sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Miljömålsberedningen ska följa andra pågående initiativ och processer med koppling till klimatpolitiken samt föra en dialog med berörda myndigheter, främst , , , , , , , (), Tillväxtanalys, , , samt med kommuner och landsting (SKL) och för uppdraget relevanta pågående utredningar och processer. Uppdraget ska samordnas med beredningens uppdrag att ta fram en strategi för en samlad luftvårdspolitik. Den delredovisning av en strategi för en samlad luftvårdspolitik som enligt direktiv 2014:110 skulle ske ska inte göras. Beredningen ska vidare utveckla en dialog med näringsliv, ideella organisationer och forskarsamhället för att inhämta kunskap och förankra beredningens förslag. Beredningen ska lämna de författningsförslag som kan behövas. Uppdraget ska redovisas . Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser Miljömålsberedningen (M 2010:04) ska föreslå en strategi för för- stärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av Genera- tionsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås, och därmed även bidra till genomförande av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. I uppdraget ingår att utreda behovet av och vid behov föreslå nya etappmål inom miljömålssystemet, analysera behovet av åtgärder och styrmedel och vid behov lämna förslag på förbättringar och nya kostnadseffektiva styrmedel och åtgärder som bidrar till bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser i enlighet med Generationsmålet och havsanknutna miljökvalitetsmål, samt bidrar till genomförande av mål 14 i Agenda . De globala målen i Agenda är integrerade och odelbara och balanserar de tre dimensionerna av hållbar utveckling. Miljömålen kon- kretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljö- målsberedningen ska lämna förslag till regeringen om hur miljömålen kan nås, men ska vid framtagandet av strategin och förslag till lös- ningar beakta de övriga två dimensionerna av hållbarhet inom Agenda 2030. Strategin ska ge förutsättningar för en bred politisk enighet kring etappmål, styrmedel och åtgärder som krävs för att vända den negativa trenden i havsmiljön, särskilt med hänsyn till effekter av klimatförändringar och havsförsurning. •redogöra för hur existerande styrmedel och åtgärder styr mot havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 och om de kan bli mer effektiva •analysera om det behövs ytterligare styrmedel och åtgärder, för att på ett kostnadseffektivt sätt säkerställa en ekosystembaserad havsförvaltning som bidrar till att stärka havens resiliens, särskilt med hänsyn till effekterna av klimatförändringarna och havsför- surningen och vid behov lämna förslag på sådana •analysera om det behövs ytterligare styrmedel och åtgärder för att säkerställa kunskapsförsörjningen med avseende på berörda miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda och vid behov lämna förslag på sådana •utifrån befintliga analyser och rapporter om kopplingen mellan havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda be- döma om miljömålssystemet behöver kompletteras med fler etapp- mål, och vid behov lämna förslag •värdera hur det havsregionala samarbetet på ett effektivt sätt kan bidra till genomförandet av havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda •övergripande redovisa utfallet av relevanta internationella för- handlingar och beslut, som t.ex. mål, åtaganden eller avtal, och hur dessa kan inkluderas i nationella strategier, styrmedel och åt- gärder för att genomföra havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 i Agenda . Uppdraget ska redovisas . har beslutat att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett Generationsmål, 16 miljökvalitetsmål och etappmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Ett viktigt syfte med denna struktur är att skapa ett tydligare fokus på konkreta insatser för att åstadkomma den samhällsomställning som krävs för att nå Gene- rationsmålet och miljökvalitetsmålen. Avsikten är också att i ökad utsträckning identifiera övergripande frågor och vilka åtgärder som är mest effektiva i fråga om att bidra till att nå miljökvalitetsmålen. För att åstadkomma detta ska breda, tvärsektoriella strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder tas fram. Genom att koppla styr- medel och åtgärder till strategierna och etappmålen blir miljöarbetet mer effektivt och verkningsfullt. Regeringen tillsatte 2010 en parlamentarisk beredning som antog namnet Miljömålsberedningen (M 2010:04). Beredningens uppgift är att föreslå hur miljökvalitetsmålen ska nås genom politiskt för- ankrade förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Beredningen ska fokusera på frågor som kräver övergripande och långsiktiga politiska prioriteringar, dels där det finns behov av struk- turella förändringar, dels avseende frågor av särskild betydelse som inte kan lösas på myndighetsnivå (dir. 2010:74). Miljömålsberedningen har genom flera tilläggsdirektiv fått olika uppdrag, bl.a. att lämna för- slag till en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik med ett helhetsperspektiv på havs- och sötvattenspolitik (dir. 2012:95). Generella utgångspunkter för formulering av strategier och etappmål Strategier ska innehålla förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder som bidrar till att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Etapp- mål, styrmedel och åtgärder bör om möjligt hanteras målövergri- pande och strategivis och inte uppdelat per miljökvalitetsmål, efter- som en åtgärd ofta kan bidra till att nå flera miljökvalitetsmål liksom till att nå Generationsmålet. En strategi kan därför innehålla flera olika styrmedel och åtgärder som tillsammans bidrar till att nå flera mål. Strategier och etappmål ska följa de generella utgångspunkter som beskrivs Miljömålsberedningens tidigare direktiv. Beredningen ska hantera dels frågor som berör flera samhällsintressen inom olika politikområden och som därigenom kräver politiska avvägningar, dels frågor som berör områden som är särskilt komplexa och känne- tecknas av stor osäkerhet. Specifika utgångspunkter för tilläggsuppdraget Flera av miljömålen och Agenda 2030 är relevanta för bevarande och hållbart nyttjande av havet Två av miljökvalitetsmål – Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning – har direkt anknytning till havet. Ytterligare ett antal miljökvalitetsmål har en nära koppling till havs- miljöarbetet, särskilt Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Begränsad klimatpåverkan. Vidare har flera av Generationsmålets strecksatser kopplingar till mål 14 i Agenda , t.ex. satserna som tar upp ekosystem, biologisk mångfald, resurs- effektiva kretslopp och farliga ämnen samt hushållning med natur- resurserna. Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 globala hållbar- hetsmål antogs vid . De glo- bala målen och Agenda 2030 syftar bl.a. till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jäm- ställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. De globala målen är integrerade och odelbara och balanserar de tre dimensio- nerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Mål 14 i agendan är att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar ut- veckling. Målet har tio delmål som i huvudsak spänner över de verk- samhetsområden och aktiviteter som påverkar havsmiljön. Även andra av agendans mål har betydelse för haven och möjlig- heten att nå mål 14. En viktig målsättning i Agenda och ut- gångspunkt för dess genomförande är att samstämmigheten i politik och styrmedel, till stöd för hållbar utveckling ska förbättras. Det är därför angeläget att i genomförandet av tilläggsuppdraget analysera relevanta kopplingar och interaktioner mellan flera av målen och del- målen. Miljökvalitetsmålens betydelse för genomförandet av mål 14 om hav och resurser i Agenda Miljömålen, dvs. Generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmå- len, konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomföran- det av FN:s Agenda 2030. Som en följd av antagandet av Agenda 2030 och hållbarhetmål 14 för hav och resurser behöver arbetet med att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen utvecklas. I budgetpropo- sitionen anger regeringen att bl.a. delmålen i de globala håll- barhetsmålen kommer att vara en utgångspunkt i arbetet med att ta fram nya etappmål för miljömålen (prop. 2017/18:1). Myndigheter med ansvar för miljökvalitetsmålen har på uppdrag av regeringen analyserat förhållandet mellan de nationella miljökva- litetsmålen och Agenda 2030. Myndigheternas rapporter visar att miljömålen korrelerar väl med den miljömässiga dimensionen av mål och delmål i Agenda . Myndigheterna har dock identifierat vissa luckor i samstämmigheten mellan Agenda 2030 och miljömålssyste- met. Till exempel anger Havs- och vattenmyndigheten att mål 12 om hållbar produktion och konsumtion samt delmål 14.3 om havsför- surning inte omnämns i miljökvalitetsmålet Hav i balans samt le- vande kust och skärgård (HaV rapport ). Långsiktiga utmaningar i genomförande av havsmiljöpolitiken Agenda 2030-delegationen anger att ett långsiktigt bevarande och nyttjande av haven är en utmaning för , och lyfter följande långsiktiga utmaningar när det gäller att nå mål 14 (I riktning mot en hållbar välfärd – Agenda 2030-delegationens nulägesbeskrivning och förslag till handlingsplan för genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, Rapport 2017): •Det är en långsam process att vända skeendet med havsbottendöd är långsam, även om tillförseln av näringsämnen bromsas. •Klimatförändringar förvärrar många problem i havet då det med- för ökad avrinning, havsförsurning och uppvärmning av haven. •Stor mängd marint skräp och plaster. •Exploatering av kustnära grunda vatten. •Överfiske och destruktiva fiskemetoder. •Havsfrågans gränsöverskridande natur förutsätter samarbete på global, nationell och lokal nivå. Klimatförändringar och havsförsurning ökar kraven på effektiva och samordnade styrmedel och åtgärder Klimatförändringarna och försurning av havet förväntas få betydande konsekvenser både för den biologiska mångfalden och för havens eko- system och ekosystemtjänster, vilket påverkar livsmedelsförsörjningen och utvecklingen av en hållbar blå ekonomi. Havsvattnet och i viss mån även de ekosystemen, har stor kapacitet att ta upp och lagra koldioxid men kan också läcka ut koldioxid om deras ekosystems- funktioner försämras eller förstörs. Klimatförändringarna och havsförsurningen bedöms förstärka effekterna av befintliga havsmiljöproblem som t.ex. övergödning, syrefria bottnar och miljögifter, vilket hotar havens resiliens, dvs. deras motståndskraft och återhämtningsförmåga. Detta ställer ytter- ligare och omfattande krav på samordnade styrmedel och ett effektivt åtgärdsarbete inom alla delar av havsförvaltningen och på alla nivåer i samhället. Kraven ökar även på förstärkt integrering av havsmiljö- arbetet och förvaltningsåtgärder på land och i sötvatten. Pågående åtgärdsarbete för att minska föroreningar i kust och hav Det pågår ett omfattande arbete med att begränsa tillflödet av över- gödande ämnen, miljögifter, marint skräp och mikroplaster till havet. En viktig del av detta är genomförandet av de nationella åtgärdspro- grammen enligt EU:s ramdirektiv om en marin strategi (Havsmiljö- direktiv, 2008/56/EG) för att nå god miljöstatus och EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) har stor betydelse för att nå de havsrelaterade miljökvalitetsmålen samt mål 14. Åtgärderna bidrar till att nå flera miljökvalitetsmål och i synnerhet Ingen övergödning, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag samt Giftfri miljö. Insatserna bidrar även till att nå mål 14 i Agenda , i synnerhet delmål 14.1 om minskade föroreningar i havet som kopplar till landbaserad verksamhet. I genomförandet behövs ett brett och starkt engagemang från berörda myndigheter, länsstyrelser och kom- muner för att genomföra åtgärdsprogrammen. Åtgärder för att minska landbaserade föroreningar kopplar även till delmål 6.3 om att förbättra vattenkvaliteten, avloppsreningen samt minimera utsläpp av föroreningar. Det pågår arbete med att utveckla källa till hav-ansatsen, dvs. ett integrerat arbete med vattenförvalt- ning från källa till hav. EU:s gemensamma fiskeripolitik är styrande för säkerställande av ett hållbart fiske, men har även betydelse för skyddet av biologisk mångfald i havet. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för att bidra till att nå målen Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begrän- sad klimatpåverkan. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 20 avsnitt 3.7) framgår att omfattande satsningar och åtgärder kommer att pågå –2020 för att minska övergödning och miljögifter, inklusive läkemedelsrester samt marint skräp och mikro- plaster. Satsningen inkluderar även insatser för skydd av om- råden. Regionalt samarbete – en integrerad del av åtgärdsarbetet I arbetet med att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen och mål 14 i Agenda är regionalt samarbete en nyckelfaktor. Havsmiljö- konventionerna Helcom (Helsingforskommisionen för skydd av miljö) och Ospar (Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten), är centrala för den regionala samordningen av EU:s havsmiljödirektiv och bidrar till att nå god miljöstatus. Helcoms ministermöte beslutade att an- vända målen i Agenda som en ram vid revideringen av Aktions- plan för (Baltic Sea Action Plan, BSAP) för arbetet efter 2021. Arbetet med att ta fram en ny Osparstrategi för Nordost At- lanten (North East Environmental Strategy) som ska gälla 2020–2030 har påbörjats.Både BSAP och ny Ospar strategi kommer bli styrande för havsmiljöarbete. för antogs 2009 och har som mål att rädda havsmiljön, länka samman regionen, och öka välståndet i . Strategin verkar utifrån en handlingsplan som spelar en viktig roll i genomförandet av bl.a. Helcoms åtgärdsplan. lingsplanen för genomförandet av för Östersjöregio- nen kommer att behöva ses över bl.a. i ljuset av Agenda 2030 och revideringen av EU:s finansieringsmekanismer. har tagit en ledande roll i genomförandet av mål 14 i Agenda . – ar- rangerades med och som initiativtagare och ordförande 2017. Vid konferensen antogs en ambitiös och åtgärdsinriktad poli- tisk deklaration, ”Call for Action”. Över 1 400 frivilliga åtaganden registrerades varav regeringen registrerade eller deltog i 26 åtaganden inom de prioriterade områdena: 1) stärka ekosystembaserad förvalt- ning och skydd av områden, 2) främjande av hållbara näringar, 3) minska föroreningar och marint skräp samt att 4) stärka havsfrågorna i klimatarbetet. har stora möjligheter att vara pådrivande i flera viktiga in- ternationella processer. Initiativet , där är medordförande, syftar till att tydliggöra havens roll för klimatarbe- tet inom (UNFCCC), inklusive i medlems- ländernas klimatåtaganden. antog partsmötet för FN:s kon- vention för biologisk mångfald (CBD) en strategisk plan och 20 mål, Aichimålen. De flesta av dem ska vara uppnådda . Ett nytt strategiskt ramverk förväntas antas vid . Genomförandet av den internationella våtmarkskonventionen Ram- sars strategiska plan 2016–2024. beslutade att tillsätta en förhandlingskonferens med ambi- tionen att förhandla fram ett bindande avtal till FN:s havsrättskon- vention (UNCLOS) för skydd av biologisk mångfald utanför natio- nell jurisdiktion (BBNJ-processen) . Förhandlingar pågår om ett globalt avtal för kemikalier (Strategic Approach and the sound management of chemicals and waste beyond 2020). De globala mål för kemikalier som finns under den internationella kemikaliestrategin SAICM gäller . UNEA beslutade att stärka det globala arbetet mot marin nedskräpning genom att inrätta en expertgrupp som ska att identifiera möjliga åtgärder på global nivå för att ytterligare mot- verka marin nedskräpning. Miljömålsberedningen ska utifrån de generella och specifika ut- gångspunkterna föreslå en strategi för att förstärka åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strate- gin ska bidra till att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning, men insatser kan även be- hövas inom målen Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö, Ett rikt växt och djurliv och Ingen klimatpåverkan samt relevanta strecksatser i Generationsmålet om t.ex. ekosystem, biologisk mångfald, resurs- effektiva kretslopp och farliga ämnen och hushållning med naturre- surserna. Syftet är att bidra till att på ett samhällsekonomiskt effektivt och kostnadseffektivt sätt når de havsanknutna miljökvali- tetsmålen och Generationsmålet samt bidra till genomförandet av mål 14 om hav och resurser i Agenda . Miljömålsbered- ningen ska vid framtagandet av strategin och förslag till lösningar beakta de övriga två dimensionerna, dvs social och ekonomisk håll- barhet, av hållbarhet inom Agenda 2030. Strategin ska ge förutsätt- ningar för en bred politisk enighet kring etappmål, styrmedel och åtgärder som krävs för att vända trenden i havsmiljön och begränsa den negativa påverkan på havet och de resurserna, särskilt med hänsyn till effekter av klimatförändringar och havsförsurning. Vidare ska strategin, där det är relevant, identifiera områden där det är nödvändigt att involvera den privata sektorn och näringslivet för att uppnå resultat, och där partnerskap mellan offentlig och privat sektor kan initieras. I det följande presenteras tilläggsuppdraget närmare. Förstärkt koppling mellan miljömålen och mål 14 i Agenda Beredningen ska värdera behovet av att ytterligare förstärka kopp- lingen mellan havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 samt att för- bättra samstämmigheten i politik och styrmedel, t.ex. genom etapp- mål. Värderingen ska göras utifrån befintliga analyser och rapporter om kopplingen mellan Agenda 2030, miljömålen och miljömålens betydelse för genomförandet av mål 14. Förslag till styrmedel och åtgärder som bidrar till bevarande och hållbart nyttjande av haven och resurser Betydande insatser görs för att stärka bevarande och hållbart nytt- jande av havens ekosystem och dess resurser samt att införa effektiva åtgärder och styrmedel för att begränsa tillflödet av övergödande ämnen, miljögifter, marint skräp och mikroplaster till haven. För att nå god miljöstatus och säkerställa bevarande och ett hållbart nytt- jande i svenska havsområden behövs dock ett fortsatt långsiktigt strategiskt och kontinuerligt åtgärdsarbete på lokal, nationell, re- gional och internationell nivå. Åtgärdernas nivå och den hastighet som de genomförs kan även behöva öka med hänsyn till effekter av klimatförändringar och havsförsurning. –redogöra för hur väl existerande styrmedel och åtgärder styr mot relevanta miljökvalitetsmål och hållbarhetsmål 14 i Agenda –föreslå styrmedel och åtgärder som säkerställer att havsanknutna miljökvalitetsmål kan nås och bidra till genomförande av mål 14 i Agenda –föreslå hur styrmedlen och insatserna kan finansieras och i denna del ta särskild hänsyn till möjligheterna att använda befintlig finansiering mer effektivt samt överväga nya innovativa finansie- ringslösningar. Beredningens förslag ska utgå från en övergripande analys av hur kli- matförändringarna och havsförsurningen påverkar havens biologiska mångfald och ekosystem samt befintliga miljöutmaningar som t.ex. övergödning och syrefria bottnar samt miljögifter och därmed också av förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen och mål 14. Klimatanpassning av nätverk av skyddade områden, ekosystembaserad havsplanering och havsförvaltning Betydelsen av att utveckla förvaltningsverktyg för att säkerställa havens resiliens kommer att öka. Sådana förvaltningsverktyg är t.ex. nätverk av skyddade områden och ekosystembaserad kust- och havsplanering. Det kommer att ställas större krav på att anpassa skyddade områdens utformning och förvaltning, s.k. adaptiv förvalt- ning, efter hur klimatet påverkar olika arter och habitat. Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att ta fram förslag till en svensk statlig havsplanering. Myndigheten ska i sitt arbete med för- slag till havsplaner tillämpa en ekosystemansats. Klimatförändringarna ställer ännu större krav på en integrerad och ekosystembaserad havsförvaltning där samhällssektorerna sam- verkar för att nå en god miljöstatus i havet. En god miljöstatus är basen även för ekonomisk och social hållbarhet. Den maritima stra- tegin (En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö) visar på ett integrerat arbetssätt som behöver genomsyra alla förvaltningsnivåer. En ekosystembaserad fiskförvaltning kan också vara en integrerad del i uppfyllandet av havsanknutna miljö- kvalitetsmål och mål 14 i Agenda . Beredningen ska analysera hur väl befintliga styrmedel och åtgär- der styr mot att säkerställa en ekosystembaserad havsförvaltning som bidrar till att stärka havens resiliens, och om de kan bli mer effektiva. Beredningen ska vidare därför analysera om ytterligare styrmedel och åtgärder behövs, särskilt med hänsyn till effekter av klimatför- ändringarna och havsförsurningen Kunskapen om hav och klimat behöver stärkas Kunskapen om hur klimatförändringarna påverkar havens ekosy- stem och resurser har stor betydelse för att kunna utforma och vidta åtgärder inom kust- och havsförvaltningen. För att tillgodose havs- förvaltningens behov av kunskapsunderlag kan ytterligare insatser, ändrad ansvarsfördelning eller samarbete mellan berörda myndig- heter och forskningsaktörer behövas. Beredningen ska därför analysera om det behövs ytterligare styr- medel och åtgärder för att säkerställa nödvändig kunskapsförsörjning, för att effektivt kunna utforma och använda förvaltningsverktyg som nätverk av skyddade områden, ekosystembaserad havsplaner- ing samt andra förvaltningsverktyg för hållbar förvaltning av kust och hav och dess resurser. Vid behov ska beredningen föreslå ytterligare styrmedel och åtgärder. Förslag till nya etappmål Etappmål beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. pekar på behovet av fler tydliga etappmål i miljömålssystemet som en del av det nationella genomförandet av Agenda 2030. Beredningen ska därför, samt för att bidra till genomförande av beredningens förslag till strategi, utreda behovet av havsanknutna etappmål inom miljömålssystemet, värdera dem och vid behov före- slå sådana. Utgångspunkten ska vara analyser av kopplingen mellan miljömålssystemet och Agenda 2030. Exempel på områden där be- hovet av etappmål kan värderas är hanteringen av konsekvenser av havsförsurning, säkerställande av en källa till hav-ansats genom kopp- lingen mellan mål 14 och delmål 6.3 om att förbättra vattenkvaliteten och avloppsreningen, stärkande av kopplingen mellan mål 14 och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, särskilt med hänsyn till behovet av etappmål för marint skräp och mikroplaster samt slutligen det even- tuella behovet av att stärka kopplingen mellan mål 14 och mål 12 om hållbar produktion och konsumtion. Regionalt samarbete – en integrerad del av åtgärdsarbetet Merparten av utmaningarna i havsmiljöarbetet är beroende av regio- nalt samarbete. I genomförandet av havsanknutna miljömål och mål 14 är regionalt samarbete en nyckelfaktor. Beredningen ska därför i förslag till styrmedel och åtgärder ta hänsyn till och värdera hur det havsregionala samarbetet på ett effek- tivt sätt kan bidra till genomförandet av havsanknutna miljökvalitets- mål och mål 14 i Agenda , särskilt inom de regionala havsmiljö- konventionerna Helcom och Ospar och samarbetet inom ramen för för . Vikten av internationellt samarbete