sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Eleven ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltiga skäl att utebli.22 Med hänsyn till att elever i lovskola på samma sätt som gymnasielever inte om- fattas av reglerna om skolplikt borde detta dock innebära att eleven när som helst kan avbryta lovskolan trots närvaroplikten, eftersom det inte finns några motsvarande krav när det gäller fullgörandet som det finns för närvaro vid skolplikt. Eftersom lovskolan enligt 10 kap. 3 § skollagen är en del av grund- skolan är även bestämmelserna i 5 kap. skollagen om trygghet och studiero tillämpliga i fråga om lovskolans verksamhet. 1910 kap. 23 d § skollagen. 2016/17: 156 En skyldighet att erbjuda lovskola, s. 61, 4 kap. 8 § skolförordningen. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet s. 706. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 7.3.6Vilka elever har rätt till prövning efter lovskolan? En huvudman är skyldig att i anslutning till obligatoriskt anordnad lovskola erbjuda prövning för de elever som har gått ut årskurs 9 utan att ha blivit behöriga till ett nationellt yrkesprogram i gymna- sieskolan. Erbjudandet om prövning ska omfatta de ämnen som ele- ven fått undervisning i inom ramen för lovskolan och prövningen görs på samma sätt som vid prövning i allmänhet.23 En elev i har även rätt att genomgå prövning för be- tyg i andra ämnen i enlighet med de generella bestämmelser för pröv- ning som finns i skollagen, dock inte i anslutning till lovskolan. Det är läraren som utformar prövningen i detalj, men det måste vara möjligt för den som gör prövningen att nå alla betygssteg från A till F. Den prövandes kunskaper ska bedömas i förhållande till alla delar av kunskapskraven för ämnet eller kursen. En prövning får inte vara en komplettering där bara vissa delar av kunskapskraven prövas.24 7.4Aktuell nationell bild av lovskola saknas Den statsbidragsfinansierade sommarskolan eller lovskolan, som den benämns i skollagen har funnits i olika former, dock med ett visst uppehåll.25 Statsbidrag fördelades först av den dåvarande Myndigheten för skolutveckling och av . Skyldigheten för alla huvudmän att erbjuda lovskola infördes . Det har gjorts ett antal uppföljningar av den statsbidragsfinan- sierade verksamheten som visar att elever i varierande grad lyckats att uppnå behörighet till gymnasieskolan med hjälp av lovskola. från 201426 visar att av eleverna i årskurs 9, som hade deltagit i sommarskola det året, upp- nådde behörighet under sommarskolan. 2310 kap. 23 § skollagen. 24Prövning – för , specialskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildning. Allmänna råd, , 2018. 25Den dåvarande Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag 2006 att fördela bidrag till kommuner och fristående skolhuvudmän som anordnar sommarskola till elever i åldrarna 14– 18med svårigheter att nå målen för utbildningen. När myndigheten lades ner 2008 överfördes uppdraget till . Uppdraget löpte fram . avsattes inte några medel för statsbidrag till sommarskola, men återkom möjligheten. 26Redovisning av uppdrag om elevers behörighet till gymnasieskolans nationella program efter betygsprövning i anslutning till sommarskola. Dnr U2014/3115/S. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 201827 visar helt andra resultat. Av de elever i årskurs 9 och från introduktionsprogrammen som hade deltagit i lovskola under som- marlovet 2016 uppgavs att uppnådde behörighet. Motsvarande siffra var . Vad som ligger bakom dessa stora skillnader har inte undersökts. Ett antagande kan vara att eftersom elevsammansättningen i och gymnasieskolan har förändrats kan detta även ha påverkat elevsammansättningen i lovskolan. Med stor sannolikhet deltog fler elever med kort skol- bakgrund i i lovskola 2016 och 2017 än . Detta väcker frågan om för vilka elever lovskola är en lämplig åtgärd när syftet är att fler elever ska uppnå behörighet, och vilka kunskapsbrister som kan repareras med hjälp av lovskola. Ett viktigt underlag för att kunna ta ställning bl.a. till om obliga- torisk lovskola för vissa elever är ändamålsenlig, skulle vara att se vilka direkta och även långsiktiga resultat och effekter lovskola har gett. Den för huvudmannen obligatoriska lovskolan har ännu inte följts upp eller utvärderats på nationell nivå sedan införandet. Det samlas heller inte in statistik om deltagande, genomförda prövningar eller andra resultat på nationell nivå. Även om sådan information skulle finnas, skulle det vara svårt att utläsa lovskolans effekter utan att jämföra hur dessa elever senare lyckas med sina gymnasiestudier jämfört med övriga elever. Behovet av en sådan utvärdering diskute- rades redan i betänkandet som föregick införandet av skyldigheten för huvudmannen att erbjuda lovskola.28 Utredningen har haft ambitionen att genomföra en dokument- studie av huvudmäns arbete med lovskola. Dokument som vi efter- sökte var verksamhetsplaner, verksamhetsberättelser, kvalitetsredo- visningar och dylikt för att se uppföljningar på huvudmannanivå om deltagande och resultat. Sökningar genomfördes med Kom- muner och Regioners (SKR:s) egen kommunsökmotor samt med Google. Sökningarna har dock gett mycket begränsade resultat. Detta kan betyda att många huvudmän antingen inte arbetar på ett systematiskt sätt med planering och uppföljning av sin lovskoleverk- samhet eller inte dokumenterar detta i de kvalitetsdokument som är tillgängliga för allmänheten. En alternativ förklaring kan vara att det enbart är ett begränsat antal huvudmän som anordnar lovskola. PM , 2018. 28Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 7.4.1Utredningens arbete med att komplettera bilden I brist på nationella utvärderingar och dokumentation hos huvud- män och för att få en lägesbeskrivning har utredningen gått igenom de till antalet sparsamma myndighetsrapporter som finns tillgäng- liga. Vi har även samtalat med intressenter och forskare samt inter- vjuat huvudmän, rektorer och lärare om den befintliga lovskolan och de frågor som ingår i utredningens uppdrag. Vilka dessa intressenter, forskare och huvudmän är beskrivs i kapitel 2. Verksamheterna vars företrädare har intervjuats beskrivs inte i detalj då syftet inte har varit att visa exempel på tillvägagångssätt eller att bedöma hur enstaka verksamheter fungerar, utan snarare att få ett bredare underlag genom att sammanväga information från ut- redningens egna datakällor och befintliga rapporter. Fokus i materialgenomgången och i intervjuerna har varit att ta reda på hur huvudmän brukar organisera lovskolan. Det handlar bl.a. om hur den bemannas, vilka elever som deltar, vilka ämnen under- visning anordnas i och på vilka lov som lovskola erbjuds. Vi har även ställt frågor om hur huvudmän och skolor arbetar med information till elever och vårdnadshavare och elevers motivation. Vidare har vi samtalat med skolföreträdare och experter om hur de ser på en skyl- dighet för elever att delta i lovskola, prövningar, vilka elever som lovskola bör erbjudas till och lovskolans roll i relation till skolans sam- lade uppdrag samt i relation till den ordinarie undervisningstiden. Ingen tydlig effekt av corona-pandemin på statsbidraget för lovskola Utredningen genomförde sina intervjuer under corona-pandemin. Våra intervjuer fokuserade inte på hur lovskolan eventuellt skiljer sig från ett vanligt år utan respondenterna delgav oss sina erfarenheter av vad som gäller i allmänhet. Utredningen har frågat om de har sett någon skillnad i mönstret för statsbidragsansökningar jämfört . har i rekvisitionerna noterat att en del huvudmän rekvirerat lägre medan andra har sökt ett högre belopp än vad de tidigare bevil- jats i ansökan. har haft kontakt med ett antal huvudmän angående just corona-pandemins och regelförändringarnas betydelse för lovskolor . Myndigheten har sett att en del av huvud- männen har beslutat att ställa in tidigare planerad lovskola på grund Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare av pandemin, medan andra planerade en utökning av samma skäl. Det är således en blandad bild. Detta överensstämmer med den bild som utredningen har fått i sina intervjuer. Det finns inget som tyder på att pandemin har ökat efterfrågan eller påverkat genomförandet av lovskola. Det förefaller som att det tillgängliga statsbidraget har sökts i mindre omfattning än de föregående åren.29 Med anledning av corona-pandemin har Skolinspektionen ge- nomfört en kartläggning av utmaningar och möjligheter kring ge- nomförandet av sommarens lovskola. Resultat från denna rapport30 utgör en del av underlaget i utredningens genomgång. Det är ibland svårt att skilja mellan lovskola som huvudmannen är skyldig att erbjuda och sådan som är frivilligt anordnad I vissa rapporter i redovisningen nedan behandlas enbart den stats- bidragsfinansierade lovskolan medan andra beskriver både lovskolan som huvudmannen är skyldig att erbjuda och den som anordnas på frivillig väg. I utredningens egna intervjuer har det i diskussionerna visat sig vara svårt för huvudmanna- och skolrepresentanterna att skilja på olika typer av lovskolor för de årskurser och skolformer där olika typer av lovskola kan förekomma. Även noterar denna tendens i sin rapport som tar upp statsbidraget till lovskola.31 Lovskolan kan visserligen ha olika finansieringskällor men verksam- heterna flyter ihop. De överlappar varandra , samma lärare un- dervisar elever vars deltagande kanske finansieras av olika medel och en och samma elev kan ha deltagit i flera former av lovskola under samma läsår. Det kan vara så att en elevs lunch täcks av statsbidrag medan en annans täcks av skolpeng på samma lovskola. De ansvariga har i intervjuerna fått beskriva lovskolan som ett enhetligt fenomen oavsett finansieringskälla. Utredningens bedömning är att detta inte har påverkat den inhämtade informationens tillförlitlighet eller an- vändbarhet utan tvärtom. Ett strikt uppdelat frågebatteri hade stört 30Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge eleverna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. 31Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. En granskningsrapport från riks- revisionen. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare intervjuerna då syftet var att kunna ta reda på hur de tillfrågade ser på lovskolan som ett allmänt fenomen. 7.5Hur anordnas lovskola ? 7.5.1Att förlägga lovskolan på elevens egen skola har många fördelar för eleverna Den nyaste, och därmed mest relevanta informationen om hur lov- skolor organiseras i praktiken, finns i Skolinspektionens kartlägg- ning från 202032 som bygger på intervjuer med 66 representanter för huvudmän om sommarens lovskola. Av rapporten framgår att det vanligaste sättet att organisera lovskolan är att huvudmännen bedri- ver den i egen regi och att undervisningen förläggs till elevernas or- dinarie skolenhet. uppges att det bara finns en grundskola med högstadium hos huvudmannen, men ofta anges skälet också vara att det är bättre för eleverna att få undervisning i de egna loka- lerna och av de egna lärarna. Tillgång till lärare som är kända för ele- verna och som kan undervisa i sina ordinarie ämnen är, enligt flera huvudmän, en framgångsfaktor. I utredningens samtal med lärare och rektorer i kommuner och hos enskilda huvudmän i storstadsregionernas socioekonomiskt ut- satta områden framkommer samma tendens, att lovskolan oftast an- ordnas på den egna skolan. En förklaring är att i dessa skolor finns elever som har flera och i viss mån likartade anpassnings- eller stöd- behov vilket gör att det kan bli lättare att organisera lovskolan på den egna skolan. Det kan också finnas elever i lovskolans målgrupp som har svårigheter med nya miljöer, lokaler, kommunikationer, rela- tioner eller förändringar i stort, vilket kan medföra att lovskola i en främmande skola blir en ”omöjlighet” för dem. förekommer även centralt anordnad lovskola. En av de huvudmän vi har intervjuat uppger exempelvis att de anordnar all lovskoleverksamhet centralt i kommunen, även för elever från de fri- stående skolorna. Detta kräver en god framförhållning när det gäller rekrytering av personal. En specifik utmaning med att anordna lov- skola centralt är att få överlämningen mellan ordinarie lärare och 32Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge eleverna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare lovskolelärare att fungera. Om en sådan saknas kan lärare och elever förlora flera värdefulla dagar innan undervisningen läggs på rätt nivå. Lovskolelärarna bedömer ändå att en centraliserad lovskola för det mesta fungerar. Lärare beskriver också att en sådan organisering pas- sar bäst för mer utåtriktade elever och för en elev som kan ha haft en ansträngd relation med sin ordinarie lärare. Flera huvudmän som anordnar lovskola centralt har framhållit att det framför allt finns organisatoriska och ekonomiska fördelar med en sådan lösning. Samordningen gör att lokalerna och personalen kan användas effektivt. Det är också ett sätt att säkerställa att lunch och elevhälsa finns att tillgå. 7.5.2Undervisning erbjuds enbart i ett fåtal ämnen på de flesta lovskolor Det regleras inte i vilka ämnen huvudmän ska erbjuda undervisning i lovskolan utan detta ska utgå från elevernas behov. Skolinspek- tionen beskriver i sin rapport33 att på vissa skolor erbjuds lovskola i alla ämnen, medan det bara erbjuds i vissa ämnen på andra. Nästan alla huvudmän som uppger att de anordnar lovskola erbjuder under- visning i matematik. Två äldre rapporter från Skolverket34 visar samma bild, nämligen att matematik var det vanligaste ämnet som hade erbjudits på lov- skola på samtliga lov och detsamma gällde för prövningar på som- maren. Engelska, svenska som andraspråk och svenska är andra äm- nen som många elever hade erbjudits och gjort prövningar i, enligt rapporterna. Ett framträdande mönster var att svenska som andra- språk hade erbjudits i större utsträckning jämfört med andra lov och att ytterligare ämnen, exempelvis idrott och hälsa och samhällskunskap, hade erbjudits mer på läsårslov jämfört med lov- skola . Utredningens intervjuer bekräftar att matematik, engelska, svenska och svenska som andraspråk är de vanligast förekommande ämnena på lovskola. Hos flera huvudmän kan det vara ett medvetet val att inte erbjuda många ämnen. Det finns lovskolor som anger att 34Redovisning av uppdrag om elevers behörighet till gymnasieskolans nationella program efter betygsprövning i anslutning till sommarskola. Dnr U2014/3115/S samt Statsbidragsfinansierad lovskola . PM , 2018. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare varje elev enbart får läsa ett ämne eftersom de inte anser det vara rimligt att elever kan utveckla sina kunskaper i ett flertal ämnen pa- rallellt under en så pass . Koncentrerad undervisning i ett ämne beskrivs i intervjuerna som det bästa sättet för elever att ut- veckla sina kunskaper. De rektorer som utredningen har samtalat med uppger också att utbudet av ämnen som erbjuds på lovskola på läsårslov och sommarlov kan skilja sig åt, framför allt beroende på vilka lärare som finns tillgängliga. Huvudmän och skolor försöker rekrytera lärare med rätt kompe- tens till lovskolorna så att det blir en allsidigt sammansatt personal- grupp med behörighet i olika ämnen samt speciallärare, men det är inte alltid möjligt. 7.5.3En fördel att lovskolan bemannas med behöriga lärare Den för huvudmannen obligatoriska lovskolan är en del av grund- skolan, vilket innebär att samma regler om bemanning gäller, vilket vi redogjort för i avsnitt 7.3. Skolinspektionen finner i sin rapport35 att majoriteten av huvud- männen i hög utsträckning har tillgång till behöriga lärare för under- visning inom den obligatoriska lovskolan. I många fall gäller det samt- liga undervisande lärare. Av utredningens intervjuer framgår också i flera fall att det är elevens ordinarie lärare som genomför under- visningen. beskrivs det i Skolinspektionens kartläggning att vissa huvudmän upplever att det är svårt att bemanna lovskolan. Detta framkommer även i en rapport från där rektorer, som arbetar på skolor i särskilt utsatta områden, anger att ett problem för att fullt ut kunna nyttja statsbidraget till lovskola är att verksam- heten tar redan belastade lärares tid i anspråk.36 Så här skriver Riks- revisionen om detta: Ett problem med statsbidraget för lovskola är att det kan saknas lärare som kan undervisa på loven. Det är svårt att få lärare att ta på sig ytter- ligare arbetsuppgifter när det redan saknas grundbemanning i skolan. 35Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge eleverna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. 36Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. En granskningsrapport från riks- revisionen. RIR, 2020. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare Rekryteringen av lärare i ett område som har svårt att at- trahera och behålla behöriga lärare är därför något som kan göra både läxhjälpen och lovskolan till en belastning. Huvudmännens förutsättningar att rekrytera och motivera personal skiljer sig åt både enligt Skolinspektionen, och utred- ningens egna källor. kan det vara en fördel att vara en huvud- man med många skolenheter och därmed ha möjlighet att dela eller omfördela resurser. Utredningen finner att mindre huvud- män kan ha svårare att hitta behöriga lärare då de har färre lärare att kunna rekrytera bland. Utredningen ser att huvudmän och rektorer är angelägna att er- bjuda lovskola i enlighet med skollagens intentioner. En viktig del i det är bemanning. Om det är svårt att anställa behöriga lärare, hittar de oftast andra lösningar. Pensionerade lärare, lärarstudenter och lä- rarassistenter är därför alternativ för många huvudmän. 7.5.4Det finns behov av annan personal på lovskolor Det är rektorn på den skolenhet där lovskolan bedrivs som ska sä- kerställa att eleverna får det stöd som de behöver. I utredningens samtal med huvudmän och skolor har vi kunnat konstatera att spe- cialpedagoger kan förekomma på lovskola och att elever har tillgång till elevhälsa och andra stöd vid behov. I brist på uppföljning på na- tionell nivå har vi dock inte kunnat få en heltäckande bild varken av förekomsten av dessa personalkategorier eller behovet av dem. Då utredningen har intervjuat verksamheter som har många elever med utländsk bakgrund och nyanlända har vi kunnat konstatera att stu- diehandledare är såväl behövliga som en bristvara. 7.5.5Lärarnas arbetstidsavtal har stor betydelse Huvudmän och rektorer uppger att lovskola oftast inte ryms inom lärarnas ordinarie tjänstgöring. I de fall de använder skolans ordinarie lärare för att bemanna lovskolan ersätts de för kvalificerad övertid. Lovskola kan också ingå t.ex. i förstelärares eller lärares ordinarie tjänstgöring. I en skola har man uppgett att mentorer får avsätta från sin tjänst till lovskola. Faktum kvarstår dock att i de Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare flesta fall där lovskola bemannas med behöriga lärare, utgår det över- tidsersättning. Lovskola har, enligt de intervjuade lärarna och rektorerna blivit ett sätt att tjäna extra utöver lönen vilket också ger goda incitament för lärare att medverka. Detta gör att många huvudmän lyckas re- krytera lärare trots utmaningarna. I en masteruppsats som bygger på intervjuer med fem lovskolor37 återger författaren att samtliga lärare nämner den ekonomiska ersättningen som en anledning till att de valde att arbeta med sommarskolan. De anger sommar- och lovsko- lorna som det enda sättet som lärare kan tjäna lite extra. framkommer det tydligt av lärarnas berättelser att det inte bara handlar om ekonomiska incitament utan att lärarna har en utpräglad ambition att hjälpa elever att lyckas. Att många lovskolelärare ersätts genom övertidsersättning slukar ekonomiska resurser och försvårar huvudmäns och rekto- rers möjligheter att kunna inkludera lovskolan i den ordinarie verk- samhetsplaneringen. Även arbetsgivarorganisationerna har påpekat att brist på behöriga lärare är ett problem när det gäller bemanning av lovskolor. Med hänsyn till hur lärares kollektivavtal38 är utfor- made skulle en utvidgning av lovskolan kräva stora förändringar av dessa för att skolorna ska kunna undvika att lovskolelärarnas löner utgår som övertidsersättning. Det skulle även innebära att fler lärare behöver anställas, menar de. Lärarorganisationerna betonar å sin sida att det egentligen går emot gällande arbetstidsreglering att lösa lovskolebemanningen med över- tid och att lovskola borde rymmas inom berörda lärares ordinarie anställning. De påpekar också att det finns möjlighet till lokala avtal eller individuella utlägg av arbetstiden som ger större flexibilitet angående när en lärare på läsåret ska arbeta. För att detta skulle kunna genomföras behöver dock den lärare som ska arbeta på lov- 37Welin Mod, A. Sommarskola - pedagogiskt grepp eller konkurrensmedel? Masteruppsats i pedagogiskt arbete. , , 2014. 38Kollektivavtalet 18 med dess bilaga Allmänna bestämmelser (AB) är det största avtalet för lärare. Ferietjänst är den vanligaste anställningsformen bland särskilt kommunalt anställda lärare i grund- och gymnasieskolan (LF). Ferieanställda arbetar under skolans läsår och har ferie när eleverna har sommarlov. Lärare med ferieanställning arbetar reglerad arbetstid , så kallade A-dagar, i anslutning till skolans läsår. Tiden utöver detta, cirka 340–, utgör förotroendearbetstid. Denna tid får läraren själv disponera. Årsarbetstiden för ferieanställda är densamma som för andra heltidsanställda, med viss variation. Mer information finns exempelvis här: . Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare skola undantas från undervisning under en del av det ordinarie läs- året. Detta innebär i sin tur antingen att fler lärare anställs eller att vissa arbetsuppgifter lyfts bort från lärare. I diskussionerna både med arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter, skolmyndigheter, skolledare och lärare framträder en allmän uppfattning att den rå- dande lärarbristen gör att det ter sig svårt att täcka behovet av utbil- dade lärare i en tänkt utbyggnad av lovskolan. Vidare ges det uttryck för att om lärarresurser flyttas från ordi- narie undervisning till förmån för lovskola kan detta få konsekvenser för elevers ordinarie undervisning. Det kan innebära att elever behö- ver byta lärare under läsåret eller under vissa perioder och därtill ha vikarierande lärare. 7.5.6Skolledare behövs även för lovskolan från skolledarnas perspektiv erfar utredningen att lovskola in- nebär en stor arbetsinsats även för dem. Varje lovskola måste ha en ansvarig rektor och det förekommer t.ex. att pensionerade rektorer går in i stället för den ordinarie rektorn. Rektorer har i allmänhet semestertjänster vilket visserligen innebär att de i större utsträck- ning än lärare arbetar på de olika loven, men behöver rektorer dels få ut sin ledighet, dels har de andra arbetsuppgifter in- för kommande läsår. Framför allt är det rekrytering av lärare till lov- skolan samt informationsinsatser till elever och vårdnadshavare som kräver en extra arbetsinsats av rektorer. En utökning av lovskole- verksamheten skulle således kräva en förstärkning av resurserna i skolledningen, menar representanter för skolledare. En rektor har i samtalen tagit upp att förutsättningarna kanske inte skiljer sig åt så mycket mellan olika skolor gällande resurser och möjligheter till organisering av lovskola och att det är kvaliteten på ledarskapet som är det avgörande.