sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Omslagsfoto: , Miljömålsberedningen Tryck: , 2020 Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till reger- ingen om hur miljökvalitetsmålen och Generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen (M 2010:04). Miljömålsberedningens övergripande uppdrag är att utveckla strate- gier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prio- riterade områden. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner samt myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller . Beredningen kom- mer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. Enligt tilläggsdirektiv som regeringen beslutade (dir. 2018:44) ska Miljömålsberedningen (M 2010:04) föreslå en stra- tegi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av Generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås, och därmed även bidra till genomförande av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. Uppdraget skulle ursprungligen redovisas . Genom ett nytt beslut förlängdes uppdraget till att redovisas . Dåvarande riksdagsledamoten förordnades att vara ordförande i . Följande per- soner har varit ledamöter i kommittén under den aktuella utrednings- tiden: riksdagsledamöterna och tidigare riksdags- ledamoten . ent- ledigades riksdagsledamoten från uppdraget. Riksdagsledamöterna förordnades att vara ledamöter i kom- mittén. Följande personer förordnades som experter iMiljömålsberedningen: hållbarhetschefen , miljö- strategen och marinbiologen , processledaren , sektionschefen , chefen , hållbarhetsstrategen , fiskaren , stf. prefekten , samordnaren , miljö- och vattenexperten , avdelningschefen , professorn , professorn , filosofie doktorn , docenten , professorn , hållbarhetschefen , miljöansvarige , generalsekreteraren , fiskevårdschefen , samordnaren , ordföranden , filosofie doktorn , chefen , kocken och MSC-ambassadören , verksamhetsledaren , vice ordföranden , enhetschefen , seniorforskaren , verksamhetschefen , avdelningschefen , ansvariga miljöpolicy , filosofie doktorn , samhällspolitiske chefen , kommunekologen och bio- logen , projektledaren , professorn och miljö- och hälsoskyddsinspektören . entledigades ansvariga miljöpolicy som expert och förordnades filosofie doktorn som expert. Som huvudsekreterare förordnades . förordnades som sekreterare. Som sekreterare förordnades . Som sekreterare förordnades . Som sekreterare förordnades . entledigades som sekreterare . Som sekreterare förordnades . Miljömålsberedningen har redovisat tidigare uppdrag i delbetän- kanden (SOU 2010:101, SOU 2011:34, SOU 2012:15, SOU 2012:38, SOU 2013:43, SOU 2014:50, SOU 2016:21 och SOU 2016:47). Särskilda yttranden har lämnats av , , och . Härmed överlämnar Miljömålsberedningen betänkandet Havet och människan, SOU 2020:83. Förslag till havsmiljölag .......................................................... Förslag till lag om ändring i fiskelagen (1993:787)............... Förslag till lag om ändring av (1998:808) ......... 1.4Förslag till lag om ändring i (2010:900)................................................................................ 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket .............................. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. ..... 59 1.7 Förslag till förordning om ändring i vattenförvaltningsförordningen (2004:660)........................ 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:853) med instruktion för ............... 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1161) med instruktion för ................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1217) med instruktion för ..... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten ............... 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:452) med instruktion 1.13Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap .......................................... 1.14Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen .......... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:145) med instruktion för ..................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:607) med instruktion för .............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen ..... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1393) med instruktion för ................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1426) med instruktion för ............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1464) med instruktion för ..... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:185) med instruktion för ....................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:186) med instruktion för Trafikanalys ....................... 1.24Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:1080) med instruktion för Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) ......................... 1.25 Förslag till förordning om ändring i havsmiljöförordningen (2010:1341)...................................... 1.26Förslag till förordning om ändring iförordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten ......................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:546) med instruktion för ............................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:989) med instruktion för ............... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:990) med instruktion för ........... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1020) med instruktion för Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:520) med instruktion för Statens Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1585) med instruktion för ... 102 Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:527) med instruktion för Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för ............. 1.35Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:1048) med instruktion för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser......................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion .............................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2020:57) med instruktion för .............. Miljömålsberedningens uppdrag och arbete ................ är att föreslå strategier inom prioriterade områden............ Generella utgångspunkter för formulering av strategier och etappmål i miljömålssystemet .. 116 Kostnadseffektiva styrmedel och åtgärder.......................... Dialog och samråd ................................................................ Problemets omfattning och allvar .............................. Finns det då hopp för havets miljö? Hur allvarligt är läget för havets miljö?............................... 3.3Styrningen av havsmiljöarbetet står inför stora 3.4 Svårt att beräkna värdet av havet ......................................... 3.5Nollalternativet – vad händer om ingen förändring görs?.... De nationella miljömålen .......................................... 4.1Miljömålssystemet och dess kontext har förändrats och utvecklats över åren....................................................... för mål- och resultatstyrning av miljöarbetet ..................... Miljömålen – vad är det som ska uppnås? De 16 miljökvalitetsmålen.................................................... rådighet över måluppfyllelsen................ Om miljökvalitetsmålens preciseringar ............... 4.4.3Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård................................................... Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ............... Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö .......................... Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv ...... Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ... 4.5Riksdagen använder miljömålen som mål i utgiftsområde 20 ................................................................. 4.6Miljökvalitetsmålen i förordningen om miljöledning i statliga myndigheter ........................................................... i myndigheters instruktioner................................................ 4.8.1Naturvårdsverket samordnar genomförande, uppföljning och utvärdering ................................. 4.8.2Åtta myndigheter har också ansvar för samordning och uppföljning och utvärdering ..... Myndigheter med uppgift att hjälpa till 4.8.4Miljökvalitets- och etappmålen följs upp varje Den regionala uppföljningen ................... En fördjupad utvärdering ................ Andra aktörer med uppgifter i miljömålssystemet ............. RUS – Regionalt arbete med miljömålen............. Aktörer utan formella uppgifter i miljömålssystemet ........ Kommunala myndigheter på regional nivå .......... Kommunala myndigheter på lokal nivå................ Det nationella havsmiljöarbetet – några Regeringsformen om hållbar utveckling.............. 5.1.2Regeringsformen om medlemskap i Europeiska unionen och internationella 5.1.3Regeringsformen om vilka bestämmelser som ska regleras i lag ............................................. De offentliga myndigheterna............................................... Om samverkan mellan offentliga myndigheter... Kort om de statliga myndigheterna under regeringen ....... Målet för den statliga förvaltningspolitiken ........ 5.3.2Många statliga myndigheter har uppgifter i genomförandet av havsmiljöpolitiken................ Kommuner, regioner och det kommunala självstyret ........ EU och havsmiljöarbetet........................................... EU har olika grader av befogenheter................................... EU-förordningar och EU-direktiv ...................... Art- och habitatdirektivet .................................................... 6.2.1Sveriges implementering av art- implementering av fågeldirektivet ......... 6.4Andra rättsakter och strategier Förordningen om invasiva främmande arter ....... 6.4.2Förordningen om inrättandet av ett program för miljö- och klimatpolitik (LIFE)..................... 6.4.3EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 6.5 EU:s vattenpolitik ................................................................ implementering av vattendirektivet....... Den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) .......................... Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) ..................... EU:s integrerade maritima politik ....................................... 6.10.4Förordningen om påskyndat införande av krav på dubbelskrov för oljetankfartyg ........................ Avfallspolitiken och marint skräp........................................ 6.12.2 Direktivet om deponering av avfall ...................... 6.12.3Direktivet om minskad förbrukning 6.12.4Meddelande om cirkulär ekonomi och reviderat avfallspaket ...................................... 6.13 EU:s ramprogram för forskning och innovation – Andra EU-direktiv och förordningar som är av relevans Industriutsläppsdirektivet (IED)......................... En europeisk grön giv .......................................................... Internationella aktörer och regelverk i Vikten av internationellt samarbete i havsmiljöarbetet...... 7.2.1FN:s generalförsamling och FN:s FN:s miljöprogram och ... Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) .... 7.2.4FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO).................................................................... 7.3 FN konventioner – ett urval ................................................ Konventionen om biologisk mångfald................. 7.3.6Bonn-konventionen om skydd för flyttande transporter av avfall............................................... 7.4Andra internationella konventioner och organisationer – ett urval............................................................................... 7.5 Havsregionala samarbeten.................................................... Helsingforskonventionen och Helcom................ 7.5.3Helcom och Ospars framväxt och nuvarande Regionalt samarbete – en integrerad del Havsmiljön är viktig för att hejda 8.1Havets miljötillstånd avgör hur allvarliga effekterna av klimatförändringarna blir................................................. 8.2Mål och målkonflikter inom havsmiljöpolitiken och Vad har regeringen sagt om klimat och havet? Hur kommer havet utvecklas med ett ändrat klimat? Åtgärder kan minska effekterna av klimatförändringar ..... 8.6Havsmiljö måste integreras i den offentliga förvaltningens arbete med klimat ........................................ 9 Ekosystemansatsen och ekosystembaserad förvaltning. 9.1Vad är ekosystemansatsen och ekosystembaserad Ekosystemansatsen utgår från en helhetssyn ...... 9.1.3Många begrepp länkar till ekosystembaserad Ekosystemansatsen och miljömålssystemet ........ 9.1.5Reglering av ekosystemansatsen och ekosystembaserad förvaltning i författningar ..... 9.1.7Beslutsstöd och verktyg för ekosystembaserad av ekosystembaserad förvaltning ......................... Överväganden och förslag.................................................... Ekosystemansatsen behöver regleras i lag ........... Ekosystembaserad förvaltning ska genomsyra strategin för bevarande och hållbart nyttjande av havet och dess resurser..................................... Agenda 2030 och mål 14......................................... Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling............................................................ Agenda 2030 och hållbarhetsmål 14 i ..................... Hur har Agenda 2030 implementerats formellt i den statliga förvaltningen – ? Kommuner och regioner utgår ofta från Agenda 2030 och bolag med statligt ägande........ Uppföljning av genomförande av Agenda 2030.. tog initiativ till ....... Agenda 2030 ska vara vägledande för arbetet i EU................ Agenda 2030 och konventionerna Helcom och Ospar ...... Agenda 2030 i och Nordiska Regeringen har föreslagit att ska besluta om ett mål för Agenda 2030 ................................................ Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen i Agenda ................................................. Mål 14 Hav och resurser och de havsanknutna Hållbarhetsmål 14 är integrerat i arbetet med att nå målen för havsmiljön ............................................................ Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal ................................................... Flera olika aktörer beslutar om mål, preciseringar av målen och mått på måluppfyllelse ................................... Närmare om mål och resultatmätning av tillståndet Begrepp som används i uppföljning och utvärdering av resultaten i förhållande Översikt över mål, preciseringar, kriterier och indikatorer i de olika målsystemen................ Målet God miljöstatus – EU:s Målet God ekologisk och kemisk status – Målet Gynnsam bevarandestatus – EU:s art- Målet om Maximal hållbar avkastning (MSY) – EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP)........... Helcoms aktionsplan för (BSAP)....... Ospars miljöstrategi för Nordostatlanten ........... Mål 14 Hav och resurser Aichimålen – Konventionen om biologisk mångfald (CBD)..................................................... En svensk maritim strategi.................................... Överlapp, harmonisering och gap........................................ Mellan miljömålen och annan uppföljning .......... Resultatredovisning och rapportering ................................. 11.5 Överväganden och förslag.................................................... 11.5.1Tydligare preciseringar av mål för havets 11.5.2Problemets allvar försvinner i uppföljningen och utvärderingen av miljömålen ......................... Miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. .................. Vem träffas av miljökvalitetsnormerna? Miljökvalitetsnormer enligt vattendirektivet ...... 12.2 Från EU-direktiv till miljökvalitetsnorm............................ 12.2.3Tillstånds-, påverkans- och belastningsnormer... 450 habitatdirektivet och fågeldirektivet .................... 12.3 Åtgärdsprogram enligt 5 kap. .......................... 12.4Miljökvalitetsnormer för kust och hav – en del av ett rättsligt system vid tillämpning i tillsyn, prövning Tillstånd och tillsyn .............................................. 12.4.2 Fysisk planering av kust och hav.......................... Den gemensamma fiskeripolitiken ...................... 12.5 Överväganden och förslag.................................................... Harmonisering av miljökvalitetsnormer.............. 12.5.2Utformning och beslut om Åtgärdsprogram och åtgärdsarbete............................. Havsmiljöförordningen om åtgärdsprogram ....... 5 kap. om åtgärdsprogram ............................... 13.3.1 Formella krav på åtgärdsprogrammets innehåll... 13.3.2 Åtgärdsprogram riktar sig till myndigheter 13.3.3 Åtgärdsprogram är inte bindande för enskilda .... Innehållet i programmen ...................................................... Åtgärdsprogrammet för havsmiljön ..................... Åtgärdsprogrammen för vattendistrikten............ Hur långt har man kommit?................................................. Överlappning med andra åtgärdsprogram och sektorer ..... Kritik mot åtgärdsprogrammen ........................................... 13.8.1 Genomförandeunderskott, särskilt på land ......... Ett svagt styrmedel................................................ Det saknas finansiering ......................................... Brister i innehållet ................................................. 13.8.5Kommissionens kritik av de svenska 13.9 Överväganden och förslag .................................................... 13.9.1Det behövs ett gemensamt åtgärdsprogram för havs- och vattenmiljön .................................... 13.9.2Regeringen ska besluta om Underlag och förslag till åtgärdsprogrammet ..... Uppgifterna ska framgå av Finansiering av åtgärdsprogrammet..................... Ingen gödning till havet............................................ Övergödning påverkar alla havets funktioner .................... 14.1.1 Vad är övergödning och varifrån kommer Övergödningsproblem har behandlats i flera utredningar och regeringsuppdrag ...................................... Övergödningens effekter i kust och hav ............................. Mål för att minska övergödningen och mål för havets 14.4.1 Mål för havets tillstånd ......................................... Mål för livsmedelspolitiken .................................. Når vi målen för övergödning?............................................ 14.5.1 Preciseringen Påverkan på havet .......................... 14.5.2 Preciseringen Tillstånd i kustvatten..................... 14.5.3 Preciseringen Tillståndet i havet .......................... Projektioner och scenarier till 2100..................................... 14.6.2 Modeller för utvecklingen av övergödningen...... Effekter av klimatförändringen............................ Fosfor och kväveflöden – källor till övergödning .............. 14.7.1 Olika typer av källor ............................................. 14.7.2 Fördelning mellan källor nationellt...................... 14.7.3Tillförsel till havet från övriga länder runt 14.8 Reglering av verksamheter som bidrar till övergödning .... 14.8.1 Internationella överenskommelser och avtal....... Åtgärdsprogram och åtgärder .............................................. Stärkt lokalt åtgärdsarbete .................................... Finansiering av åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Vad kostar det att åtgärda övergödningen? Nationell statlig finansiering av åtgärder för att nå Ingen övergödning ...................................... Ersättningar ur landsbygdsprogrammet............... Jordbruket är en viktig aktör för att nå Ingen Regleringar av jordbrukets tillförsel Jordbrukets struktur bidrar till regionalt överskott av växtnäringsämnen ............................ Ett mer effektivt utnyttjande av växtnäringsämnen i stallgödsel......................... Beroendet av mineralgödsel .................................. Hästhållning är oftast inte jordbruksföretag ....... Import av livsmedel och konsumtion .................................. Regleringar av VA-sektorn ................................... Avloppsslam är en resurs för återföring av fosfor och kväve ................................................ Läckande ledningsnät och bräddningar................ Små och enskilda avlopp....................................................... Näringsförluster från skog och skogsbruk.......................... Mer stöd till innovation och teknikutveckling Teknikomställning inom lantbruket .................... Utveckling av teknik för fosfor och kväveåterföring från slam .............................. Produktion av biogas och biogödsel kan bidra till minskad övergödning ...................................... Vattenbruk och blå fånggrödor............................ Teknik för att minska storskalig kan lindra effekter av övergödning i kust och hav .......................................................................... Stor rovfisk är viktigt ............................................ Fiske på nya arter .................................................. Överväganden och förslag.................................................... Ett helhetsgrepp på styrmedel och åtgärder för att nå Ingen övergödning................................ Mål för minskad övergödning .............................. Öka återföringen av fosfor och kväve.................. Minimera tillförsel av fosfor och kväve till mark och vatten ............................................... Minska effekterna av övergödning och snabba Problemets omfattning och dess orsaker............................ Miljögifter i haven är inget nytt problem ............ Gamla synder och förorenade sediment .............. Olika källor och flöden......................................... Global produktion och handel ............................. Farliga ämnen i havsmiljön .................................................. Miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Hav i balans samt levande kust och skärgård .................................................... 15.3.1Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och dess 15.3.2Kopplingar till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård............... Strategin ”På väg mot en giftfri vardag”............... målet om en giftfri miljö?.............................. 15.3.5Ny strategi ”Giftfritt från början” och förslag till nya etappmål..................................................... Tillståndet i haven ................................................................. Status i kustvatten ................................................. Status i utsjövatten ................................................ Lagstiftning och allmänna principer .................................... 15.5.1Allmänna principer som tillämpas inom