sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Vid riksdag konstaterade statsutskottet att ”åtskilliga utgifter för inre lys- och ren- hållningen samt sotning m. m.”1357 för detta palats betalades av sjunde huvudtitelns anslag för kronans hus och byggnader i , men övriga kostnader betalades genom anslaget under första huvudtiteln. Enligt propositionen borde kostnaden under sjunde huvudtiteln flyttas till första huvudtiteln, och så skedde också.1358 uttalade följande. ”Som genom Kongl. Brefvet blifvit förklaradt, att Prinsessan testamentariska disposition af , angående ifrågavarande palats, komme att lända till efterrättelse, och enligt berörde testa- mente är vordet förordnadt, att palatset alltid skulle tillfalla den äldsta Arffurste, som näst efter Kronprinsen egde rätt till kronan, och om någon eller Prinsessa icke funnes, tillfalla Kongl. Maj:t och Kronan till dess riket hug- nades med någon Arffurste eller Kongl. Prinsessa, samt, vid sådant förhållande, merberörde palats endast under vissa villkor kan för någon tid blifva Kronan tillhörigt, anser Utskottet, då öfrige för detta palats erforderlige utgifter bestridas af Första Hufvudtiteln, sig böra tillstyrka Rikets Ständer att bifalla hvad Kongl. Maj:t i ofvannämnde hänseende täckts föreslå.”1359 Palatset sorterade under , men eftersom det hörde till en stiftelse ansågs inte värdet kunna tillgodoräknas statsverket.1360 Ett familjefördrag slöts , ”ge- nom hvilket bestämdes, att den arffurste, som redan blifvit eller blefve laglig innehafvare af palatset, icke under sin lifstid skulle kunna, utan eget medgifvande, derifrån rubbas, så länge han fortfore att vara arffurste, i annat fall än om han efter successionsordning blefve kron- prins eller konung i ”.1361 begärde konungen medgivande till att stiftelsen skulle sälja fastigheten till statsverket, och att köpeskillingen skulle för stif- telsens räkning sättas in i mot årlig ränta till den därtill berätti- gade, den som stod näst i tur i tronföljden efter kronprinsen. Om en ny fastighet inköptes, skulle statsmedel inte få användas till reparation eller underhåll. Ko- nungens avsikt var att skulle föreslå en av de tre personer som skulle 1357 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 82, s. 2. 1358 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 18; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 82, s. 2-3; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 117, s. 223-224. 1359 riksdag, Bihang, statsutskottets bet. nr 82, s. 2-3. och stadfästelse därav finns återgivna i prop. 1902:67 s. 6-7 och 1911:153 s. 3-4. Se även , och , Utredningar rörande statens mark och tomter i . V. Norr- malm I, : , 1913, s. 34-36 och SFS 1829:36. 1868:16 s. 4, 1885:32 s. 5, 1894:36 s. 3. 1902:67 s. 8. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom delta i förvaltningen av försäljningsintäkten, och att de övriga två förvaltarna skulle föreslås av respektive stiftelsens förmånstagare.1362 upphörde medlen att förvaltas av , och upphörde regeringen att utse en person att delta i förvaltningen av tillgångarna (se även avsnitt 6.7.3. Fastighetsbeteckningen är mindre 1 och adressen är 2. anges ha sorterat under sedan 1860- talet1364 och troligen även , eftersom inköpet av det finansierades genom Slotts- byggnadsdirektionen.1365 Byggnaden ersattes av det nuvarande hus (se av- snitt 6.5.5. ”Öfver-Hofstallmästare-bostället”, ”Under-Stallmästare-bostället” och ”F. d. Oldenburgska huset” Enligt en karta fanns på den sydvästra delen av , på båda sidor om den dåvarande (på nuvarande plats), den kungl. stall- gården med västra och östra . stallgården motsvarar i stora drag den senare fastigheten 1. Precis norr om västra fanns hovgulddragaren C. Olden- burgs tomt.1367 ”Vår HofStallByggnad” ställdes under över- inseende.1368 Överhovstallmästarebostället var beläget på Helgeandsholmen1369 och sorterade under Riksmarskalksämbetet.1370 Detta, liksom övriga hovstallsbyggnader på ,1371 utrymdes i samband med byggandet av nytt riksdagshus där och nytt hovstall på artilleriplanen, det vill säga där nu är beläget.1372 Med benämningen understallmästarebostället åsyftades antagligen någon av de övriga byggnader som var belägna i anslutning till på , eftersom den 1902:67, statsutskottets bet. 1902:70, rskr. Se även , och 1913 s. 36-39. 2007/08:1 utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning s. 108-109, bet. 2007/08:FiU2 s. 6 och 39-40; rskr. 2007/08:112-115. 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4, 1903:38 s. 7, 1910:22 s. 6. 1365 och 1911 s. 71-75. brev till i Bergfalk s. 43-45. 1920:211 s. 6, 1929:131 s. 22, SOU 1925:15 s. 24 och 26. 1367 , Utredningar rörande statens mark och tomter i . och Norr- ström, : , 1913, karta mellan s. 24 och 25. brev till i Bergfalk s. 43-45. 1369 , utlåtanden och memorial nr 94, Utlåtande i fråga om Hel- geandsholmens ordnande och hofstallets dermed sammanhängande flyttning till Artilleriplanen och närliggande mark, samt Bihang nr 32, handlingar, hörande till frågan om ordnande, 1877, s. 9. 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4. 1371 Endast 1868 nämns utöver de andra byggnaderna på som en egen egen- dom, se statsutskottets bet. 1868:16 s. 4. 1372 Sammansatta stats- och bankoutskottetst bet. 1888:5, rskr. 1888:74-76 (identiska, ställda till konungen, riksbanksfullmäktige resp. riksgäldsfullmäktige) s. 2, jfr prop. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom upphörde att nämnas som de andra där belägna byggnaderna. Byggnaden sorterade under Riksmarskalksämbetet.1373 F.d. Oldenburgska huset är med all sannolikhet en byggnad på den karta förekommande Oldenburgska tomten. Egendomen var belägen på och ägdes av staten1374 samt sorterade under Riksmarskalksämbetet.1375 Utifrån den nämnda kar- tan och Stockholmskarta jämförda med en utförd utredning framstår det som att f.d. Oldenburgska tomten senare blivit en del av fastigheten 1- 2, kallad västra . Fastigheterna norr därom, 3-6, ägdes av änke- drottning dödsbo och disponerades till stora delar av hovstallet.1376 d. Enke-Drottningens Stallmästare-boställe” Den f.d. änkedrottning som avses är är således samma hovstall som det som var änkedrottning och hertigens av Östergöt- land hovstall och som då betecknas med namnen Röda , kvarteret och Annægränden och var beläget vid Tegelbacken.1378 Egendomen sorterade under Riksmar- skalksämbetet.1379 Detta stall kallades senare på , hörde samman med Arvfurstens palats1380 och sorterade under Riksmarskalksämbetet.1381 konstaterades att det var fråga om tomt nr 19 på enligt numrering (utmed ), att den hade ägts av prinsessan och tillsammans med Arvfurstens palats hade tillfallit den av henne bildade stiftelsen. Från denna stiftelse hade sedan Arvfurstens palats men inte stallbyggnaden sålts till staten . Eftersom egendomen tillhörde en stiftelse ansågs inte värdet kunna tillgodoräknas statsverket.1382 föreslog konungen i en proposition att fastigheten skulle säljas och intäkten tillfalla stiftelsen på samma sätt som skett med Arvfurs- tens palats. Detta medgav riksdagen.1383 På fanns även förfallna fat- bursbyggnader som ersattes av fatburen på Kungsholmen.1384 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4. 1374 , utlåtanden och memorial nr 94, Utlåtande i fråga om Hel- geandsholmens ordnande och hofstallets dermed sammanhängande flyttning till Artilleriplanen och närliggande mark, Bihang nr 32, handlingar, hörande till frågan om ordnande, 1877, s. 9. 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4. 1376 , utlåtanden och memorial nr 94, Utlåtande i fråga om Hel- geandsholmens ordnande och hofstallets dermed sammanhängande flyttning till Artilleriplanen och närliggande mark, Bihang nr 32, handlingar, hörande till frågan om ordnande, 1877, s. 14. 1907:44 s. 4. 1867:39, statsutskottets bet. 1867:75, rskr. Namnet Röda finns kvar som be- teckning för det kvarter där Centralpalatset ligger och har gett namn åt därinvid. 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4, 1903:38 s. 7, 1910:22 s. 6. 1867:39 s. 1. 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4, 1903:38 s. 7, 1910:22 s. 6. 1906:61 s. 3-7. 1911:153, statsutskottets bet. 1911:174, rskr. 1384 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, bd 1, prop. nr 1, s. 10; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 8, s. 5-6; saml. 10, avd. 1, rskr. nr 2, s. 3-4. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom På tomt nr 15 på sydvästra hörn uppfördes en fatbur. Denna avvecklades dock på 1840-talet.1385 inrättades en fatbur samt lokaler för Hus- gerådskammaren på tomt nr 11 (senare nr 17) på den nordöstra sidan mot Riddarholmska- nalen. På den tomten hade kronprinsen haft sitt hovstall.1386 När den nedan nämnda fatburen på köptes in var ett av skälen att fatbursbyggnaden på skulle bli oanvändbar på grund av järnvägens framdragande över tomten.1387 Tomten minska- des i storlek i samband med att en gångväg utmed järnvägen skulle byggas.1388 Egendomen sorterade under samt kallades f.d. fatburen och även in på 1890-talet.1389 Fatburen torde ha avvecklats helt senast i samband med att bygg- nad uppfördes på tomten åren 1887-90.1390 ”Husgerådskammarens Magazin å ” Detta magasin har jag inte hittat några närmare upplysningar om. Stock- holmskarta framgår att det fanns en förrådsbyggnad på . Dessutom fanns In- tendenturförrådet, som var förråd för arméns behov. Möjligen är det denna byggnad som avses, vilken under namn av Slottsmagasinet i an- vändes för förvaring av troféer.1391 ”Tvättstugan under ” Detta torde vara den tvättinrättning ”i utmed ”1392 som sedan nämns i anslutning till att skulle utrymmas för att nuvarande riksdagshus skulle byggas där. Den var belägen i valven till en kajanläggning utmed den s.k. Gröna gången på norra sida.1393 d. Oxenstjernska huset och Vaktstallen derinvid” Den del av det Oxenstiernsta huset som användes till husgerådskammaren och till hög- vakten anförtroddes åt i samband med Slottsbyggnadsdirek- tionens nedläggande. Genom byggnadernas läge och ändamål ansågs de höra till slottet.1394 1385 , Utredningar rörande statens mark och tomter i . I. , : Riks- arkivet, 1910, s. 26-32. 1386 1910 s. 50. 1387 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, bd 1, prop. nr 1, s. 10; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 8, s. 5-6; saml. 10, avd. 1, rskr. nr 2, s. 3-4. 1868:11, statsutskottets bet. 1868:63, rskr. 1868:32; se även prop. 1882:6, statsutskottets bet. 1882:39, rskr. 1882:46; 1910 s. 67. 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4. 1390 Detta nämns dock inte uttryckligen i prop. 1885:1 bilaga Åttonde hufvudtiteln eller rskr. 1391 Nordisk familjeboks uggleupplaga bd 25 sp. 1467-1468. 1888:74-76 s. 2. 1393 Bååth 1913 s. 31. Det finns en Ordning, Som uti Kongl. Twättstuga i akt tagas bör, , som avser denna tvättstuga; nya versioner med tillägg , , , . (), Instruktioner, ceremoniel, gratifikationer, utmärkelsetecken, matriklar m.m., vol. 2 nr 24. brev till i Bergfalk s. 43-45. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Byggnadena nämndes också vid riksdag.1395 Enbart f.d. Oxenstiernska huset nämndes i följande förteckningar bland de fastigheter som sorterade under Riksmarskalks- ämbetet, men återkom vaktstallen som en särskilt nämnd enhet.1396 Detta var uppen- barligen nya vaktstall, eftersom det anslogs medel för uppförande eller anordnande av vaktstall i Kungl. närhet.1397 sorterade en del av Oxenstiernska huset med tvättinrättning och vaktstall under medan en del disponerades av Fi- nansdepartementet och sorterade under Byggnadsstyrelsen.1398 disponerades hela byggnaden av och sorterade under Byggnadsstyrelsen.1399 Det är här, för att vara mera exakt, fråga om olika byggnader på samma fastighet. På fastigheten 13 finns dels Oxenstiernska huset eller Oxenstiernska pa- latset i det sydöstra hörnet (egentligen en flygel till ett palats som aldrig kom att byggas), dels en byggnad utmed , ibland kallad Husgerådskammaren, ibland Oxenstiernska hu- set och ibland Oxenstiernska annexet, dels ock en byggnad utmed Högvaktsterrassen. Det är byggnaderna utmed (numera lokaler för Husgerådskammaren och Fat- buren, bl.a. tvätteriet1400) och utmed Högvaktsterrassen (vaktstallen, uppförda omkring ) som är av intresse här och ingår i dispositionsrätten.1401 När det gäller Oxenstiernska huset vid följer detta av ett kungl. brev ;1402 i det samman- hanget angavs att Oxenstiernska huset eller palatset i det sydöstra hörnet disponerades av och senare . Denna fördelning av fastighetens olika funktioner framgår av den utredning som färdigställdes . Karta över 13 med omgivningar. 1395 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 40 s. 6. 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4, 1903:38 s. 7 och 33, 1910:22 s. 6 och 27. 1888:74-76 s. 2, SOU 1925:15 s. 24 (anges där byggt ). 1920:211 s. 6, 22, 34 och 45. 1929:131 s. 32. 1400 Tillbyggt enligt SOU 1925:15 s. 24. 1401 Se SOU 1925:15 s. 415 och 421. Bexhed 2020 s. 236 nämner att även palatset användes för bostad för kungens pager in . 1402 , Kammarexpeditionen, Registratur B1a:20, kungl. brev , s. 406-408. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Det framgår därav att fastighetens nuvarande gränser grundas på en karta samt en uppmätning . Dessa handlingar ifrågasattes dock i utredningen eftersom den östra delen av tomten enligt utredarna rätteligen hörde till slottsplanen.1403 ”Fatburen å ” Detta är fastigheten 2, som köptes in i stället för fatbursbyggnader på och som blivit förfallna respektive skulle bli oanvändbara på grund av järnvägens byggande.1404 Fatburen krävde närhet till vatten, så att det där förvarade linnet skulle kunna tvättas. På fastigheten 2 fanns en byggnad som kunde använ- das till tvättstuga samt tork-, mangel- och stryksalar.1405 Egendomen sorterade under Riks- marskalksämbetet.1406 Fastigheten såldes , och tvättinrättningen inrymdes genom en påbyggnad i huset utmed Prästgatan.1407 Området kallas nu Fågelbärsgården. Detta hovstall ersatte de olika hovstall som nämns ovan.1408 Medel för byggandet bevil- jades . Genom att skulle byggas på Helgeandholmen gavs anledning att samordna hovstallen på en plats.1409 stod klart år 1893.1410 Egendomen sorterade under Riksmarskalksämbetet1411 och ingår fortfarande i dispositionsrätten.1412 Genom ett kungl. brev upplöstes Riddarholmsförsamlingen, och dess område förenades med Storkyrkoförsamlingen. upphörde att an- vändas som gudstjänstlokal.1413 Av handlingar vid riksdag framgår indirekt att kyrkan enligt redan fattat beslut skulle ställas under vård för att vara ett kungligt begravningskapell.1414 Den är också alltsedan ordensväsendets inrättande 1403 och 1911 s. 62-71. 1404 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, bd 1, prop. nr 1, s. 10; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 8, s. 5-6; saml. 10, avd. 1, rskr. nr 2, s. 3-4. 1405 , Utredningar rörande statens mark och tomter i . , : Riksar- kivet, 1910, s. 91-96, SOU 1925:15 s. 93-94. 1868:16 s. 11, 1885:32 s. 6, 1894:36 s. 4, 1903:38 s. 7, 1910:22 s. 6. 1911:33, statsutskottets bet. 1911:13 och rskr. 1408 Se t.ex. prop. 1907:44 s. 5. 1888:74-76, jfr prop. 1895:52 s. 1-4 och 38-41, SOU 1925:15 s. 24 och 26. 1903:38 s. 7, 1910:22 s. 6, 1920:211 s. 6, 1929:131 s. 22. 1412 Bexhed 2020 s. 235, Överenskommelse , jfr Överenskommelse . Se nedan av- snitt 6.4.9. 1413 , I. Byggnadshistoria, 1928, i och (utg.), kyrkor. kyrkor bd II hft. 1, s. 20. 1414 Se anförande. riksdag, ridderskapet och adelns protokoll, bd 2, s. 185-188 på s. 187, jfr motion av ibid. s. 179-185, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 168, s. 803- 806, bd 10, rskr. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom ordenskyrka för Serafimerorden, och riddarnas vapen skulle målas på kopparplåtar och sättas upp i ”Riddarholms-Kyrkans Chor, der Riddarne sitt säte hafwa”.1415 Enligt ett kungl. brev skulle ”vården om Riddarholms Kyrkan hä- danefter [---] öfvertagas af både Öfver Intendents Embetet och Riks Marskalks Embetet sålunda, att tillsyn öfver Kyrkans yttre delar, jemte dess underhållande till murar, tak, väggar, golf och hvalf, ombeförjes af förstnämnde Embets Myndighet, samt inseendet öfver Kyrkans inre, med hvad dertill hörer, af Riks Marskalks Embetet”.1416 Denna uppdelning gäller ännu.1417 6.4.9.Förhållandet mellan statsverket (och ) och hovstaterna () beträffande slotten gjordes genomgripande förändringar avseende förhållandet mellan Byggnads- styrelsen och ståthållarämbetena när det gäller slottens förvaltning.1418 Detta kommer att tas upp i detalj i avsnitt 6.5.10, eftersom förändringen till stor del har med fördelningen mellan hovstats- och slottsstatsanslagen att göra. Men i förändringen ingick några aspekter som är relevanta för själva dispositionsrätten. De under slotten fortfarande lydande skogs- och jord- bruksegendomarna (de delar som inte hade varit utarrenderade och som fortfa- rande brukades av slottsförvaltningarna) skulle föras över till den statliga domänfonden, med undantag för , som fortfarande ansågs böra i sin helhet lyda under slottsförvaltningen vid . Ansvaret för underhåll av slotten flyttades till Bygg- nadsstyrelsen som skulle utföra detta i samråd med , medan Riksmar- skalksämbetet genom respektive ståthållarämbete fortfarande skulle ha hand om ”den ome- delbara vården och skötseln av slottsbyggnaderna med vad därtill hörer”1419 samt även par- kerna. De byggnadstekniska frågorna skulle handläggas av i samråd med . skulle fastställa generalplan och stå för kostna- derna för byggnadsunderhållet. Avsikten var att förhållandet mellan och ståthållarämbetena skulle motsvara förhållandet mellan och länsstyrel- serna när det gällde vården av länsresidensen. Vid slotten förekom uthyrning av vissa bostäder m.m., och i den delen kom Riksmar- skalksämbetet och överens om följande. ”Den av slottsförvaltningarna bedrivna uthyrningsverksamheten torde lämpli- gen böra fortfarande skötas av dessa. De böra sålunda välja hyresgäster och i samråd med träffa avtal med dessa samt av inkomsterna be- strida löpande utgifter för byggnadernas inre skötsel, liksom utgifter för vatten, elektricitet och andra till hyresgästerna enligt kontrakten utgående förmåner. De slott, vid vilka hyresverksamheten är av sådan omfattning, att nämnda utgifter på angivet sätt böra bestridas, äro , och . 1415 27 § stadga för Serafimerorden i förordningen angående trenne Riddare-Orden i Modée bd 4 s. 2619-2634 på s. 2625. 1416 , , Registratur 1847 januari-juni, kungl. 1417 Bexhed 2020 s. 240. 1944:228, statsutskottets bet. 1944:88, rskr. 1944:248; prop. 1945:1 bilaga Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1945:1 och 1945:26, rskr. 1945:1 och 1945:32. 1945:1 bilaga Första huvudtiteln s. 2, se även s. 8. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom mån dylik verksamhet förekommer vid övriga slott, böra däremot inkomsterna från densamma i sin helhet inflyta till fastighetsfonden, medan underhållet hand- haves och bestrides såsom för slottsbyggnaderna i övrigt.”1420 Beträffande uthyrning av bostäder och upplåtande av andra nyttjanderätter har Bram- stång funnit att detta är en rätt som ingår i dispositionsrätten, då särskilt i förhållande till hovanställda m.m. Att slotten kan begagnas av den kungl. familjen är därvid en något annan sak och nämns uttryckligen överenskommelse och ”lämnar utrymme åt en be- tydande handlingsfrihet inom konungahuset”.1421 Under , och fanns jord- och skogsegendomar, men runt övriga slott endast park eller trädgårdar. Beträffande de tre slotten gjordes uppdel- ningar av marken mellan fastighetsfonden och domänfonden, medan övriga slott samt Djur- gården helt fördes till fastighetsfonden. Förvaltningen av skulle inte ändras utö- ver på så sätt att överskottsmedlen redovisades till den statliga fastighetsfonden och Bygg- nadsstyrelsen. Förändringen föranledde förhållandevis detaljerade beräkningar av omkostna- derna för förvaltningen av de olika slotten; dessa ska inte tas upp här men återfinns budgetproposition. biföll förslagen i propositionen och förändringarna bör- jade gälla . uppkom frågan om borde hanteras på samma sätt som övriga kungsgårdar men också om vilken rätt till granskning revisorer hade. Revisorerna hade inte enbart granskat medlens användning utan också påkallat utredning av om dispositionsrätten var tidsanpassad och ändamålsenlig. fann inte att någon utredning var befogad och noterade att revisorerna hade fått alla uppgifter de hade begärt. De principiella frågor som hade aktualiserats fick därmed inte något egentligt svar.1422 När avvecklades fördes vissa delar av statens fastighetsbestånd över till det bildade , nämligen sådana fastigheter som inte var lämp- liga att förvalta i aktiebolagsform. Detta var de s.k. bidragsfastigheterna, de som inte genere- rade tillräckliga intäkter för att täcka kostnaderna för deras förvaltning. Dit hörde de kungliga slotten och . I samband med detta konstaterades i propositionen att Byggnads- styrelsen hanterade den byggnadstekniska vården av slotten, medan ansva- rade för den dagliga förvaltningen och tillsynen samt vården av parker och trädgårdar. Det noterades att de kungliga slotten disponerades av den regerande kungliga familjen och att konungen för evärdlig tid hade dispositionsrätt till Djurgården.1423 tillkännagav att regeringen skulle återkomma i vissa frågor om bl.a. statens ansvar för slotten.1424 När rege- ringen gjorde det var det med den preciseringen att slotten inte bara skulle kvarstå i statlig 1945:1 bilaga Första huvudtiteln s. 3. 1421 Bramstång Hov och slott s. 245-250, citatet från s. 249. 1969:179, bet. 1969:51 med bilaga revisorers granskningspromemoria nr 5 och 7/1968, rskr. Se även Bramstång Hov och slott s. 166-167, 237-243 och 263-275 samt för prövning av en tidigare revision statsutskottets bet. 1880:17 s. 1-3. 1991/92:44 s. 22-23. 1991/92:FiU8 s. 12-14 och 17-18, rskr. 1991/92:107. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom ägo, utan slottsmiljöerna skulle bevaras sammanhållna, det vill säga dittills tillhörande mark skulle fortfarande förvaltas tillsammans med slotten.1425 I regleringsbreven har det angetts att ska ”lämna en särskild redovisning av kostnaderna för underhålls- och restaureringsarbetena för de kungliga slotten och rikets fästningar.”1426 När ett sådant krav saknas blir det svårt att utvärdera om fullgör sitt ansvar utifrån den kungl. dispositionsrät- ten och hur mycket underhålls- och restaureringsarbetena för de kungliga slotten kostar. Därtill kommer att det inte längre finns någon särskild enhet inom som har ansvar just för slotten. träffades en överenskommelse mellan på statens vägnar som fastighetsägare och samt som företrä- dare för H.M. Konungens dispositionsrätt. Överenskommelsens syfte var att klarlägga fas- tighetsägaransvaret inom de båda organisationerna och mot utomstående samt ansvaret för inbrottslarmanläggningar.1427 Det nämndes att överenskommelsen ”avser ersätta tidigare överenskommelser mellan parterna”,1428 men vilka de överenskommelserna var anges inte. För fastighetsverket undertecknade generaldirektören och den antikvariska chefen, för hovet riksmarskalken och ståthållaren. träffades en ny överenskommelse som skulle ersätta överenskommelsen , undertecknad av en fastighetschef inom och ståthållaren.