt detta kapitel får ske mellan myndigheter eller mellan minst en myndighet och minst en annan aktör som anges i 5 §. Sådan samverkan får beslutas endast om det med hän- syn till en misstänkt brottslig verk- samhets art, omfattning eller kom- plexitet är motiverat eller om det annars finns särskilda skäl för det. Ett beslut om samverkan ska vara skriftligt. Inom ramen för samverkan enligt detta kapitel ska en deltag- ande aktör trots sekretess eller annan tystnadsplikt lämna uppgift till en annan aktör som deltar i samverkan, om det behövs för den mottagande aktörens deltagande. En uppgift ska inte lämnas om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen eller tyst- nadsplikten ska skydda har före- träde framför intresset av att upp- giften lämnas ut. En fysisk person, en juridisk person, dess styrelseledamöter eller anställda som inte omfattas av bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) får inte obehörigen röja en uppgift som läm- nats av en annan aktör än en myn- dighet inom ramen för samverkan och som hos denne omfattas av tyst- nadsplikt. Den som lämnar upp- giften ska upplysa mottagaren om tystnadsplikten. Den som anges i första stycket får inte heller obehörigen röja innehållet i ett beslut om samver- kan enligt 2 § andra stycket. Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot tystnadsplikten enligt första eller andra stycket finns i 20 kap. 3 § . Aktörer som kan delta i samverkan De aktörer som ingår eller kan ingå i den samordningsfunktion som avses i 13 § andra stycket för- ordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism får delta i samverkan enligt detta kapitel. En verksamhetsutövare kan ges möjlighet att delta i samverkan. Detta kapitel gäller vid en verksamhetsutövares behandling av personuppgifter enligt denna lag. Kapitlet gäller om behandlingen helt eller delvis är automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Bestämmelserna i 7 och 11 §§ gäller i tillämpliga delar även vid behandling av personuppgifter som görs av en person som avses i 4 kap. 6 § första stycket. Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd 6Senaste lydelse 2018:332. 7Senaste lydelse 2018:332. EU:s dataskyddsförordning, får behandlas endast om det är nödvän- digt för att 1.bedöma om kunden är en person i politiskt utsatt ställning eller familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person enligt 8–10 §§, 2.bedöma den risk som kan förknippas med kundrelationen enligt 2 kap. 3 §, 3.uppfylla övervakningsskyldigheten enligt 4 kap. 1 §, 4. bedöma misstänkta transak- 4. bedöma misstänkta transak- tioner och aktiviteter enligt 4 kap. tioner och aktiviteter enligt 4 kap. 2 §, och 5. lämna uppgifter enligt 4 kap. 5. lämna uppgifter enligt 4 kap. 3 och 6 §§. 3 och 6 §§, och 6. lämna uppgifter inom ramen för en särskilt beslutad samverkan enligt 4 a kap. Personuppgifterna får också behandlas vid bevarande av hand- lingar och uppgifter enligt 3 och 4 §§, om det är tillåtet att behandla uppgifterna enligt första stycket. Personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförord- ning får behandlas endast om det är nödvändigt för att 1.bedöma den risk som kan förknippas med kundrelationen enligt 2 kap. 3 §, 2.uppfylla övervakningsskyldigheten enligt 4 kap. 1 §, 3. bedöma misstänkta transak- 3. bedöma misstänkta transak- tioner och aktiviteter enligt 4 kap. tioner och aktiviteter enligt 4 kap. 2 §, och 4. lämna uppgifter enligt 4 kap. 4. lämna uppgifter enligt 4 kap. 3 och 6 §§. 3 och 6 §§, och 5. lämna uppgifter inom ramen för en särskilt beslutad samverkan enligt 4 a kap. Personuppgifterna får också behandlas vid bevarande av hand- lingar och uppgifter enligt 3 och 4 §§, om det är tillåtet att behandla uppgifterna enligt första stycket. 8Senaste lydelse 2018:332. Besked om att personuppgif- Besked om att personuppgif- ter behandlas enligt 4 kap. 2, 3 ter behandlas enligt 4 kap. 2, 3, eller 6 § och om att sådana 4 a eller 6 § och om att sådana uppgifter lagras enligt 3 eller 4 § uppgifter lagras enligt 3 eller 4 § får inte lämnas ut till den regi- får inte lämnas ut till den regi- Den som är verksam hos en Den som är verksam hos en verksamhetsutövare får inte obe- verksamhetsutövare får inte obe- hörigen röja att personuppgifter hörigen röja att personuppgifter behandlas enligt 5 och 6 §§ eller behandlas enligt 5 och 6 §§ eller 4 kap. 2, 3 och 6 §§ och att så- 4 kap. 2, 3 och 6 §§ och att så- dana uppgifter bevaras enligt 3 dana uppgifter bevaras enligt 3 och 4 §§. och 4 §§. uppgift om behandling enligt 4 kap. 4 a § och 6 § första stycket för den som är verksam hos någon som där avses. Ansvar enligt 20 kap. 3 § ska inte följa för den som bryter mot förbudet i första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.undantag för vissa speltjänster från tillämpning av lagen eller bestämmelser i den, 2.innehållet i och omfattningen av den allmänna riskbedöm- ningen enligt 2 kap. 1 § och om faktorer som kan tyda på låg eller hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism, 3.undantag från kravet på dokumenterade riskbedömningar enligt 2 kap. 2 §, 4.riskklassificering av kunder enligt 2 kap. 3 §, inbegripet fakto- rer som kan tyda på låg eller hög risk för penningtvätt eller finan- siering av terrorism, 9Senaste lydelse 2019:774. 5.innehållet i och omfattningen av interna och gemensamma rutiner enligt 2 kap. 8 och 9 §§, 6.innehållet i rutiner för lämplighetsprövning enligt 2 kap. 13 §, 7.dokumentation av genomförda utbildningar och vilken infor- mation och utbildning som ska tillhandahållas anställda enligt 2 kap. 14 §, 8.nödvändiga åtgärder och rutiner enligt 2 kap. 15 § och 6 kap. 4 a §, 9.åtgärder för identitetskontroll enligt 3 kap. 7 och 8 §§, 10.vad som avses med förenklade åtgärder för kundkännedom och i vilka situationer som förenklade åtgärder är tillåtna enligt 3 kap. 15 §, 11.vad som avses med skärpta åtgärder för kundkännedom och i vilka situationer som skärpta åtgärder ska vidtas enligt 3 kap. 16 och 17 §§, 12. hur rapportering till Polis- myndigheten ska göras enligt 4 kap. 3 §, enligt 4 kap. 3 4 a §, 13.hur uppgifter ska lämnas enligt 4 kap. 6 §, 14.system för uppgiftslämning enligt 4 kap. 7 §, 15.bevarande av handlingar och uppgifter enligt 5 kap. 3 §, 16.förutsättningarna för förlängt bevarande av handlingar och uppgifter enligt 5 kap. 4 §, 17.innehållet i och omfattningen av rutiner för intern kontroll och modellriskhantering enligt 6 kap. 1 §, 18.kriterierna för när funktioner som avses i 6 kap. 2 § första stycket ska inrättas samt de krav som ska gälla i fråga om funk- tionernas organisation, befogenheter och oberoende, 19.organisation, kompetens, befogenheter, funktion och obero- ende för den centrala kontaktpunkten enligt 6 kap. 3 §, 20. det särskilda rapporterings- 20. det särskilda rapporterings- systemet enligt 6 kap. 4 §, och systemet enligt 6 kap. 4 §, 21. skyldighet för verksamhets- 21. skyldighet för verksamhets- utövare som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1–12 att periodiskt första stycket 1–12, 15, 16, 18, 19 eller på begäran lämna uppgifter och 21–23 att periodiskt eller på om sin verksamhet, sina kunder begäran lämna uppgifter om sin och andra förhållanden som är nödvändiga för att tillsynsmyn- digheter ska kunna bedöma den risk som kan förknippas med de verksamhetsutövare som står under tillsyn. andra förhållanden som är nöd- vändiga för att tillsynsmyndig- heter ska kunna bedöma den risk som kan förknippas med de verk- samhetsutövare som står under till- syn, och 22.skyldighet för juridiska perso- ner som är sådana verksamhets- utövare som avses i 1 kap. 2 § första stycket 15, 18, 19 och 21–23 att periodiskt eller på begäran lämna uppgifter om den som enligt 7 kap. 6 § tredje stycket har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen. Regeringen får beträffande en myndighet som avses i 4 a kap. 5 § första stycket föreskriva att den inte ska vara skyldig att lämna uppgifter inom ramen för särskilt beslutad samverkan. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän dels att 2 kap. 3 och 7 §§, 3 kap. 3, 5, 6 och 12 §§ och rubriken närmast före 3 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 kap. 5 a §, och närmast före 2 kap. 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. En juridisk person ska anmäla uppgifterna enligt 1 § första stycket till för registrering i registret över verkliga En anmälan ska göras senast från det att den juri- registreringsmyndighet för en juri- diska personen har registrerats disk person, ska en anmälan göras av en behörig registreringsmyn- som en anmälan om regi- strering av personen. ska i annat fall göras senast fyra veckor från det att den juridiska personen har registrerats av en När ett förhållande som anmälts eller ska anmälas ändras, ska den juridiska personen anmäla förändringen för registrering. Anmälan ska göras utan dröjsmål efter det att den juridiska personen fått kännedom om det ändrade förhållandet. En juridisk person ska bekräfta uppgifter som har anmälts enligt 3–5 §§. För en fysisk eller juridisk För en fysisk eller juridisk person som driver verksamhet person som driver verksamhet som avser förvaltning av en trust som avser förvaltning av en trust gäller det som sägs om en juri- gäller det som sägs om en juri- disk person i 1–3 §§ i fråga om disk person i 1–3 och 5 a §§ i fråga om trusten. När 3 § andra stycket tillämpas ska fristen räknas från det att Om en juridisk person inte har anmält uppgifter för registrering i registret över verkliga huvudmän inom den tid som anges i 2 kap. 3 eller 4 §, eller om registrering vägrats enligt 2 §, får förelägga den juridiska personen att lämna in en anmälan inom . Om en juridisk person inte har uppgifter enligt 2 kap. 5 a §, får den juridiska personen att lämna en sådan bekräftelse. myndigheter som använder regist- myndigheter som använder regist- ret ska anmäla till ret ska anmäla till om det finns anledning att miss- om det finns anledning att miss- tänka att uppgifterna i registret tänka att uppgifterna i registret är felaktiga och därvid lämna nöd- myndigheter som använder regist- vändiga uppgifter om de omstän- ret ska göra en sådan anmälan när digheter som ligger till grund för det kan ske med hänsyn till utredning av brott. digheter som använder registret ska göra en sådan anmälan när 10Senaste lydelse 2019:736. Om en juridisk person inte följer ett föreläggande enligt 2, 3 eller 4 §, får vid vite förelägga den juridiska personen eller den verkställande direktören, en styrelseledamot eller en annan motsvarande befattningshavare att inom göra en anmälan eller bekräfta vissa uppgifter eller ge in uppgifter som den juridiska personen är skyldig att lämna enligt denna lag. det kan ske med hänsyn till ut- redning av brott. En anmälan enligt första stycket ska också göras om en registreringsskyldig juridisk person inte har gjort en anmälan inom den tid som anges i 2 kap. 3 eller 4 §. Om en juridisk person inte följer ett föreläggande enligt 2, 3 eller 4 §, får vid vite förelägga den juridiska personen eller den verkställande direktören, en styrelseledamot eller en annan motsvarande befattningshavare att inom göra en anmälan eller ge in uppgifter som den juridiska personen är skyldig att lämna enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 1. innehållet i och övriga krav 1. innehållet i och övriga krav på anmälan enligt 2 kap. 3–5 §§, på anmälan enligt 2 kap. 3–5 §§ och när och hur bekräftelse enligt 2 kap. 5 a § ska göras, 2.innehållet i och övriga egenskaper hos registret med uppgifter om verkliga huvudmän, 3. frågor om tillgång till frågor om tillgång till hur anmälan enligt 5 § ska göras och vilka slags nödvändiga uppgifter som därvid ska lämnas, 4. sådana avgifter som avses i 5. sådana avgifter som avses i Denna lag träder i kraft . 2 Uppdraget och genomförandet Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism (dir. 2019:80, se bilaga 1). Av kommittédirektiven framgår att upp- draget består av tre delar. Inom ramen för den första delen ska ut- redaren analysera förutsättningarna för att utöva tillsyn på området. Utredaren ska vidare inom ramen för den andra delen analysera förutsättningarna för banker och andra kredit- institut, samt för Finanspolisen och andra brottsbekämpande myn- digheter, att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, inbegripet former för informationsdelning mellan institut och myndig- heter. Den tredje delen innebär att utredaren ska analysera om den befintliga tillsynsstrukturen på området är tillräckligt ändamålsenlig. Utredaren ska vidare lämna de förslag till författningsändringar som krävs. I uppdraget ingår även att se över och analysera konsekvenserna av de förslag och författningsändringar som föreslås. Genom tilläggsdirektiv förlängdes den ursprungliga redovisnings- tiden till (dir. 2020:122, se bilaga 2). I utredningens arbete har deltagit sakkunniga från Finansdeparte- mentet och samt experter från Finansinspek- tionen, i , och . Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden med sakkunniga och experter. har tio sammanträden hållits. Samtliga samman- träden förutom ett har p.g.a. pandemin genomförts digitalt. Enskilda möten genomfördes tidigt under utredningens arbete med , och Svenska Bankfören- ingen för att bl.a. undersöka de behov inom ramen för uppdraget som dessa aktörer identifierat. Utredningen bjöd också in till ett gemensamt möte med flera centrala aktörer på området.1 Eftersom mötet fick ställas in p.g.a. pandemin genomfördes i stället enskilda samtal med merparten av de aktörer som anmält sig till mötet.2 lämnade dock skriftliga reflek- tioner på utredningens uppdrag. Vad beträffar uppdraget att analysera förut- sättningar att bedriva en ändamålsenlig tillsyn har utredningen genom- fört intervjuer, dokumentstudier samt en internationell studie. Utredningen har främst intervjuat tjänstemän med chefsansvar för tillsynen av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av ter- rorism. Även ansvariga vid vissa angränsande enheter har intervjuats, liksom vid några stöd- och stabsfunktioner inom myndigheten. Dess- utom har utredningen intervjuat ledamöterna i . Bland dokumentstudierna kan nämnas att utredningen har genom- fört en studie av ett urval av de senaste årens tillsynundersökningar på området, inklusive beslut om sanktioner samt slutskrivelser. Utred- ningen har också gått igenom olika interna dokument som strategier, verksamhetsplaner, processbeskrivningar och liknande. Dessutom har utredningen tagit del av relevanta rapporter från myndighetens internrevision. I arbetet med denna delfråga har utredningen också genomfört en internationell enkät,3 där ansvariga i elva europeiska länder har ombetts besvara frågor om tillsynsarbetet i respektive land. 1Till mötet bjöd utredningen in deltagarna i Samordningsfunktionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism (dvs. , , Ekobrottsmyndig- heten, Fastighetsmäklarinspektionen, , , läns- styrelserna i , och län, , Revisors- inspektionen, , , , , och ) samt , , numera , , , Svenska Bankfören- ingen, och . 2Enskilda samtal genomfördes med representanter för , , , , , läns- styrelserna i , och län, , , , , , , , och . 3En mindre del av enkäten avser utredningens tredje delfråga, om den övergripande strukturen för tillsynen avseende åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Inom ramen för arbetet med att analysera och överväga de mer specifika metoder som används i andra länder (bl.a. och ) för informationsdelning mellan kreditinstitut och myndigheter på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har utredningen varit i kontakt med rele- vanta aktörer i andra länder. Ambitionen var inledningsvis att besöka och för att närmare kunna ta del av information inför en analys av de metoder som används i dessa länder. Det har emellertid p.g.a. pandemin inte varit möjligt. I stället har, utöver skriftliga kontakter, två digitala möten genomförts med representanter för Financieel Expertise Centrum (FEC) i och ett digitalt möte med en representant för Joint Money Laundering Intelligence Taskforce (JMLIT). Utredningen har också haft ett samtal med representanter för (FinCEN) i . Texter som presenteras i kapitel 13 har antingen stämts av med relevanta aktörer eller bygger i huvudsak på uppgifter som tillhandahållits av dessa. Avseende upp- draget att i övrigt utreda förutsättningarna för ett ökat informa- tionsutbyte har utredningen inhämtat synpunkter från en del be- rörda myndigheter och ett par privata aktörer som särskilt skulle kunna beröras av utredningens förslag. I fråga om uppdraget beträffande den svenska tillsynsstrukturen har utredningen haft digitala möten med Fastighetsmäklarinspektio- nen, länsstyrelserna i , och län, , och var för sig. Beskrivande texter om tillsynsorganen i kapitel 19 har också stämts av med respektive organ. Utredningen har vidare genomfört ett gemensamt digitalt möte med samtliga tillsynsorgan och mot penningtvätt och finansiering av terrorism som finns inom . Till utredningen har synpunkter kommit in från olika håll. har lämnat in tre skrivelser med förslag. Ett av dessa förslag handlar om att införa en bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att den sekretess som gäller hos ska överföras till domstol när ett beslut över- klagas. Utredningen anser att det är en fråga som kräver omfattande överväganden och som till stor del faller utanför utredningens upp- drag. Frågan behandlas därför inte i betänkandet. Övriga förslag bemöts i avsnitt 15.4.2. i , och län, och Spelinspektionen har vidare genom Samordningsfunktionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism framfört behov av en kompletterande sekretessreglering på området. Det framförda be- hovet behandlas i avsnitt 22.2.1 och 22.3.2. Även har kommit med ett inspel till utredningen. Det berörs i avsnitt 14.1.2. Utredningen har också tagit del av regeringsuppdrag Registret över verkliga huvudmän. Denna behandlas i avsnitt 22.2.4 och 22.3.3. publicerade Samordningsfunktionen mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism en ny nationell riskbedöm- ning.4 Medan den nationella riskbedömningen fokuserade på de relevanta myndigheterna inriktar sig den nya riskbedömningen på de sektorer som omfattas av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, den s.k. penningtvätts- lagen. Utredningen, som i samband med att riskbedömningen publi- cerades genomfört sitt slutjusteringssammanträde med sakkunniga och experter, har inte haft möjlighet att i betänkandet närmare beakta innehållet i den nya riskbedömningen. Det kan dock konstateras att utredningen lämnar flera förslag som ligger i linje med samordnings- funktionens förslag på riskreducerande åtgärder (se den nationella riskbedömningen 2020/2021, s. 35 f.). Betänkandet är indelat i fem delar. I den första delen (del A, kapitel 2 och 3) presenteras kort upp- draget och genomförandet samt en bakgrund. I den andra delen (del B, kapitel 4–8) behandlar utredningen upp- draget att analysera förutsättningarna för att effektivt utöva tillsyn på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. I den tredje delen (del C, kapitel 9–18) hanterar utredningen uppdraget att analysera förutsättningarna för informationsdelning mellan kreditinstitut och myndigheter för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. 4Samordningsfunktionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism (utgivare ), Nationell riskbedömning av penningtvätt och finansiering av terrorism i /21. I den fjärde delen (del D, kapitel 19–22) omhändertar utredningen uppdraget att analysera om den befintliga tillsynsstrukturen på om- rådet är tillräckligt ändamålsenlig. I den femte delen (del E, kapitel 23–25) finns avslutande gemen- samma kapitel avseende ikraftträdande och övergångsbestämmelser, behandling av förslagens konsekvenser och författningskommentar. 3.1Penningtvätt och finansiering av terrorism – ett internationellt och nationellt problem I det utskottsinitiativ1 som ligger till grund för denna utredning anför att penningtvätt är ett internationellt problem som utgör ett hot mot det finansiella systemet och dess institutioner. Utredningen delar denna beskrivning samt uppfattning att förtroendet för det finansiella systemet snabbt kan skadas om dess institutioner förknippas med illegala tillgångar och penningtvätt. Det är en beskrivning som gäller för alla typer av olagliga finansiella flöden, oavsett om de rör penningtvätt, finansiering av terrorism eller något annat. Det finansiella systemet har tre huvuduppgifter som är centrala för att ekonomin ska fungera och växa. Dessa uppgifter är att förmedla betalningar, att omvandla sparande till finansiering och att hantera risker.2 Genom det finansiella systemet kan kapital riktas dit det behövs för att öka samhällets välstånd. Den riktningen är något som regeringar kan påverka med reglering. Det följer av statens reglering av det finansiella systemet att vissa typer av finansiella flöden inte är lagliga. Transaktioner som görs i syfte att tvätta pengar, finansiera terrorism eller kringgå olika typer av sanktioner är brottsliga i och i många andra länder.