sou · H9B321 · 2021-03-31 00:00:00 — European Parliament, . , (2020): Så kan regeringen avslå Preems ansökan i . (2019): förnybar el. (2018): Vägen till ett förnybart elsystem. Epiney, (2012): Climate Protection in Union – Emergence of a New regulatory System. , (2019): Memorandum till Formas, . , (2020): Kommentar till . (2020a). (2020b): Klimatpolitiska rådets rapport . (2019): Klimatpolitiska rådets rapport . (2019): Gränsjusteringsåtgärder för koldioxidutsläpp – En analys av de handelsrelaterade aspekterna och vägen framåt. (2018): EU ETS, marknadsstabilitetsreserven och effekter av annulleringar. KI-nr: 2018:10. , (2019): Preemraffmålet – Kan största koldioxidkällor regleras utifrån sin klimatpåverkan? , (2020): Vad innebär en prövotid? En rättslig analys av tillämpningen och funktionen av 22 kap. 27 § . Examensarbete på juristprogrammet. (2020a): Analys av flera aspekter rörande en eventuell europeisk gränsjusteringsmekanism för klimat. (2020b): Industriutsläppsdirektivet – Redovisning av ett regeringsuppdrag. (2020c): Hänsynsreglerna – kapitel 2 . Tillämpning gällande klimat. (2019a): Fördjupad analys av den svenska klimatomställningen. (2019b): Underlag till regeringens klimatpolitiska handlingsplan. (2018): Behov av översyn av genomförandet av avfallsdirektivets undantag i svensk rätt. (2016a): , nummer 4. (2016b): Vägledning om industriutsläpps- bestämmelser. , , , (2020): Preems nya anläggning måste tillåtlighetsprövas – analys. , M., Stallworthy, M., de Cendra de Larragan, J. (eds.) (2012): Climate in EU Member States: Towards national legislation for climate protection. Romson, , , , Elkerbout, Milan (2020): Underlag till . IVL samt Ceps. , , , , , , , M., , V. , R. (2019): Understanding GHG emissions from Swedish consumption - Current challenges in reaching the generation goal. 212: 428–37. , (2011): The Multi-Level Governance of Climate Change. Squintani, Holwarda, M., Graaf, K.J. (2012): Regulating Greenhouse Gas Emissions from EU-ETS Installations: which room is left for Member States. Statskontoret (2017): Kostnader för små myndigheter. Rapport, dnr 2017/229-5. Inlaga till utredningen. Svenskt näringsliv (2019): Klimatneutral konkurrenskraft. Kvantifiering av åtgärder i klimatfärdplaner. Rapport till Svenskt näringsliv. , (2012a): Miljöpolitiska styrmedel och industrins konkurrenskraft. , (2012b): Ett mål flera medel? Styrmedelskombinationer i klimatpolitiken. (2021): Handledning för konsekvensutredning. Återvinningsindustrin (2020): Färdplan för fossilfri konkurrenskraft. 2020/21:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 20, Bilaga Klimatredovisning. 2019/20:188, genomförande av Agenda 2030. 2019/20:137, Förbättrad tillsyn på miljöområdet. 2019/20:65, En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. 2016/17:200, Miljöbedömningar. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för . 2016/17:16, från (). 2015/16:166, Avfallshierarkin. 2012/13:35, Nya regler för industriutsläpp. 2008/09:146, Prövning av vindkraft. 2004/05:129, En effektivare miljöprövning. 2003/04:132, Handel med utsläppsrätter. 2000/01:130, Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier. 1997/98:145, Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . 1997/98:45, Miljöbalk. SOU 2020:72: Ett producentansvar för textil. Betänkande av utredningen om producentansvar för textil. SOU 2020:4: Vägen till en klimatpositiv framtid. Betänkande av Klimatpolitiska vägvalsutredningen. SOU 2019:30: Moderna tillståndsprocesser för elnät. SOU 2017:63: Miljötillsyn och sanktioner. SOU 2016:47: En klimat- och luftvårdsstrategi för . Delbetänkande av Miljömålsberedningen. SOU 2016:21: Ett klimatpolitiskt ramverk för . Delbetänkande av Miljömålsberedningen. SOU 2003:120: Handla för bättre klimat – tillstånd och tilldelning, m.m. Delbetänkande av . Dir. 2020:110: Strategi för minskad klimatpåverkan från konsumtion. Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04). Dir. 2020:86: En modern och effektiv miljöprövning. Direktiv till (M 2020:06). Dir. 2020:58: Översyn av artskyddsförordningen. Direktiv till (M 2020:03). Internationella konventioner och dokument Tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC, och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11). Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar. SÖ 2002:41 (Kyotoprotokollet). ramkonvention om klimatförändringar. SÖ 1993:13 (klimatkonventionen (UNFCCC)). Riodeklarationen från konferens om miljö och utveckling . Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet. SÖ 1988:35 (Montrealprotokollet). Stockholmsdeklarationen från konferens om mänsklig miljö . , Guiding Principles concerning International Economic Aspects of Environmental Policies. Konventionen angående internationell civil luftfart. SÖ 1946:2 (Chicagokonventionen). EU-rättsakter och dokument från EU:s institutioner Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Fördraget om Europeiska unionen (). Framläggande av och Europeiska kommissionen på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, Uppdatering av Europeiska unionens och dess medlemsstaters nationellt fastställda bidrag, . Meddelande från Europeiska kommissionen, Kommissionens arbetsprogram 2021 – Ett livskraftigt EU i en känslig omvärld, COM(2020) 690 final, . Commission Staff Working Document evaluation of the Industrial Emissions Directive (IED) Directive 2010/75/EU of Parliament and of the Council av on industrial emissions (integrated pollution prevention and control), SWD(2020) 182 final. Meddelande från Europeiska kommissionen, En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt , COM(2020) 98 final, . Meddelande från Europeiska kommissionen, En ny industristrategi för EU, COM(2020) 102 final, . Submission by and Commission on behalf of Union and its Member States, , . Long-term low greenhouse gas emission development strategy of Union and its Member States. Förslag till och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999, COM(2020) 80 final av . Meddelande från Europeiska kommissionen, Den Europeiska gröna given, COM(2019) 640, . Europeiska kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/203 av om fastställande av BAT-slutsatser för livsmedels-, dryckes- och mjölkindustrin, i enlighet med och rådets direktiv /75/EU. Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2010 av den 12november 2019 om fastställande av BAT-slutsatser för avfallsförbränning, i enlighet med och rådets direktiv /75/EU. Europeiska kommissionen, mötesrapport, Review of the Best Available Techniques (BAT) Reference Document for the Slaughterhouses and Animal by-product Industries, . och rådets förordning (EU) 2019/1242 av om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv /53/EG. och rådets förordning (EU) 2019/631 av om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011. och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av om ändring av direktiv /27/EU om energieffektivitet. och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybartdirektivet). och rådets förordning (EU) 2018/1999 av om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, och rådets direktiv /22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv /119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (styrningsförordningen). Meddelande med bilaga från Europeiska kommissionen (2018). En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi. COM(2018) 773 final, . Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1147 av om fastställande av BAT-slutsatser för avfallsbehandling, i enlighet med och rådets direktiv /75/EU. och rådets förordning (EU) 2018/842 av om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (ansvars- fördelningsförordningen (Effort Sharing Regulation, ESR)). och rådets förordning (EU) 2018/841 av om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (LULUCF-förordningen). Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2117 av den 21november 2017 om fastställande av BAT-slutsatser för produktion av organiska högvolymkemikalier, i enlighet med och rådets direktiv /75/EU. Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/302 av den 15februari 2017 om fastställande av BAT-slutsatser för intensiv uppfödning av fjäderfä eller gris, i enlighet med Europaparla- mentets och rådets direktiv /75/EU. Meddelande från Europeiska kommissionen, Att sluta kretsloppet –en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, COM(2015) 614 final, . och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv /87/EG. och rådets direktiv /52/EU av om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (ändringsdirektivet). och rådets direktiv /27/EU av den om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direk- tiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (energieffektiviserings- direktivet). och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (MKB-direktivet). och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (industriutsläppsdirektivet). och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. Förslag till lagstiftningsresolution om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av och rådets direktiv om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning), Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD)), . och rådets direktiv /147/EG av om bevarande av fåglar. och rådets direktiv /125/EG av den om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (ekodesign- direktivet). och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (ansvarsfördelnings- beslutet (Effort Sharing Decision, ESD)). och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG. Europeiska kommissionens Reference Document on Best Available Techniques for Energy Efficiency (), . och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv (avfallsdirektivet). Europaparlaments och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach-förordningen). Europeiska kommissionens Reference Document on Economics and Cross-Media Effects (ECM REF), . Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. och rådets direktiv /87/EG av den om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG (utsläppshandelsdirektivet, EU ETS). Europeiska kommissionen, Non-paper on synergies between the EC emissions trading proposal (COM(2001)581) and the IPPC Directive. 22.1.02 D(02)610019. och rådets direktiv /18/EG av den om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Europeiska kommissionen, om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska unionen. COM(2000) 87 final. och rådets direktiv /60/EG av den om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. Rådets direktiv /61/EG av om sam- ordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (Integrated Pollution Prevention and Control, IPPC-direktivet). Rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. Rådets direktiv /337/EEG av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Lagstiftning och strategier från andra länder : belastingen op milieugrondslag, Geldend van 01-01-2021 t/m heden. : Gesetz zur Reduzierung und zur und zur Änderung weiterer Gesetze (Kohleausstiegsgesetz), . : Gesetz zur Einführung eines Bundes-Klimatschutzgesetzes und zur Änderung weiterer Vorschriften, . : 493 van , houdende Regels voor het produceren van elektriciteit met behulp van kolen (verbod op kolen bij elektriciteitsproductie). : n°2019-1147 du 8 novembre 2019 relative à l'énergie et au climat (1). : Integraal Nationaal Energie- en Klimaatplan 2021–2030, . : van , houdende een kader voor het ontwikkelen van beleid gericht op onomkeerbaar en stapsgewijs terugdringen van de Nederlandse emissies van broeikasgassen teneinde wereldwijde opwarming van de aarde en de verandering van het klimaat te beperken (Klimaatwet). : Lag om förbjudande av energiutvinning ur kol, 29.3.2019/416. : Gesetz für den Ausbau erneuerbarer Energien (Erneuerbare-Energien-Gesetz – EEG 2017), version från . : Emission Performance Regulations 2015. : The Energy Act 2013. : Finance Act 2011, . Rättsfall från domstolar utanför Dom av , Piotrowski, C-367/16, EU:C:2018:27, punkt 40. Dom av , Vilkas, C-640/15, EU:C:2017:39, punkt 30. Dom av , Grundza, C-289/15, EU:C:2017:4, punkt 32. Dom av , , C-566/11, C-567/11, C-580/11, C-591/11, C-620/11 och C-640/11, EU:C:2013:660. Dom av , Kommissionen mot , C-505/09 P, EU:C:2012:179. Pulp Mills on the (Arg. ), 2010 I.C.J. Dom av , Kommissionen mot , C-64/09, EU:C:2010:197. Beslut av , EnBW Energie , T-387/04. Trail Smelter (v. ), Volum 3 Reports of International Arbitral Awards (Award, , 1938; 11, 1941). Översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål En särskild utredare ska se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. 1.se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen, 2.identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för att nå klimatmålen, 3.redovisa på vilket sätt lagstiftningen är relevant för möjlig- heterna att nå klimatmålen, 4.prioritera lagstiftningarna utifrån förutsättningar att bidra till att dessa mål kostnadseffektivt nås, 5.se över denna lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag, 6.lämna nödvändiga författningsförslag, 7.redovisa eventuella ytterligare utredningsbehov, och 8.i konsekvensanalysen bl.a. beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och de globala koldioxidutsläppen. Ett delbetänkande ska lämnas . Uppdraget ska slutredovisas . antog ett klimatpolitiskt ramverk för . syftar till att skapa långsiktiga förutsättningar för en ambi- tiös och effektiv klimatomställning. Det klimatpolitiska ramverket består av nationella klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Det långsiktiga klimatmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att där- efter nå negativa utsläpp. Målet innebär att utsläppen av växthusgaser från svenskt territorium ska vara lägre 2045 än ut- släppen 1990. Målet omfattar inte alla utsläpp, bl.a. omfattas inte upptag i sektorn för markanvändning och skogsbruk. För att nå netto- nollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas i enlighet med internationellt beslutade regler. Kompletterande åtgärder som är kända handlar om nettoupptag i skog och mark, verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder samt av- skiljning och lagring av biogen koldioxid (bio-CCS), s.k. minus- utsläpp. Två av etappmålen på väg mot det långsiktiga målet innebär att utsläppen i i de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bör vara minst 63 pro- cent lägre än utsläppen , och lägre . Lik- som för nettonollmålet till 2045 omfattar etappmålen inte utsläpp och upptag i sektorn för markanvändning och skogsbruk. För att nå etappmålen till 2030 och 2040 får kompletterande åtgärder tillgodo- räknas i enlighet med internationellt beslutade regler upp till 8 pro- centenheter för . Det tredje etappmålet är att utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . klimatmål nås inte med nuvarande styrmedel utsläpp av växthusgaser har minskat med 27 pro- cent. Minskningen skedde framför allt mellan . Därefter har minskningen bromsat in och 2017 var det som utsläppen minskade med . minskade utsläppen jämfört med . Detta är inte förenligt med de klimatpolitiska målen till 2030, 2040 och 2045. Minskningstakten skulle behöva vara i genomsnitt mellan . De scenarier som har tagit fram över svenska utsläpp och upptag av växthusgaser visar att de mål som fastslagits i det klimatpolitiska ramverket inte kommer att uppnås med nuvarande styrmedel. I scenarierna base- rade på befintliga beslutade styrmedel bedöms de totala svenska utsläppen av växthusgaser vara 34–lägre än , vilket innebär ett utsläppsgap till målet på 31–36 mil- joner ton 2045. Nuvarande åtgärder och styrning bedöms således inte räcka för att klimatmålen ska kunna nås. Lagstiftning som kan hämma förutsättningarna att nå klimatmålen I tillämpas en rad styrmedel som direkt eller indirekt påver- kar växthusgasutsläppen. Basen i styrningen är prissättning av ut- släpp – dels genom skattesystemet, dels genom EU:s utsläppshandels- system. Exempelvis bedöms den svenska koldioxidskatten klart ha dämpat utsläppen av växthusgaser sedan den infördes . En annan typ av styrmedel som påverkar och styr utsläppen i är den lag- stiftning som tillämpas på olika verksamheter. är en del av EU och därmed är även unionens lagstiftning en central del av det svenska rättssystemet. En stor mängd lagar och andra regler har antagits i helt andra syften än att påverka växthusgas- utsläppen, men påverkar ändå indirekt förutsättningarna för att nå klimatmålen. är det centralt att beakta att annan lagstift- ning och andra mål styr mot andra angelägna samhällsmål med samma status och betydelse. Att löpande göra avvägningar vid målkonflikter är en av politikens, myndigheters och domstolars viktigaste uppgifter. Miljömålsberedningen gjorde i sitt betänkande En klimat- och luft- vårdsstrategi för (SOU 2016:47) bedömningen att klimatfrågan behöver integreras i arbetet i alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället. Detta då nästan all mänsklig verksamhet ger upphov till någon form av miljöpåverkan, och ofta även växthus- gasutsläpp. Om klimatmålen ska nås är det därför viktigt att se över hur klimatfrågan har integrerats i lagstiftning som utformats med syfte att reglera olika politikområden och vid behov anpassa denna så att den också är i linje med de klimatpolitiska målen. Att når de nationella klimatmålen är en viktig del för att leva upp till de åtaganden har genom FN:s hållbarhetsagenda, Agenda 2030 och . Klimatlagstiftning kan ge såväl synergier som målkonflikter med andra samhällsintressen. kan lagstiftning som har andra syften påverka utsläpp av växthusgaser i negativ riktning och därmed hämma möjligheterna att nå klimatmålen. Till exempel kan krav på utformning av bostäder och offentliga lokaler innebära mer om- fattande materialåtgång och större uppvärmningsbehov än nödvän- digt och livsmedelslagstiftningens krav på omhändertagande av olika livsmedel vid olika platser kan leda till ett stort transportbehov. Det finns även lagstiftning som inte är tydlig när det gäller roller och ansvar för minskad klimatpåverkan för samhällets aktörer, på lokal, regional och nationell nivå. Kommuner och regioner har inte explicit ansvar enligt lag för de klimatpolitiska mål som satt upp. Det finns förvisso exempel på när klimathänsyn inte tas i nödvändig utsträckning trots att lagstiftningen medger det, såsom i offentlig upphandling, men det finns också exempel på att lagstift- ningen inte erbjuder kommuner och regioner de verktyg som krävs för att de ska kunna ta den klimathänsyn som de önskar. En effektiv styrning mot utsläppsmålen genom lagstiftning krä- ver att de lagar och andra regler som påverkar utsläpp av växthus- gaser är utformade på ett ändamålsenligt sätt. Denna utredning syftar till att se över all relevant svensk lagstiftning för att skapa förutsätt- ningar för att nå klimatmålen inom det klimatpolitiska ramverket. Dessa kommittédirektiv bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. All relevant svensk lagstiftning ska ses över En lagstiftning är relevant för denna utredning om den – direkt eller indirekt – styr eller påverkar utsläpp av växthusgaser från svenskt territorium och därmed möjligheten att nå klimatmålen. Det ingår i utredarens uppdrag att identifiera relevant lagstiftning, redovisa på vilket sätt lagstiftningen är relevant för möjligheterna att nå klimat- målen och prioritera utredningens arbete utifrån bedömningar om lagstiftningarnas förutsättningar att bidra med de största och mest kostnadseffektiva utsläppsminskningarna så att dessa mål nås. Analysen bör påbörjas i utredningens inledande skede och vara vägledande för utredningens arbete. Den svenska lagstiftningen är omfattande och en genomgång av all lagstiftning för att bedöma dess relevans för klimatmålen vore mycket resurskrävande. I syfte att identifiera relevant lagstiftning bör utredaren beakta det underlag som redan finns i fråga om att skapa förutsättningar för hur klimatmålen ska kunna nås. Sådant underlag har tagits fram eller håller på att tas fram bl.a. av Naturvårds- verket, och Utredningen om kompletterande åtgärder för att nå negativa utsläpp av växthusgaser (dir. 2018:70). Skattelagstiftningens utformning har stor betydelse för möjlig- heten att nå de uppsatta klimatmålen. Det är därför angeläget att skatterna är utformade på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen avser att genomföra en omfattande skattereform och en grön skatteväxling, med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande, som båda ska bidra till att kli- matmålen ska nås. Det ingår därför inte i utredarens uppdrag att i denna utredning lämna författningsförslag inom skatteområdet. EU:s lagstiftning och internationell rätt påverkar i många fall hur svensk lagstiftning kan ändras och möjligheterna att införa nya åtgär- der. Utredaren ska i översynen beakta EU-lagstiftning och internatio- nell rätt och kan belysa eventuella brister i denna. Det ingår inte i uppdraget att föreslå grundlagsändringar. Det in- går heller inte i uppdraget att lämna förslag som ändrar nuvarande ansvarsfördelning mellan nationell, regional och nivå eller det kommunala självstyret. Utredaren ska även i sitt arbete beakta samhällsviktiga funktioner exempelvis totalförsvarets långsiktiga behov. Lagstiftning som bedöms ha förutsättningar att bidra till stora och kostnadseffektiva utsläppsminskningar ska prioriteras och bestämmelser som har antagits med stöd av den har betydande potential att styra utsläppen av växthusgaser i och därmed möjligheten att nå klimatmålen och bidra till den gröna omställningen.