sou · H9B350 · 2021-06-04 00:00:00 — bygg- des omkring 201 000 hyresrätter som 181 000 hyresrätter ombildades till bostadsrätter, en övervägande andel i storstockholms- området. En fjärde förklarande omständighet är att det svenska bostads- byggandet kännetecknas av höga byggkostnader och låg produk- tivitetsutveckling. Marknadskoncentrationen och graden av vertikal integration inom den svenska byggsektorn är hög. Vidare har flera utredningar konstaterat att ineffektiva och osäkra plan- och bygg- processer, byggregelverket, brist på byggbar mark och otydliga prin- ciper för marktilldelning tenderat att hämma konkurren- sen i byggsektorn.8 En femte förklarande faktor är kommunernas agerande för ett ökat bostadsbyggande. Kommunerna, som har planmonopol i , äger i många fall marktillgångar av exploaterbar mark. Därmed är kommunernas tilldelning och försäljning av mark viktig för att styra det potentiella byggandet och därmed påverka bostadsbyggandet. Ytterligare faktorer som kan bidra till förklaringen till varför det råder brist på hyresbostäder är hyressättningsregleringens utformning, se avsnitt 6.8 och 6.9 nedan. De skilda finansieringsförutsättningarna för produktionen av hyreshus i jämförelse med bostadsrätter, liksom skillnader i skattevillkoren i både producent- och konsumentleden, utgör andra viktiga förklaringsfaktorer.9 Den bostadspolitik som bedrivits tar sikte på flera av de nämnda faktorerna. Likaså har flera pågående utredningar uppdraget att lämna förslag som syftar bl.a. till att förenkla regelverket kring byggande och att under- lätta inträde på den ordinarie bostadsmarknaden. 7Boverket Rapport 2018:24, Behovet av nya bostäder 2018–2025; Reviderad prognos : av-bostadsbyggande/byggbehovsberakningar/. 8Konkurrensverkets rapport 2018:7 Bättre konkurrens i bostadsbyggandet En uppföljning av utvecklingen –2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, s. 23 och 34 ff. 9Rapport från 2015:2, (, R. ), Utbudet av bostäder i . ; Bo- verket, Marknadsrapport : Bostäder, rörlighet och ekonomisk tillväxt (2013a); Marknads- rapport : Bostadsbristen och hyressättningssystemet – ett kunskapsunderlag (2013b); se även , Sammanställning av länsstyrelsernas Regionala bostadsmarknads- analyser 2019 (Dnr 2442/2019). Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder När bostadsmarknaden fungerar väl kan människor finna en bostad för varje skede i livet och det är relativt lätt att hitta den typ av bostad som man önskar och har råd med. Den svenska hyresmarknaden kännetecknas av följande. (i)Avsaknaden av ett varierat utbud och (ii) långa köer till bo- städer, samt (iii) ett prissystem som fungerar mindre väl under rådan- de förhållanden (se under avsnitt 6.9 nedan) och (iv) utbredningen av svarta marknader. När bostadshyrorna inte avspeglar marknadspriset, dvs. vad hyran skulle vara på en fri marknad skapas förutsättningar för en svart marknad. Den svarta marknaden agerar som alternativ till kösyste- men för att fördela bostäder.10 I betänkandet Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning (SOU 2017:86) kartlades förekomsten av illegal handel med hyreskontrakt. Där konstaterades att handeln med hyreskontrakt är vanligast i Stock- holmsområdet, att en av fem unga hyresgäster betalat för sitt hyres- kontrakt liksom att den illegala handeln förekommer inom ramen för den organiserade brottsligheten. Förslagen har bl.a. lett till en utvidgad kriminalisering av handel med hyreskontrakt. Den svenska hyresmarknaden är således mindre väl fungerande för dem som står utanför bostadsmarknaden – en slutsats som även flera tidigare utredningar dragit (bl.a. SOU 2012:88 och SOU 2015:48), liksom ,11 Riksbanken12 och Finanspolitiska rådet.13 Även arbetsgrupper som tillsatts av intresseorganisationer har dragit dessa slutsatser.14 , Särskilda studier från 2019: Friare hyressättning och likformig bostadsbeskattning. Hur påverkas hushållen? (Rapport 2019), s. 11 f. 11Boverket, (2013a) och (2013b); samt , Sammanställning av länsstyrelsernas Regio- nala bostadsmarknadsanalyser 2019 (Dnr 2442/2019). 12Riksbanken, Finansiell stabilitet, rapport 2018:1; rapport 2018:2; 2019. 14Se fungerande bostadsmarknad (ordf. K. ) respektive : Hyresrätten (ordf. S. Attefall). Se även , K., ”En helhetspolitik mot bokrisen”, Ekonomisk debatt 2016 nr 4 s. 34 ff. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder 6.5En mindre välfungerande hyresmarknad har negativa samhällsekonomiska effekter Förhållandena på hyresmarknaden påverkar bostadsmarknaden i stort och samhällsekonomin, vilket beror på sambanden mellan bo- stadsmarknaden, arbetsmarknaden, kreditmarknaden och den ekono- miska tillväxten. Detta har belysts i flera utredningar och rapporter. Sambandet mellan bostadsmarknaden och den ekonomiska till- växten kan förenklat uttryckas som att regional tillväxt och en väl fungerande lokal arbetsmarknad lockar till sig arbetskraft, vilket i sin tur kan medföra ytterligare tillväxt, som den inflyttade arbetskraften ökar efterfrågan på bostäder. Bostadsmarknaden fungerar som ett smörjmedel för arbets- och utbildningsmarknaderna. Om hushållen blir mindre benägna att flytta för arbete eller utbildning, riskerar arbetskraftens produktivitet och flexibilitet att bli lägre, vilket påverkar tillväxten negativt. Det är således viktigt för svensk ekonomi och konkurrenskraft att företagen och institutionerna kan locka till sig efterfrågad arbetskraft och att arbetskraften kan befinna sig där den är mest produktiv. har såväl sysselsättningen, befolkningen och de totala inkomsterna ökat mest i de tre storstadsområdena , eller –Lund.15 har pekat ut trögrörligheten på hyresmarknaden som en av bostadsmarknadens strukturella problem.16 Det ska dock note- ras att det saknas kvalificerade analyser av omfattningen av rörlighet på den svenska bostadsmarknaden. I betänkandet Bostadsmark- naden och den ekonomiska utvecklingen (SOU 2015:48) anförs att flyttbenägenheten av arbetsmarknadsskäl är större hos dem som äger sin bostad än hos dem som bor i hyresrätt, vilket avviker från det internationella mönstret där rörligheten vanligtvis är störst bland hyresboende (a. bet. s. 30). I betänkandet anförs också den låga tillgången på hyreslägenheter som möjlig förklaring till att mönstren ser annorlunda ut i . har pekat på att en ökning av andelen hyresrätter medför en ökning av inflyttnings- kvoten till kommuner . Det visar enligt att hyresrätten är viktig för rörligheten inom landet.17 15Boverket 2013b, s. 3 f. 16Riksbanken, Finansiell stabilitet, rapport 2019:1 s. 9. 17Boverket, Bostäder, rörlighet och ekonomisk tillväxt, Marknadsrapport, 2013, s. 12. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder Bristen på hyresrätter kan föra med sig att konsumenter som hade föredragit ett hyresboende tvingas söka sig till äganderättsmarknaden, vilket påverkar prisbildningen på äganderätts- och bostadsrättsmark- naderna i stegrande riktning. I storstadsregionerna, särskilt , har kombinationen av efterfrågetryck på bostadsrättsmarknaden, om- bildningar från hyresrätter till bostadsrätter, den hittillsvarande be- gränsade nyproduktionen av hyresrätter, ojämlika skattevillkor för olika boendeformer, bristande konkurrens på byggmarknaden och hus- hållens gynnsamma finansieringsmöjligheter i kombi- nation med hushållens ökade disponibla inkomster bidragit till ökade priser på bostadsrättsmarknaden (SOU 2015:48 s. 68 f.).18 har upprepade gånger pekat ut hushållens höga skuld- sättning som det främsta hotet mot den finansiella och makro- ekonomiska stabiliteten i svensk ekonomi. Vidare har länge varnat för konsekvenserna av den dåligt fungerande bostads- marknaden och pekat på behovet av strukturella åtgärder i bostads- och skattepolitiken för att minska riskerna förknippade med hög skuldsättningsgrad hos befolkningen. Nybyggnationstakten av hyres- rätter har ansetts vara för låg i relation till befolkningsökningen.19 Även finansiella institutioner som , , , Europeiska kommissionen och systemrisknämnden (ESRB), har påtalat behov av struk- turella reformer av bostadsmarknaden i med hänvisning till det nämnda sambandet mellan den mindre väl fungerande bostads- hyresmarknaden, den ägda bostadsmarknaden och kreditmarknaden samt den sårbarhet den ökade skuldsättningen medför för samhälls- ekonomin i övrigt.20 6.6Behovet av fler hyresrätter i nyproduktionen Av sociala och samhällsekonomiska skäl är det av stor betydelse att det finns ett tillräckligt stort utbud av hyresbostäder för att täcka efterfrågan. Enligt prognoser , behöver 18Se även , Finansiell stabilitet, rapport 2019:1 s. 9. 19Riksbanken, Finansiell stabilitet, rapport 2018:1; rapport 2018:2; 2019:1; 2020:1. , Rapport 2019; IMF (IMF Country Report No. 16/355, 2016); Or- ganisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling () (Reform Agenda for 2017: Overview and Country Notes, 2017); Europeiska kommissionen (COM[2015] 85 Final Country Report ); ESRB (EUT, Recommendation of systemic risk board of 27 2019 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector in [ESRB/2019/9] [2019/C 366/06]). Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder mellan 592 000 och 664 000 bostäder byggas –2029. Prognosen bygger på SCB:s nationella befolkningsprog- nos. Ungefär sju av tio bostäder behöver tillkomma i storstadsregio- nerna –, och –. Även om just nyproduktionssegmentet inte nödvändigtvis utgör ett alternativ för alla hushåll skulle ökat utbud kunna medföra att rörligheten inom bostadsbeståndet ökar. Bostadshyresmarknadens hyressättningsreglering har varit föremål för utredning bruksvärdesreform. har ett antal utredningar tillsatts för att utreda reformering av hyressättningsregleringen. Som exempel kan nämnas införandet av presumtionshyresreg- lerna . När dessa infördes hade de allmännyttiga bostadsföre- tagen en hyresnormerande roll. Deras verksamhet styrdes av själv- kostnadsprincipen. För de privata bostadsföretagens del bestämdes hyran för en nybyggd lägenhet som huvudregel efter jämförelse med hyran för en likvärdig lägenhet i ett hus som ägs av ett kommunalt bostadsföretag på orten. När det inte fanns något kommunalt bo- stadsföretag på orten eller när företaget inte byggde nya hus, sakna- des därför jämförelselägenheter i den kategori som skulle vara hy- resnormerande. Om en rättslig prövning av hyran skulle aktualiseras av de inflyttade hyresgästerna skulle det även saknas jämförelse- material att ta fasta på vid prövningen. Bruksvärdesreglernas utgångs- punkt om jämförelseprövning utan hänsynstagande till kostnader och ålder ansågs även medföra svårigheter att kalkylera lönsamhet i inve- steringen. Den som producerar i ett läge där produktionskostnaderna är höga riskerar att jämförelseprövning sker med lägenheter där hu- set uppförts i ett läge där nyproduktionskostnaderna var lägre. Denna brist på förutsebarhet avseende hyresprövningen ansågs hämma investeringsbenägenheten i nyproduktionen. Utformningen av presumtionshyresreglerna ska förstås mot bakgrund av det sagda. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder 6.8Betänkanden med reformförslag efter presumtionshyresreformen 6.8.1SOU 2012:88 – Att hyra, från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler Utredningen hade att ta ett helhetsgrepp på hyreslagstiftningen för att utreda hur bostadsmarknaden bättre kan svara upp mot målsätt- ningen att vara väl fungerande. Uppdraget var att peka på föränd- ringar som främjar långsiktigt goda och förutsägbara villkor så att fler vill bo, förvalta och investera i hyresbostäder och peka på skill- nader med andra upplåtelseformer som hindrar utbudet att öka. Följ- aktligen innefattade problemanalysen och förslagen även förhållanden som hänför sig till det befintliga beståndet. I detta sammanhang är det analysen av de rättsliga förutsättningarna vid nyproduktionen liksom de förslag som lades fram som är av huvudsakligt intresse. Beträffande hyran konstaterades att hyressättning och de investe- ringsförutsättningar som följer av bruksvärde- och förhandlings- systemen framstod som nyckelfrågor för hyresmarknaden. I betän- kandet uttalades att systemen skapade marknadsförutsättningar som inte är gjorda för att avhjälpa en bristsituation och underbygga eko- nomisk utveckling i en dynamisk värld. Systemet har skapat köbild- ning som prisbildningsmekanism. Vidare anfördes att bruksvärde- och förhandlingssystemen allmänt hade fört med sig förhållandevis små skillnader i hyresrelationer, vilket inte speglade efterfrågan och därmed även konsumenternas värderingar. Systemen har bidragit till osäkerhet och minskad investeringsvilja i områden med starkt efter- frågeöverskott. Möjligheten att hyror i ingångna avtal kan åsido- sättas genom prövning vid hyresnämnderna, ansågs bidra till osäker- heten, vilket i kombination med relativt svagare lönsamhetskalkyler ansågs ha hämmat investeringsviljan hos företag i områden med efterfrågeöverskott, och därmed, hämmat utbudet. Regleringen av hyresmarknaden handlar om att en avvägning måste göras mellan producent- och konsumentintressena. Båda parter efterfrågar trygghet och förutsebarhet. Det ligger även i bådas intressen att det finns ett utbud i olika prisklasser. Marknads- förutsättningar som motverkar ett utbud av hyresrätter är inte av godo för konsumenterna; åtminstone inte för de bostadssökande som drabbas och tvingas till andra val. Goda villkor för uthyrning av bostäder kan därför innebära att värde skapas för konsumenterna. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder Avvägningen ska inte tippa över balansen till producenternas sida på ett sätt som innebär att hyresgäster inte kan känna trygghet i sitt boende eller beträffande sina kommande hyreskostnader. I betänkandet lämnades fyra förslag som tog sikte på hyressätt- ningsregleringen för att åtgärda bristerna på hyresmarknaden. 1.Ge uppdrag om utvidgad hyresstatistik för att öka marknadens trans- parens. Informationen om hyresnivåer i olika städer kunde ge en bild av hur hyresstrukturen skiljer sig åt mellan olika kvarter och distrikt inom städer liksom mellan hyreslägenheter av olika be- skaffenhet. Ett utvidgat uppdrag att ta fram en sådan statistik kunde ges till SCB, till marknadens parter eller till någon annan som kan bedömas ha möjlighet att producera efterfrågad information. 2.Använd sammanhängande bostadsmarknad som referensram för bruksvärde i stället för kommun. Här kan anmärkas att hov- rätts praxisbildning avseende ortsbegreppet sedermera kommit att utvidga begreppet i den riktning som utredningen eftersökte. Med ort avses numera inte kommun utan ett område med jäm- förbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden på bostads- hyresmarknaden (RH 2015:18, RH 2018:29). 3.Öka toleransen för hyresskillnader i hyresnämndernas prövningar. En återgång till ett väsentlighetsrekvisit, vilket var den avvikelse- grad som gällde års lagändringar och som tillät större hyresdifferenser innan den begärda hyran bedömdes vara oskälig, ansågs kunna ge större utrymme för vidgade hyresskillnader i en- lighet med vad som en gång avsågs med bruksvärdessystemet. 4.Utvidga möjligheten att ingå presumtionshyror till uppgörelser utan- för det kollektiva förhandlingssystemet och möjliggör indexreglering av presumtionshyror. Med hänvisning till att särregleringen av vissa nyproduktionshyror, s.k. presumtionshyror, kunde ge utrymme för en ökad spännvidd i hyressättningen, anfördes att presum- tionshyressystemet skulle utvidgas till att även omfatta indivi- duellt avtalade förstagångshyror. Hyresgästens behov av skydd mot alltför kraftiga hyreshöjningar ansågs kunna tillgodoses ge- nom indexklausuler. Indexreglering föreslogs som alternativ till presumtionshyresreglernas utgångspunkter i fråga om hyresrevi- dering . Indexrelaterade hyror ansågs innebära en stabil planeringsförutsättning för såväl hyresvärd Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder som hyresgäst i det att hyran helt styrdes av utvecklingen av till exempel KPI. Det föreslogs ytterligare ändringar som tog sikte på presum- tionshyror. Bland annat pekades på möjligheten att ge en myn- dighet, t.ex. hyresnämnderna, i uppgift att registrera presumtions- hyresavtal för att reducera osäkerheten kring hyran. Utredningens förslag i dessa delar ledde inte till lagstiftning. Utredningen pekade även på som en fungerande hyres- marknad och anförde att det tyska systemet med Mietspiegel bör ut- göra en ledstjärna för utvecklingen av det svenska systemet. 6.8.2SOU 2015:48 – Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen I betänkandet anförs att en marknad kan fungera otillfredsställande till följd av etableringshinder av olika slag och en hämmad investe- ringsvilja. Just den bristfälliga prismekanismen som återfinns i bruks- värdessystemet och dess oförmåga att spegla efterfråge- och utbuds- förhållandena och generera utbuds- och efterfrågeanpassningar lades fram som exempel på faktorer som hämmar investeringsviljan. Likaså anförs att osäkerhet förorsakad av reglering som tillför risker utöver normala marknadsrisker hämmar investeringsviljan. Av denna anled- ning ansågs en friare hyressättning, avvecklade etableringshinder och ett gott konsumentskydd utgöra ledord för en omreglering av hyresmarknaden. I betänkandet anförs att konsumentskydd kan bestå av tre delar. En form av besittningsskydd är besittningsskyddsreglerna i 12 kap. JB. En annan kan vara begränsningsregler rörande hyresutveckling under avtal. En tredje form är indirekt; hyresgästers ställning på marknaden stärks av att utbudet är varierat och rikt. Detta innebär att reformer som syftar till att förbättra producenters förutsätt- ningar för att etablera sig på hyresmarknaden stärker hyresgästernas ställning som konsumenter. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder 6.8.3SOU 2017:65 – Hyran vid nyproduktion, en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra Utredningens uppdrag var att se över den nuvarande modellen för hyressättning vid nyproduktion av hyreslägenheter, huvudsakligen presumtionshyresreglerna, i syfte att skapa bättre förutsättningar för att hyreslägenheter byggs i de delar av landet där det råder bostads- brist. I betänkandet uttalas att det kunde ifrågasättas om mindre ändringar av hyressättningssystemet skulle kunna påverka produk- tionstakten i den utsträckning som krävs för att råda bot på bostads- bristen, men att en förändrad modell om presumtionshyra emellertid kunde skapa bättre förutsättningar för fastighetsägare som produ- cerar bostäder. Detta skulle kunna bidra till att det blir mer attraktivt att producera och förvalta hyresbostäder. I betänkandet identifieras fördelar med modellen, vilka anknöt till den ökade förutsebarheten . Den ökade förutsebarheten som följer av förhandlingsöverenskom- melser om presumtionshyra ansågs bidra till stabilitet i hyresutveck- lingen , vilket kunde ge mervärde vid framtida försäljning liksom ge hyresgäster skydd mot oskäligt höga hyror. Det ansågs även att modellen kan ha bidragit till ökat byggande av hyresrätter. Ibetänkandet identifieras även följande brister med presumtions- hyresmodellen. 1.Svårigheter för parterna att nå en överenskommelse om presum- tionshyra. Parterna ansågs huvudsakligen ha svårt att komma överens om de ekonomiska förutsättningarna för projektet. De ekonomiska fak- torer som vållat störst oenighet är hyresvärdens avkastningskrav och schablonkostnad för drift och underhåll. 2.Avsaknaden av en allmän tvistlösningsmekanism när förhand- lingar om presumtionshyra strandar. 3.Oskäliga resultat till följd av svårigheter att ändra hyran . Presumtionshyran som modell utgår från att den första förhand- lade hyran kan revideras med hänsyn till den allmänna hyresutvecklingen på orten. I vissa lokala för- Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder handlingar tycks dock parterna haft svårt att komma överens vid de årliga hyresförhandlingarna. 4.Otydlighet i fråga om presumtionshyresreglernas tillämpning. Det ansågs vara oklart om presumtionshyresreglerna fick tilläm- pas när ett utrymme, som har varit en bostad men där- efter har använts för annat ändamål , återigen skulle användas som bostad. 5.Det finns en osäkerhet om vad som händer med hyran när pre- sumtionstiden löpt ut och hyrorna fasats in i bruksvärdessystemet. En presumtionshyra är vanligen högre än en hyra enligt bruksvär- desystemet på grund av förhandlingarnas skilda utgångspunkter. En presumtionshyra kan även vara lägre än bruksvärdeshyror, vilket kan vara fallet när hyresnivån satts ned till följd av statliga subsidier, t.ex. investeringsstöd för hyresrätter. 6.Övergripande problem med modellens konstruktion, såsom att modellen motverkar transparens i hyressättningen eftersom hy- reslägenheter med presumtionshyra är undantagna från jämförel- ser vid en prövning enligt bruksvärdesreglerna. I fråga om de brister som identifierats i betänkandet kan följande an- märkas. Punkterna 3, 5 och 6 är alltjämt inte lösta. Gällande punkterna 1 och 2: har upprättat en särskild ordning för att pröva tvister där förhandlingarna avser presumtionshyra. På den enskilda sektorn saknas sådana tvistlösningsorgan. På den del av bostadshyresmarknaden som följer re- kommendationer har således åtgärder vidtagits för att lösa tvisterna. Problematiken återstår på bostadshyresmarknadens andra hälft. Gällande punkt 4: Genom lagändringar har lagstiftningen förtydligats på så sätt att det är möjligt att tillämpa presumtionshyra för utrymmen som har använts som bostadslägenhet, och som därefter har använts till något annat, men sedan återställs till bostadslägenhet, vilket får anses ha undanröjt tidigare osäkerhet. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder Den enkätstudie som ingick i betänkandet Hyra vid nyproduktion – en utvärdering av modellen med presumtionshyra (SOU 2017:65) utvisar att presumtionshyresmodellen tillämpades i för de 10 445 hyresbostäder som producerades –. I av fallen sattes hyrorna efter direkta förhand- lingar mellan hyresvärden och hyresgästerna (egensatta hyror). av hyrorna var förhandlade bruksvärdeshyror. (Se a. bet. s. 99 f.) I SCB:s statistik över hyresrätter i nybyggda flerbostadshus fördelat efter modell för hyressättning, framgår att an- delen lägenheter som prissätts efter presumtionshyresmodellen har ökat till följd av investeringsstödet. Totalt är hyrorna för av lägenheterna kollektivt förhandlade presumtionshyror. 24 pro- cent av lägenheterna är egensatta. av lägenheterna är såle- des kollektivt förhandlade bruksvärdeshyror.21 Enligt 12 kap. 55 § andra stycket JB ska främst sådan hyra för lä- genheter som har bestämts i förhandlingsöverenskommelser enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) beaktas. I tredje stycket före- skrivs att presumtionshyror inte får beaktas. Det sagda innebär såle- des att jämförelsematerialet i huvudsak är begränsat till omkring en femtedel av hyresrätterna. Hyresvärdar som tillämpar egensatta hyror gör det som huvud- regel efter jämförelse med en kollektivt förhandlad hyra för en lik- värdig lägenhet på orten, oavsett om huset ägs av ett kommunalt bostadsföretag eller en privat hyresvärd. Denna ordning innebär att hyressättningen är förknippad med osäkerhet eftersom inflyttnings- hyrorna kan vara föremål för rättslig skälighetsprövning. Praxisge- nomgång av hyressättningsärenden som överklagats till –ger vid handen att villkorsprövning av nyproduktionshyror förekommer. Iett medialt uppmärksammat avgörande från (hov- rätts beslut i mål nr ÖH 8353-19), rörde det sig om egensatta hyror till följd av strandade förhandlingar med . I ärendet hade både den kommunala hyresvärden och 21https:///hitta-statistik/statistik-efter-amne/boende-byggande-och- bebyggelse/bostads-och-hyresuppgifter/avgifter-hyror-for-nybyggda- lagenheter/pong/tabell-och-diagram/hyresratter-i-flerbostadshus-ar-2019-fordelat-efter- region-typ-av-byggherre-och-modell-for-hyressattning/. Behovet av fler åtkomliga hyresbostäder hyresgästsidan åberopat jämförelseobjekt som inte ansågs vara i grova drag likvärdiga med prövningslägenheterna.