sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Sammanfattningsvis skulle alltså ett förslag om automatiskt för- värv av svenskt medborgarskap vid födelsen innehålla bestämmelser om att barn som har fötts som statslösa i och har minst en förälder med permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet ska kunna förvärva svenskt medborgarskap. Sådana bestäm- melser skulle enligt utredningens uppfattning lämpligast placeras i 2 § medborgarskapslagen, som handlar om förvärv av medborgarskap vid födelsen. I avsnitt 4.4.3 resonerar utredningen om hur ett system med automatiskt förvärv skulle kunna gå till och vilka för- och nack- delar som finns med ett sådant system. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet 4.4.3Hur kan ett automatiskt förvärv gå till? Bedömning: I ett system med automatiskt förvärv av medbor- garskap för statslösa barn födda i , med en förälder som har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet, bör ansvara för beslut om registrering av svenskt med- borgarskap. Vid införandet av ett automatiskt system bör det finnas be- stämmelser i folkbokföringsförordningen om att , i ärenden om folkbokföring efter anmälan av ett barns födelse, om det inte är obehövligt, ska kunna begära yttrande från Migrations- verket i frågan om 1.barnets förälder har permanent uppehållstillstånd i , och 2.barnet är statslöst. Det bör också tas in bestämmelser i förordningen med instruk- tion för om att ska bistå Skatte- verket med bedömningen av statslöshet i ärenden om folkbok- föring efter anmälan av ett barns födelse. och bör enas om principerna för bedömningen av statslöshet. Som framgår av avsnitt 3.2.3 så ska ett barns födelse anmälas till för att bl.a. ska pröva om barnet ska folk- bokföras. I samband med folkbokföringen av barnet tilldelas barnet ett personnummer och registrerar uppgifter i folkbok- föringsdatabasen bl.a. om barnets vårdnadshavare, födelsehemort och medborgarskap. Före registrering av barnets medborgarskap utreder bl.a. vilket medborgarskap det nyfödda barnet har. Av praxis framgår att vid registreringen som utgångspunkt har att utgå från lätt konstaterbara fakta.7 Barn som har en förälder som är svensk medborgare registreras i enlighet med 2 § medborgarskapslagen som svensk medborgare i folkbokföringsdatabasen (jfr prop. 2013/14:143 s. 18). Om barnet inte är svensk medborgare utreder barnets medborgarskap utifrån föräldrarnas medborgarskap och lagstiftningen i deras respek- tive hemländer. Utredningen kan resultera i att beslutar 7RÅ 2000 not 122. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet att barnet ska registreras som medborgare i ett visst land, som stats- lös eller med okänt medborgarskap. När det gäller barn till två personer som är statslösa beslutar t.ex. att barnet ska registreras som statslöst. Om modern är ogift och statslös görs en utredning om medborgarskapet. Rent allmänt gäller att om en ogift kvinna föder ett barn behöver det fastställas vem som är den andra föräldern. Fastställande av faderskap (men också moderskap och föräldraskap) görs vid socialnämnden i kommunen eller genom en dom (jfr 1 kap. 1 § och 2 kap. 1 § ). För nyfödda barn med ogifta föräld- rar görs således en föräldraskapsutredning. Uppgift om faderskap för barn som fötts av ogift mor finns således inte i folkbokföringsdata- basen för barnets folkbokföring, dvs. i samband med att barnet folkbokförs och barnet tilldelas ett personnummer. Om barnets mor är utländsk medborgare och barnets far är svensk så kommer barnets medborgarskap i folkbokföringsdatabasen att änd- ras till svenskt medborgarskap i samband med registreringen av det genom bekräftelse eller dom fastställda faderskapet. Även gör bedömningar av olika länders medbor- garskapslagstiftningar och av om ett barn är statslöst i samband med anmälningar enligt 6 eller 7 § medborgarskapslagen, eller anmälningar avseende unga vuxna enligt 8 § samma lag. Under handläggningen beaktar bl.a. vilket medborgarskap barnets föräld- rar har, var barnet är fött och vilken eller vilka utländska medborgar- skapslagstiftningar som kan vara av betydelse för bedömningen av statslöshet eller medborgarskap. Om kommer fram till att kriterierna för att bevilja medborgarskap är uppfyllda ska myn- digheten i enlighet med 9 § medborgarskapsförordningen (2001:218) underrätta om beslutet att en person blivit svensk med- borgare efter anmälan eller ansökan enligt medborgarskapslagen. Medborgarskapet registreras därefter i folkbokföringsdatabasen. Uttalanden i bl.a. förarbeten och i UNHCR:s rapport om stats- löshet (se avsnitt 3.2.3) ger vid handen att och Migrations- verket ibland gör olika bedömningar av en persons medborgarskap och/eller statslöshet. En bidragande orsak till detta är enligt UNHCR att det saknas en definition av statslöshet i svensk rätt och att myn- digheterna i fråga har separata databaser som inte stäms av mot varandra. och har dock uppgett till utredningen att har tillgång till folkbokförings- uppgifter genom aviseringssystem Navet. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet i Navet hämtas från folkbokföringsdatabasen och uppdateras i prin- cip . Myndigheterna har också uppgett att deras olika bedöm- ningar av statslöshet beror på att de inte alltid gör samma bedömning av vem som blir statslös, vilket grundar sig på att de gör olika tolk- ningar av utländska medborgarskapslagstiftningar. Ett barn som är fött t.ex. av en somalisk ogift mor anser vara statslöst med motiveringen att medborgarskap endast kan härledas från fadern och det inte är möjligt för ett barn att förvärva somaliskt medborgarskap från fadern om föräldrarna inte är gifta med varandra eftersom något rättsligt faderskap då inte kan komma till stånd enligt somalisk lag- stiftning. å sin sida anser att ett barn fött till en somalisk mor och far är somalisk medborgare och således inte stats- löst. Detta är enligt utredningen inte optimalt. Båda myndigheterna tillämpar, såvitt framkommit, emellertid definitionen av statslöshet konvention. Med beaktande av vad som sägs i avsnitt 4.4.1 och 4.4.2 ovan om automatiskt förvärv och med beaktande av att såväl , som gör utredningar av barns statslöshet vid med- borgarskapsförvärv framstår det som rimligt att en eller båda dessa myndigheter åläggs uppgiften att hantera ett automatiskt förvärv av medborgarskap om ett sådant system ska införas. Utgångspunkten bör i sådana fall vara att hanteringen ska vara så smidig som möjligt och att man nyttjar de system och/eller strukturer och kanaler som redan finns tillgängliga. beslutar om registrering av svenskt medborgar- skap vid automatiska förvärv enligt 2 § medborgarskapslagen efter att ha mottagit en anmälan om ett barns födelse. Detta är en förhål- landevis enkel uppgift eftersom den är beroende av att en förälder är svensk medborgare, vilket normalt är lätt konstaterbart med hjälp av uppgifter som redan finns i folkbokföringsdatabasen. Detta är också i linje med myndighetens uppgift att i folkbokföringshänseende regi- strera lätt konstaterbara fakta. Det är dock inte ovanligt att Skatte- verket gör utredningar av andra länders medborgarskapslagstiftningar innan registrering av ett barns medborgarskap kan ske. uppdrag innefattar att bedöma landinformation och andra länders lagstiftning såväl vid prövningen av en persons rätt till t.ex. asyl som vid prövningen av svenskt medborgarskap enligt bl.a. 6, 7 och 8 §§ medborgarskapslagen. får också dagliga aviseringar om ett barns medborgarskap i ett visst land, om Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet barnet är statslöst, om barnets medborgarskap är under utredning eller om medborgarskapet för barnet är okänt från aviser- ingssystem Navet. Mot bakgrund av vad som sagts bör ett eventuellt system med automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap, enligt utredningens uppfattning, samordnas mellan de nämnda myndigheterna. Detta då ett automatiskt förvärv av medborgarskap för statslösa barn födda i lämpligast initieras genom den anmälan om barns födelse som kommer in till i anslutning till att ett barn föds. För att medborgarskapsförvärv ska kunna ske måste det i sådana fall dock stå klart att det nyfödda barnet är statslöst och har en förälder som har permanent uppehållstillstånd och hemvist i . Uppgifter om permanent uppehållstillstånd finns hos . Skatte- verket behöver således antingen be att kontrollera att minst en förälder innehar permanent uppehållstillstånd, eller skicka över uppgifter om det barn för vilket denna uppgift ska kontrolleras för hantering och beslut, däri inkluderat uppgift om vårdnadshavarnas medborgarskap. skulle i det första scenariot kunna besluta om att registrera uppgiften om svenskt medborgarskap i folkbokförings- databasen om det efter kontroll hos står klart att det statslösa barnet har en förälder med permanent uppehållstillstånd och bedömer att kravet på hemvist i är uppfyllt. I det andra scenariot ser utredningen framför sig att efter att ha fattat ett beslut om medborgarskapsförvärv underrättar om beslutet om medborgarskapsförvärv, efter att det vunnit laga kraft, varvid får registrera medborgarskapet i folkbokföringsdatabasen. Inget av alternativen är enligt utredningens uppfattning helt optimalt, eftersom de uppgifter som behövs för att medborgarskapsförvärv ska kunna ske finns hos två myndigheter som måste skicka uppgifter mellan sig vilket fördröjer handläggningen. Båda alternativen förutsätter också att har sorterat ut vilka nyfödda barn som antingen ska kontrolleras av och skickas tillbaka till för beslut om registrering eller överlämnas till för beslut, vilket också tar tid. En ordning som också kan komma att skapa viss diskussion såvida inte myndigheterna enas om principerna för bedömningen av statslöshet (jfr vad som sägs ovan och utredningens bedömning om samsyn nedan). Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet Det andra alternativet är enligt utredningens mening inte lämpligt av den anledningen att det utmynnar i att fattar ett beslut trots att ingen ansökt om eller anmält medborgarskapsförvärv för det nyfödda barnet. Det är också svårt att se att skulle kunna fatta ett sådant beslut utan att kommunicera uppgif- terna med vårdnadshavarna. Utredningen föredrar därför det första alternativet med den juster- ingen att i sådana fall bör bistå med bedömningen av om ett barn är statslöst eller inte då enligt utred- ningen är bäst lämpad att göra detta utifrån sitt uppdrag och sina landkunskaper. Om gör bedömningen att ett barn är statslöst i ärenden om automatiskt förvärv av medborgarskap ökar sannolikt också likvärdigheten i bedömningen i och med att myndig- heten också bedömer statslöshet för barn inom ramen för 6–8 §§ medborgarskapslagen. som bedömer statslösheten och kontrollerar föräldrarnas uppehållstillståndsstatus kan det i folkbok- föringsdatabasen anges att barnets medborgarskap är under utredning på samma sätt som sker då har en pågående utred- ning om medborgarskap. Det alternativ som förordas innebär sannolikt att måste kommunicera de uppgifter som myndigheten får från Migra- tionsverket i enlighet med 25 § förvaltningslagen (2017:900) innan beslut om registrering av medborgarskap kan ske. Det är enligt utredningens mening dock rimligare att som mottagit anmälan om barnets födelse och som har ansvar för att folkbokföra och besluta om registrering av uppgifter om bl.a. medborgarskap i folkbokföringsdatabasen kommunicerar med vårdnadshavarna än att , som är en myndighet som föräldrarna sanno- likt inte haft kontakt med angående barnets folkbokföring, gör det. Utredningen förordar därför att , vid ett införande av bestämmelser om automatiskt förvärv, på begäran av ska yttra sig om huruvida ett barn fött i är statslöst eller inte och om någon av barnets föräldrar har permanent uppehållstillstånd. För barn där faderskapet inte är fastställt vid födelsen bör Skatte- verket begära att yttrar sig i frågan om statslöshet och uppehållstillståndsstatus när detta är fastställt eller efter att socialnämnden lagt ner faderskapsutredningen. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet När bedömning är klar får myndigheten skicka sitt yttrande till för bedömning av hemvist och beslut om registrering av barnets medborgarskapsstatus i folkbokförings- databasen. Eftersom svenska myndigheter är självständiga i förhållande till varandra går det inte att säga att yttrande är bind- ande för . Mot bakgrund av vad som sägs nedan om att utredningen förespråkar att myndigheterna ska enas om principerna för bedömningen av statslöshet för att ska kunna skicka över ”rätt ärenden” till för bedömning och för att det föreslagna systemet med automatiska förvärv ska vara mer lik- värdigt och rättssäkert, har utredningen svårt att föreställa sig att bedömningarna av just statslösheten kommer att skilja sig mycket åt. Det bör dock framhållas att är fritt att göra en egen bedömning med hänsyn till sitt oberoende. När det gäller vilka nyfödda barns anmälningar som bör skicka över till för yttrande gör utredningen följande bedömning. bör begära yttrande av Migrations- verket i de ärenden där inte kan fastställa att barnet är svensk medborgare enligt 2 § 1 eller 2 eller 4 § medborgarskapslagen eller medborgare i ett visst land. Detta torde innebära att Migrations- verket får del av ärenden om anmälningar avseende nyfödda barn som antingen kommer att bedömas vara statslösa eller ha okänt med- borgarskap. För att säkerställa att inte bedömer att ett barn är att anse som statslöst och anser motsatsen och vice versa, och att därför skickar över för få eller för många ärenden till för yttrande, behöver myn- digheterna enas om en samsyn när det gäller bedömningen av stats- löshet. Annars kan de olika bedömningarna leda till att ett system med automatiska förvärv för statslösa barn födda i inte blir likvärdigt. Om och har en samsyn på hur medborgarskapslagstiftningar och landinformation ska tolkas och statslöshet bedömas, torde myndigheternas bedömningar av stats- löshet efter utredning inte skilja sig åt särskilt ofta. Utredningen anser därför att myndigheterna bör enas om hur bedömningen av statslös- het ska göras, om ett system om automatiskt förvärv av medborgar- skap för statslösa barn födda i ska sättas upp. Men oavsett om ett system med automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet statslösa barn ska föras in eller inte är det önskvärt att myndig- heterna kommer till en samsyn i detta avseende. Mot bakgrund av vad som har sagts anser utredningen att ett system med automatiskt förvärv bör kräva att det i folkbokförings- förordningen förs in en bestämmelse om att i ärenden om folkbokföring efter anmälan om ett barns födelse ska kunna be- gära yttrande från i frågan om barnets förälder har permanent uppehållstillstånd, och om barnet är statslöst. Då Skatte- verket inte behöver kontrollera dessa uppgifter när det gäller t.ex. barn som fötts av svenska medborgare eller i situationer då båda föräldrarna är statslösa bör bestämmelserna innehålla en skrivning om att yttrande ska begäras såvida det inte är obehövligt. Vidare bör det krävas att det i förordningen (2019:502) med instruktion för tas in bestämmelser om att ska bistå med bedömningen av statslöshet i dess verksamhet med ärenden om folkbokföring efter anmälan av ett barns födelse. I sam- manhanget noteras att har en ordning där finska Migrations- verket gör en bedömning av personers medborgarskap och att bedöm- ningen är bindande för övriga finska myndigheter. Förfarandet förut- sätter ett informationsutbyte mellan myndigheterna. Ett resonemang om informationsutbyte och vilket stöd som finns eller behövs för det finns i avsnitt 12.4. Det kan tyckas märkligt att ett system kallas automatiskt trots att beslutet om registrering av svenskt medborgarskap inte alltid sker efter födelsen. Begreppet automatiskt förvärv kan emel- lertid förstås som att det ska ske digitalt, med hjälp av tekniska hjälp- medel och utan inblandning av mänsklig bedömning. Störst vikt bör enligt utredningens mening emellertid läggas vid att medborgarskaps- förvärvet sker utan att någon ansöker eller anmäler om medborgar- skap, på samma sätt som beslut om registrering av svenskt med- borgarskap enligt 2 § medborgarskapslagen betraktas som ett automatiskt förvärv – och det även om det dröjer innan förvärvet kan ske t.ex. på grund av det måste göras en utredning av relevanta medborgarskapslagstiftningar och faderskap ska fastställas för barn till ogifta föräldrar. Att beslutet om registrering av svenskt medbor- garskap ibland dröjer innebär dock inte att barnet förvärvar svenskt medborgarskap efter födelsen när alla omständigheter är klarlagda, utan medborgarskapet ska på samma sätt som gäller enligt 2 § förvärvas för födelsen. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet 4.4.4Bör det införas ett system med automatiska förvärv? Bedömning: Det bör inte införas ett system med automatiska förvärv av medborgarskap för statslösa barn födda i . I arbetet med att analysera om det ska införas ett system med auto- matiskt förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i har utredningen tittat på hur många barn som kan tänkas omfattas av en ny regel om automatiska förvärv. Statistik från visar att något eller efter födelsen så är antalet barn som vid födelsen registrerades som statslösa i inte längre lika högt. Det gäller barn såväl utan en förälder med permanent uppehållstillstånd som med minst en förälder som innehar sådant tillstånd. Något som enligt utredningens uppfattning indikerar att de statslösa barnen förvärvar medborgarskap efter födelsen då t.ex. faderskap har fastställts eller en ny utredning ger stöd för att barnet är medborgare i ett visst land (med undantag för de som utvandrar eller avlider). Många av de barn som föds statslösa förvärvar således ett medborgarskap . Samma bild får man om man tittar på de barn som föds i och registreras med okänt medborgarskap (se tabellerna 4.1 och 4.2 nedan). Av de mellan cirka 113 000 och 117 000 barn som föddes i åren 2016–2020, registrerades mellan cirka 300 och 900 som statslösa . registrerades ungefär 3 000 nyfödda barn med okänt medborgarskap. var cirka 100 till 350 av de barn som hade fötts och registrerats som statslösa i –2020 fortfarande statslösa och bland dem som hade regi- strerats med okänt medborgarskap var mellan cirka 800 till 3 000 fortfarande registrerade med okänt medborgar- skap. Även om man tar i beaktande att en del av dessa barn kan ha utvandrat och några avlidit drar utredningen slutsatsen att uppgif- terna från visar att statslösheten hos de barn som föds i och de som registreras med okänt medborgarskap vid födelsen minskar . Utredningen bedömer att detta troli- gen beror på att barnen förvärvar svenskt eller något annat medbor- garskap. Detta innebär enligt utredningens uppfattning att betydel- sen av att införa ett system med automatiskt förvärv inte är så stor. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshetSOU 2021:54 Statslösa barn födda i Åren 2016–2020 31/12 2020 31/12 2020 Nyfödda barn i med minst en förälder med permanent Åren 2016–2020 31/12 2020 31/12 2020 Till detta kommer att antalet barn med minst en förälder som har permanent uppehållstillstånd (vilket enligt kommittédirektiven är en förutsättning för automatiskt förvärv) förmodligen kommer att bli lägre än om de föreslagna reglerna i den proposition som be- skrivs i avsnitt 4.3.2 träder i kraft . Det kommer således att vara ett relativt litet antal barn som kommer att ha fördel av ett system med automatiska förvärv. Kravet på permanent uppe- hållstillstånd och hemvist för minst en förälder kommer således att exkludera ett antal av de statslösa barnen födda i , vilket mins- kar genomslaget av bestämmelserna om förvärv ex lege. Härutöver kan noteras att i t.ex. anses ett nyfött barn vara indisk medborgare från födelsen. För att medborgarskapet ska för- värvas krävs dock att föräldrarna registrerar barnets födelse hos en Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet Vid själva födelsen är barnet alltså i formell mening statslöst. Liknande regler finns, enligt uppgift från , också i bl.a. , och . Om ett system med automatiskt förvärv införs skulle de nu nämnda barnen bli svenska medborgare eftersom de vid födelsen är statslösa, trots att de kan förvärva medborgarskap genom anmälan eller registrering av födelsen i föräldrarnas hemland (jfr uttalandena i prop. 1999/2000:147 s. 75 om att ett barns eventuella möjligheter att bli medborgare i ett annat land påverkar däremot inte bedömningen av om barnet skall anses vara statslöst). Detta talar enligt utredningen uppfattning också emot att införa ett system med automatiskt förvärv eftersom be- stämmelserna delvis träffar ”fel grupp” barn. En annan oönskad – om än inte så stor – effekt är att barn som har en förälder vars permanenta uppehållstillstånd är föremål för återkallelse kommer att förvärva svenskt medborgarskap automatiskt eftersom utredningen av statslöshet m.m. inte sätts på paus som förälderns uppehållstillstånd är under utredning hos Migra- tionsverket. Detta är som uttalas i avsnitt 4.4.3 inte lämpligt. Särskilt inte med beaktande av utredningens förslag i avsnitt 9.3 om att tid- punkten för förvärv av svenskt medborgarskap i anmälningsärenden föreslås ändras bl.a. för att hindra att personer vars uppehållstillstånd har återkallats och som inte längre har rätt att vistas i blir kvar här. Vidare anser utredningen att det är svårt att utforma ett system som är enkelt och automatiskt. Det system som skisserats i avsnitt 4.4.3 visar att såväl som behöver vara invol- verade och att det kan ta tid innan ett förvärv registreras. Det kom- mer troligtvis bli vissa ledtider i handläggningen (bedömningen av statslösheten) som gör att dessa statslösa barn i väntan på registrer- ing av medborgarskap i folkbokföringsdatabasen förblir statslösa. Utöver detta bör beaktas att det kommer att krävas en del arbete för att sätta upp ett system med automatiskt förvärv och att förfarandet i sig kräver att och utbyter uppgifter. Ett system som enligt vad som framgår av konsekvensavsnitten 15.1.2 och 15.1.4 kommer att kosta vardera för och i uppstartskostnad och för respektive i hand- läggning och underhåll. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet Utredningen anser att en ordning där , i samband med att ett nyfött barn registreras i folkbokföringsdatabasen, skickar ut information om att det är möjligt att ge in en anmälan om förvärv av svenskt medborgarskap enligt 6 § medborgarskapslagen till Migra- tionsverket skulle vara ett enklare och mindre kostsamt sätt att få fler statslösa barn födda i att förvärva svenskt medborgar- skap tidigt än att sätta upp ett system för automatiskt förvärv av med- borgarskap som endast träffar vissa av dessa barn. En sådan modell skulle sannolikt kunna ge en positiv effekt på antalet medborgarskaps- förvärv enligt 6 § medborgarskapslagen. Förslagsvis skulle informa- tion om medborgarskapsförvärv enligt 6 § medborgarskapslagen kunna anges på svenska och de vanligaste språken bland statslösa i den information som skickas till föräldrarna efter ett barns födelse, eller alternativt skickas ut till alla nyfödda barn som inte förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen enligt 2 § medborgarskapslagen. Ett för- slag på sådan lösning faller dock inte riktigt inom utredningens upp- drag. När det gäller utredningsuppdraget om automatiskt förvärv anser utredningen således vid en samlad bedömning att det inte bör införas ett system med automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för statslösa barn födda i . I betänkandet presenteras ändå förslag på hur ett automatiskt system skulle kunna regleras författnings- mässigt, hur det skulle påverka våra dataskyddsbestämmelser, när det skulle kunna träda i kraft och vilka eventuella övergångsbestämmelser som behövs samt vilka ekonomiska effekter ett sådant system skulle få (se kapitel 1 samt 12–16).