sou · H9B374 · 2021-09-23 00:00:00 — To eliminate the risk that the new system appears to be politically coloured, we suggest in our report a restriction on how elected political representatives and political employees can be honoured in the new system. The government should after a few years evaluate how well the central system of honours has functioned. For reasons of protocol there will be a continued need to confer orders and medals at state visits and to retiring foreign ambassadors (incl. certain diplomatic personnel) and consuls. Since the preparation of this kind of recommendation does not involve an appraisal of an achievement, there is no need for the proposed council to state an opinion on protocol matters. The public flag days To celebrate the democratic aspect of the right to elections in Union, the Committee proposes that the day of elections to Parliament is introduced as a new flag day. We also emphasize the democratic aspect on the National day as a flag day. We also propose that the three flag days for the Royal name days and the flag day for the birthday of the spouse of the Monarch are to be removed at the accession of the next Monarch. The remaining flag days will thereby be emphasized. We have considered to remove other flag days but refrain from making such suggestion since the current days nowadays are commonly known although the actual use of the Swedish flag at the public flag days varies, largely due to the season. The public funding of the Royal Household welcomes the greater openness in the annual accounts of the Royal Household, according to the commitment by the Office of the of the Realm. Under the new reporting model, the annual accounts will contain a statement of how the Head of State has allocated the public funding to members of the Royal Family who have performed official duties that are incumbent on the Head of State or related to the office of Head of State. The annual accounts will also contain an exemplification of what kinds of expenditure are included in these amounts. Our texts describe the historical background and the development of the public funding of the Royal Household. has obtained a study in the form of a legal history compilation and analysis of matters including the development of the appropriation carried out by Associate Professor , . The study is a free-standing annex to our report. 1.1Förslag till förordning om vissa statliga utmärkelser Regeringen föreskriver följande. 1 § Rikets främsta utmärkelser för förtjänstfulla insatser är: 1.ordensutmärkelser inom Kungl. Serafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna, och 2 § Nominering till utmärkelse enligt 1 § 1 ges in till Kungl. Om det finns särskilda skäl ges en sådan nominering i stället in till regeringen. Nominering till utmärkelse enligt 1 § 2 ges in till regeringen. 3 § För beredning av nomineringar finns ett självständigt råd vid Kungl. Rådet lämnar förslag om utmärkelser till regeringen. Ledamöter i rådet utses av Kungl. på förord av regeringen. 4 § Beslut om ordensutmärkelse meddelas av Kungl. För annan än medlem av det svenska kungahuset meddelas beslut på förord av regeringen, eller vad avser andra utmärkelser än för förtjänstfulla insatser, av . Beslut om utmärkelse enligt 1 § 2 meddelas av regeringen. 5 § Stadgar för Kungl. Serafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna fastställs av Kungl. sedan de godkänts av regeringen. 6 § En ordensutmärkelse som beslutats efter förord ska bekostas av staten. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom denna förordning upphävs a)ordenskungörelsen (1974:768), b)föreskrifter (UF 1995:11) om tillämpningen av ordenskungörelsen (1974:768) m.m. 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (1974:225) om utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst” Regeringen föreskriver att 5 § förordningen (1974:225) om utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst” ska ha följande lydelse. Uret skall vara ett herr- eller Uret ska vara ett stort eller damarmbandsur av guld. litet armbandsur av guld. Konstglaset skall vara av kri- Konstglaset ska vara av kri- stall och unikt för utmärkelsen. stall och unikt för utmärkelsen. Ur och konstglas skall vara för- Ur och konstglas ska vara för- sedda med en bild av lilla riksvap- sedda med en bild av lilla riksvap- net i enlighet med de anvisningar net i enlighet med de anvisningar som Statsheraldikern meddelar. som Statsheraldikern meddelar. Medaljen, vars diameter är Medaljen, vars diameter är , skall präglas i guld. , ska präglas i guld. Medaljens framsida skall utformas Medaljens framsida ska utformas på det sätt som Kungl. på det sätt som Kungl. av utmärkelsen skall inskriptionen av utmärkelsen ska inskriptionen ”För nit och redlighet i rikets ”För nit och redlighet i rikets tjänst” finnas. tjänst” finnas. Denna förordning träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar ska ha följande lydelse. −den ; Konungens namnsdag, −den ; Kronprinsessans namnsdag, −den ; veterandagen, −den ; Konungens födelsedag −den ; nationaldag och −den ; Kronprinsessans födelsedag, −den ; Drottningens namnsdag, −dag för val i hela riket till , −den ; FN-dagen, − ; namnsdag, −den ; Kronprinsessan namnsdag, −den första maj, −den ; veterandagen, −den ; nationaldag och , −dag för val till , −den ; Kronprinsessan födelsedag, − ; Drottning namnsdag, −dag för val i hela riket till , −den ; FN-dagen, Denna förordning träder i kraft . Enligt kommittédirektiven ska kommitténs översyn av det offentliga belöningssystemet ha inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser. Vi har haft till uppgift att kartlägga formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika offentliga belöningar och att ta ställning till om de bör ändras. Vi har även haft till uppgift att undersöka och redovisa vilka ändringar av ordenskungörelsen som behövs för att återuppta tilldelandet av utmärkelser inom och Svärdsorden och för att utmärkelser inom dessa ordnar och inom ska kunna tilldelas svenska medborgare. I uppdraget har även ingått att ta ställning till om en ny regeringsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser bör införas. Slutligen har det i uppdraget ingått att undersöka möjligheterna för medborgare att nominera individer för offentlig belöning och ta ställning till om dessa möjligheter bör utvidgas. Kommitténs uppdrag är att göra en översyn av de allmänna flaggdagarna. Dessa framgår i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Kommittédirektiven anger att översynen ska ha inriktningen att den ska leda till ett minskat antal kungliga flaggdagar vid nästa tronskifte. Kommittén ska även ta ställning till om en eller flera nya allmänna flaggdagar bör införas för att uppmärksamma och högtidlighålla händelser och liknande som är av större betydelse för riket som helhet. Kommittédirektiven uttrycker att de allmänna flaggdagarna ska ha bred förankring och stå sig . 2.1.3Anslaget till Kungliga Hovstaten Kommitténs uppdrag enligt kommittédirektiven är att, i samråd med hovet, överväga hur utformningen av anslag till hovet kan bidra till att det kungliga husets officiella åtaganden främst utförs av ett begränsat antal av dess medlemmar och, med utgångspunkt i detta, utarbeta principer för anslagets utformning. 2.2Kommitténs arbete och betänkandets disposition Kommitténs arbete har bedrivits på sedvanligt sätt genom regelbundna sammanträden med kommitténs ledamöter. Det första kommitté- sammanträdet hölls och därefter har arton sammanträden hållits. Ett av sammanträdena har varit längre och i internatform och två sammanträden har kombinerats med studiebesök. Av kommitténs nitton sammanträden har elva, med anledning av covid 19- pandemin, hållits digitalt och eller via telefon. Eftersom det digitala formatet innebär vissa begränsningar vad avser diskussionsmöjligheter har det även hållits kompletterande digitala möten med ordförande, sekretariat och ledamöter från respektive parti. Inför kommittésammanträdena har synpunkter inhämtats från sakkunniga och experter. Med anledning av covid 19-pandemin har endast två möten hållits med samtliga sakkunniga och experter tillsammans. Sekretariatet har däremot haft kontinuerlig kontakt med sakkunniga och experter under hela arbetets gång. I syfte att kartlägga främst regeringens och förvaltningsmyndigheters utmärkelser har vi samlat in information från vissa organ genom en enkät som vi redogör för i avsnitt 2.2.1. Slutligen har sekretariatet haft kontakt med bl.a. Stiftelsen , , med myndigheter och andra statliga utredningar, exempelvis kommittén Demokratin – samling för en stark demokrati (Ku 2018:02). Betänkandet är uppdelat i tre avsnitt, ett för varje deluppdrag. Utredningens förslag till ny förordning och ändring i förordningar framgår kapitel 1. Kapitel 13 utgör ikraftträdande, kapitel 14 konsekvensanalys och kapitel 15 författningskommentar. I bilaga återfinns kommitté- direktiv och reservationer. I en självständig bilaga återfinns en rättshistorisk rapport. Avsnitt 1, kapitel 3–6 behandlar belöningssystemet. I syfte att kartlägga främst regeringens och förvaltningsmyndigheters utmärkelser har vi riktat en enkät till totalt 339 mottagare i form av förvaltningsmyndigheter under regering och riksdag, domstolar, akademier, allmänna pensionsfonder samt statliga affärsverk. Enkäten utvidgades till att omfatta även kungliga akademier eftersom de har utmärkelser liknande de som universitet och högskolor förfogar över. I uppdraget att kartlägga formerna har vi inkluderat både information om vilka utmärkelserna är, för vilka insatser de kan delas ut och hur beredning av beslut går till. Enkäten omfattade frågor om hur nomineringar tas in och hur beslut bereds, vilka olika sorters utmärkelser som används, i vilken utsträckning de används och när de upprättades. I enkäten ombads även respondenterna yttra sig om utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst samt om behovet av en ny regeringsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser. Totalt inkom 284 svar. Svarsfrekvensen låg på totalt med inkomna svar från 208 av 239 förvaltningsmyndigheter, 59 av 73 domstolar och 17 av 27 akademier, allmänna pensionsfonder och statliga affärsverk. Alla svar har sammanställts i ett dokument vilket har behandlats av kommittén. Sekretariatet har också varit i kontakt med ett antal av de förvaltningsmyndigheter som svarat på enkäten för att följa upp deras svar. De inkomna svar eller övergripande resonemang utifrån svaren som vi ansett bör framgå i betänkandet redovisas i kapitel 5 och 6. Vi har även tagit fram statistik över hur många av regeringens utmärkelser som delats ut totalt samt en uppdelning mellan kvinnor och män –2020. På samma sätt har vi tagit fram statistik vad gäller och de medaljer som delats ut av konungen. Eftersom pandemin omöjliggjort resor till andra länder för att inhämta information om deras belöningssystem har sekretariatet sänt frågor och fått svar från ett antal europeiska länder om deras olika belöningssystem. I syfte att ta in underlag om varför en stat väljer att belöna och en extern syn på frågan vilka värden som kan ligga till grund för ett modernt belöningssystem har haft till uppdrag att skriva en rapport som har diskuteras av kommittén. Underlag om ordensväsendets rättshistoriska bakgrund i bred bemärkelse har även tagits in av jur. dr. docent , . Avsnitt 2, kapitel 7–9 behandlar de allmänna flaggdagarna. Kommittén har utifrån kommittédirektiven behandlat den historiska bakgrunden och tidigare förarbeten i syfte att diskutera möjliga ändringar i förhållande till nu gällande flaggdagar. 2.2.3Anslaget till Kungliga Hovstaten Avsnitt 3, kapitel 10–12 behandlar anslaget. Kommittén har utfört sitt arbete i ljuset av uppdraget i kommittédirektiven att bidra till att det kungliga husets officiella åtagande utförs av ett begränsat antal av dess medlemmar. Vi har tagit i beaktande beslut som förtydligade vilka personer som kan förväntas tas i anspråk för uppdrag som åligger statschefen eller anknyter till statschefsämbetet. Kostnader för det kungliga husets officiella åtaganden belastar främst Kungliga Hovstaten. De bedömningar vi gör och våra bakomliggande resonemang anknyter därför till den delen av anslaget. Kungliga Slottsstaten och de Kungliga Hovstaterna i stort har behandlats för att ge en bakgrundsbild och förståelse för anslagets historiska utveckling, nutida utformning och framför allt dess redovisning. Vi har inhämtat en rättshistorisk sammanställning och analys av anslagets utveckling utförd av jur. dr. docent , . Studien utgör en självständig bilaga till betänkandet. 3.1Uppdraget, upplägg och terminologi Kommitténs uppdrag avseende belöningssystemet redovisas i kapitel 5 till 6. För en historisk överblick hänvisas till kapitel 4. I kapitel 5 redogörs för kartläggningen av formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas m.fl. olika belöningar. Kapitel 6 redogör för kommitténs uppfattning avseende hur utformningen av ett modernt belöningssystem bör ske. Kapitel 6 svarar även på direktivens frågeställningar avseende de ändringar av ordenskungörelsen som skulle behövas för att återuppta tilldelandet av utmärkelser inom och Svärdsorden och för att utmärkelser inom dessa ordnar och inom ska kunna tilldelas svenska medborgare. Där redogörs även för uppdraget att ta ställning till om en ny belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser bör instiftas samt de författningsförslag som kommittén bedömer är motiverade. Kommittén har i sitt arbete kategoriserat ett antal belöningar i syfte att bättre åskådliggöra olika sätt att belöna olika insatser eller gärningar. Nedan redogörs för några återkommande termer i betänkandet. Termerna förtjänst och förtjänstfull insats används ofta i belöningssammanhang, exempelvis i de stadgar som reglerar ett belöningssystem, för att uttrycka vad som motiverar en belöning. Vi anser att båda dessa termer har en plats i ett modernt belöningssystem. Förtjänst och förtjänstfull insats används i vissa sammanhang synonymt. Vi utgår emellertid i betänkandet från den kategorisering som anges nedan som innebär en viktig distinktion mellan de två. Utmärkande för en förtjänstfull insats är att den går utöver det som kan förväntas av en person i en viss roll eller i ett visst sammanhang. En förtjänstfull insats kan t.ex. vara när en person, ibland med fara för sitt liv, gör en betydande insats för en annan medmänniska eller samhället. En förtjänstfull insats har, till skillnad från förtjänst, sin utgångspunkt i en bedömning och värderingen av själva insatsen eller gärningen. Termen förtjänstfull insats förekommer ofta tillsammans med förstärkningsord som ”synnerligen” eller ”särskilt”, i exempelvis en stadga eller i den motivering som publiceras tillsammans med informationen om att en insats belönats. Någon enhetlig begreppsbildning kring graderingen eller klassificeringen av förtjänstfulla insatser finns dock inte. Kommitténs utgångpunkt kring begreppet förtjänstfull insats i ett modernt belöningssystem framgår i avsnitt 6.3.1. Förtjänst används i regeringsformen rörande statliga anställningar och utnämning av ordinarie domare. För beslut om sådana anställningar eller utnämningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Termen innebär enligt regeringsformens språkbruk den vana som erhållits genom tidigare tjänstgöring inklusive erfarenhet och anställningstid (2018, s. 555). Regeln kan sägas komplettera 1 kap. 9 § regeringsformen som stadgar att allas likhet inför lagen ska beaktas samt att saklighet och opartiskhet ska iakttas i den offentliga verksamheten (prop. 1973:90 s. 406). Termen förtjänst används ofta i belöningssammanhang för en insats som kan vara att ha tjänat samhället under . Utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst () är en sådan. Även vid olika internationella insatser tilldelas utmärkelser som en uppskattning för själva deltagandet i insatsen. En belöning för förtjänst rör sig främst om en belöning som premierar t.ex. anställningstid eller uppdragstid utan att närmare bedöma insatsen som sådan. Belöning eller utmärkelse är i detta betänkande synonymt för det erkännande som ges för en punktinsats, en livsgärning som inneburit insatser över det förväntade eller en arbetsinsats . Be- tänkandets förslag omfattar enbart personer och inte grupper eller juridiska personer. En belöning eller utmärkelse kan bestå av exempelvis en medalj som bärs på klädedräkt eller en medalj som placeras någon annanstans än på klädedräkten. Det kan också t.ex. vara en jetong, en plakett, ett diplom, ett konstverk, ett ur, ett stipendium eller en titel. I betänkandet avser termen regeringens utmärkelser de utmärkelser för förtjänstfulla insatser som regeringen delar ut, vilka framgår i avsnitt 4.6. Serafimer-, Svärds-, Nordstjärne-, och Vasaordnarna, som redogörs för i avsnitt 4.5, utgör sammantaget det statliga ordensväsendet. Termen det centrala belöningssystemet innebär i betänkandet det statliga ordensväsendet och regeringens utmärkelser som en enhet. Termen det offentliga belöningssystemet används i betänkandet för att beskriva de belöningssystem som framgår i kartläggningen i kapitel 5. 3.2Varför en modern stat väljer att belöna Frågan om varför en stat belönar kan diskuteras oberoende av vilka instrument som finns att tillgå för att belöna och oavsett statsskick. Genom att en stat belönar uttrycker den sina värderingar på ett offentligt och symboliskt sätt. Det skulle därför kunna hävdas att en stat inte borde använda sig av belöningssystem för att undvika att utsätta sig för risken att framstå som icke-neutral gentemot olika former av samhällsinsatser samt för att minska risken för kritik att fel insatser eller personer belönas. är ett exempel på ett land som inte har ett statligt ordensväsende och som inte heller deltar i det internationella protokollära utbytet av ordnar mellan stater. En stat kan belöna för belönandets skull, oavsett om det leder till några positiva konsekvenser eller inte. Om det däremot kan förväntas att positiva effekter kommer kunna uppnås så har belöningssystemet en tryggare grund att utgå ifrån (2021 s. 12). Kommittén noterar att ett mycket stort antal länder har väl fungerande och väl förankrade belöningssystem som innebär att staten uttrycker sin erkänsla för insatser som gjorts för samhället. , , , , och är några exempel på länder som har belöningssystem som belönar medborgare som utför insatser. har ett belöningssystem som delvis är styrt av politiska prioriteringar vad avser vilka områden som ska prioriteras vid makten. Andra länder fortsätter att tillämpa belöningssystem utifrån exempelvis tjänstegrad eller insatser inom specifika områden. Exempelvis har de allra flesta länders försvarsmakter belöningssystem. Även internationella organisationer som FN, EU, Nato och Internationella Röda Korset har belöningssystem för att premiera insatser för dem som tjänstgjort vid dessa organisationer. Det är synnerligen svårt att vid utformningen av ett belöningssystem utgå ifrån att det råder konsensus bland befolkningen om vilka insatser som bör belönas. Ett belöningssystem kan dock utformas så att det kan sägas ge uttryck för vad Rawls (2005) benämner som en överlappande konsensus. Det skulle för ett belöningssystem innebära att det går att enas om de grundläggande villkoren för systemet trots att oenighet kan råda om hur det tillämpas i särskilda fall. Ett modernt svenskt belöningssystem bör utgå från de värderingar som framgår i de svenska grundlagarna. Därigenom ökar det systemets existensberättigande och legitimitet. Det torde även kunna öka incitamenten för medborgare att engagera sig i, och öka intresset för, våra grundläggande demokratiska värderingar vad gäller exempelvis hur makt utövas och respekt för alla människors lika värde. Kommittén bedömer att ett belöningssystem kan fylla en funktion som ett instrument för att kommunicera de värderingar som framgår av våra grundlagar. Det gäller även om systemet belönar insatser som endast indirekt har en anknytning till dessa. Av den anledningen bör ett modernt svenskt belöningssystem fokusera på insatser som utförs för samhällets bästa utan att begränsas av särskilda områden eller en persons ställning i samhället. Ett belöningssystem, hur noggrant det än är utformat kan svårligen uppnå rättvisa i hur utmärkelser fördelas, däremot kan det bidra till att synliggöra insatser som en stor del av befolkningen bedömer är värda att belöna. Kapitlet består av en historisk överblick av det statliga ordensväsendet och de utmärkelser som regeringen delar ut. Ordensväsendets uppkomst och bakomliggande idéer (4.1), det svenska ordensväsendet (4.2), utveckling regeringsform (4.3), ordensreformen till modern tid (4.4), de fyra ordnarna i nutid (4.5) och medaljer och utmärkelsen namn (4.6). I den fortsatta texten använder vi termen stadga för de olika riddarordnarnas styrande dokument, trots att de benämndes statuter . Ordet stadga användes i singular och stadgor i plural; begrepp som var en vanlig beteckning för föreskrifter. 4.1Ordensväsendets uppkomst och bakomliggande idéer 4.1.1Från andliga riddarordnar till brödraskap De äldsta kända riddarordnarna var andliga riddarordnar som uppkom i samband med korstågen. De grundades kring och bestod av riddare som såg korstågen och erövringen av det heliga landet som en helig plikt. En av de tidigaste ordnarna, Johanniterorden ursprungliga syfte var att ta hand om och erbjuda sjukvård åt kristna pilgrimer och ansvarade för sjukhus i . Den utvecklades senare även till att ansvara för väpnad eskort åt pilgrimerna. Orden blev av påven bekräftad som en självständig och självstyrande organisation. En annan liknande orden är Tempelherreorden som inrättades i syfte att skydda pilgrimer på väg till från överfall och plundring. Den upplöstes dock av påven. Heliga Gravens orden som bildades är ännu ett exempel på en liknande orden. I grundades Svärdsriddarorden med syfte att skydda kristendomens utbred- Den orden uppgick i Tyska orden när den upplöstes. Svärdsriddarorden var troligen förebild för den senare svenska Svärdsorden. De andliga riddarordnarna kom även att bli en förebild för den svenska Serafimerorden vars riddare ursprungligen hade till uppgift att stödja bl.a. sjuk- och fattigvård. Till skillnad från de andliga riddarordnarna innebar de riddarordnar som inrättades ett mer begränsat antal riddare och att monarken var ordensherre till vilken trohetslöfte avgavs, till skillnad från tidigare då kyrkan var auktoriteten. Riddarkedjor som ett tecken på medlemskap var vanligt förekommande och riddarna samlades i särskilda kyrkor eller kapell där deras vapensköldar i förekommande fall hade en given plats. En annan stor skillnad från de andliga riddarordnarna var förstås att den hedersbetygelse som de nya riddarordnarna i flera fall vilade på var av en mer sekulär natur . En riddarorden var dock fortfarande ett slutet sällskap som en person blev upptagen i. uppkom förtjänstordnarna som belöningar för militära eller civila förtjänster. De skilde sig från äldre ordnar genom att de hade flera grader eller klasser. Det innebar att den tidigare karaktären av slutet sällskap tonades ner men bestod. Ett större antal personer kunde nu belönas. 4.1.2Orden som en belöning av insatser för samhället En övergång från uppfattningen att en orden utgjorde ett sällskap knutet till monarken till att det utgjorde ett system för belöning av förtjänster skedde successivt . När den franska hederslegionen instiftades 1802 var det ett tydligt tecken på denna förändring. Till skillnad från tidigare ordnar var den inte avsedd att påminna om medeltida brödraskap utan snarare med legioner utifrån hur orden var graderad.