sou · H9B325 · 2021-04-09 00:00:00 — upprätthåller PTS ett nationellt system för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens för sektorn elektronisk kommunikation. Andra statliga myndigheter med uppgifter inom området är och vilka äger omfattande fibernät samt MSB som ansvarar för drift, förvaltning och utveckling av radiokommuni- kationssystemet . Samverkan om för beredskapen viktig verksamhet PTS ingår i samverkansområdet Teknisk infrastruktur. Elek- troniska kommunikationer är identifierad som viktig verksamhet av Försvarsberedningen, av MSB och Försvarsmakten samt i olika ut- redningar om säkerhetsskyddslagen.12 Inom Nato är resilienta civila kommunikationssystem en av sju civila förmågor som bedöms göra ett land mer civilt resilient (mot- ståndskraftigt). Den Nationella telesamverkansgruppen (NTSG) bildades och är ett frivilligt samarbetsforum med syfte att stödja återställ- andet av den nationella infrastrukturen för elektroniska kommuni- kationer vid allvarlig störning i samhället. PTS samordnar arbetet i NTSG. Medlemmar är operatörer/organisationer som har egen tek- nisk utrustning, kunskaper eller resurser som påverkar kritiska infrastruktur för elektronisk kommunikation. NTSG har genom sin roll möjlighet till stor påverkan på den kritiska nationella infrastrukturen för elektronisk kommunikation. I NTSG ingår för- 11En närmare beskrivning av samverkansområden och andra indelningar av samhället med rele- vans för arbetet med civilt försvar finns i kapitel 6. 12SOU 2015:25 och SOU 2018:82. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap utom privata operatörer även , , , Försvarsmakten samt . På postområdet (brev och paket) har PTS framfört ett behov av att utöka samverkan med aktörer inom totalförsvaret. Regeringen har också bedömt att det finns ett behov av en fungerande post- hantering av fysiska försändelser både i fredstid och under höjd bered- skap trots en ökad digitalisering av verksamheterna, och att arbetet inom detta område därför behöver fortsätta.13 Utredningen föreslår att beredskapssektorn Elektroniska kommuni- kationer och post inrättas. PTS, , () och MSB ansvarar för att ge förutsätt- ningar och i vissa fall operativt bidra till att upprätthålla samhällets elektroniska kommunikationer och post. Utredningen föreslår därför att dessa myndigheter ska ingå i beredskapssektorn Elektroniska kommunikationer och post. är ett statligt bolag med uppgifter inom området säker och robust kommunikation.14 Många myndigheter använder infrastruktur och tjänster för att få en säker och robust kommunikation för sin samhällsviktiga verksamhet där statlig rådig- het är viktig. verksamhet bedöms av utredningen som vik- tig för beredskapssektorn Elektroniska kommunikationer och post, men också för många andra som utnyttjar dess infrastruktur och tjänster. Utredningen bedömer att bolaget behöver ha en nära sam- verkan med myndigheterna i beredskapssektorn. Eftersom är ett statligt bolag kan det dock formellt inte ingå i beredskaps- sektorn då det i beredskapssektorerna enligt utredningens direktiv endast ska ingå statliga myndigheter. Utredningen bedömer dock att beredskapssektorns myndigheter och , tillsammans med andra relevanta aktörer, kan finna lämpliga former för samarbete. 2020/21:30, s. 151. 14Teracom ansvarar bl.a. för utsändningen av markbunden radio och tv, driften av RAKEL- systemet och tillhandahåller andra rikstäckande säkra och robusta fasta och mobila nät. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Inom beredskapssektorn Elektroniska kommunikationer och post finns många privata aktörer, men även exempelvis kommuner, som bedriver verksamhet och ansvarar för funktioner som är samhälls- viktiga. Det kommer att vara en viktig uppgift för myndigheterna inom beredskapssektorn Elektroniska kommunikationer och post att identifiera verksamheter och aktörer som man behöver involvera och samarbeta med i arbetet inom sektorn. Utredningen utesluter inte heller att beredskapssektorn kan komma att utvidgas till att omfatta ytterligare funktioner. Utredningen bedömer att det finns behov av en strukturerad samverkan med privata operatörer på det sätt som den bedrivs inom den Nationella telesamverkansgruppen (NTSG). Utredningen noterar att PTS har lämnat in en hemställan till regeringen om att formalisera NTSG i lag.15 Utredningen noterar att PTS inte har tillsyn över alla former av förmedling av brev och paket och att mandatet utifrån beredskaps- hänseende är begränsat. Vidare finns det tydliga beroendeförhåll- anden till bl.a. sektorn Transporter (se avsnitt 7.5.10). Utredningen bedömer att beredskapssektorn Elektroniska kommunikationer och post kommer att behöva samarbeta med många olika aktörer utanför den egna beredskapssektorn. Utredningen bedömer att rollen som sektorsansvarig myndighet ligger väl i linje med PTS befintliga uppdrag då myndigheten har ett samlat ansvar inom postområdet och området för elektronisk kom- munikation. PTS har beslutat om föreskrifter om fredstida planering för totalförsvarets behov av telekommunikation m.m. beslutade myndigheten vidare om inriktning i totalförsvarsarbetet för sektorn elektronisk kommunikation 2020–2025. Generaldirek- tören för ingår även i regeringens krishan- teringsråd. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att () ska utses som sektorsansvarig myndighet i bered- skapssektorn Elektroniska kommunikationer och post.16 15PTS, dnr 18-13218. 16Av 1 kap. 8 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation följer att om är i krig eller krigsfara eller det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen meddela de föreskrifter om elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster med tillhörande installationer och tjänster samt annan radioanvändning som behövs med hän- syn till landets försvar eller säkerhet i övrigt. finns inga föreskrifter för sådana situa- tioner. Utredningen om radiospektrumanvändning har i sitt betänkande (SOU 2018:92) före- En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Beredskapssektorn Energiförsörjning omfattar de viktiga samhälls- funktionerna produktion och överföring av el, elhandel, produktion och distribution av fjärrvärme och fjärrkyla, produktion (förädling), lagring och distribution samt försäljning av bränsle och drivmedel, produktion och distribution av gas, produktion och distribution av fasta bränslen samt reservkraft till samhällsviktig verksamhet. Energimarknaderna är avreglerade och flödena av energi är globala (olja), regionala inom EU (el, gas) samt lokala (fjärrvärme och fjärr- kyla). Verksamheterna inom den viktiga samhällsfunktionen energi- försörjning bedrivs till stor del av privata företag på olika mark- nader. Myndigheter som är verksamma inom den föreslagna beredskaps- sektorn Energiförsörjning är (), () och Energi- marknadsinspektionen. Myndigheterna har i vissa fall operativa uppgifter. Svenska kraft- nät har ett systemansvar och är också ansvarig för stamnätet, dvs. transmissionsnätet, för el.17 Myndigheten är även ansvarig för el- beredskapen i och ansvarig för beredskapsplaneringen inom sitt verksamhetsområde under kris- eller krigsförhållanden.18 är förvaltningsmyndighet för frågor om till- försel och användning av energi i samhället. En del av uppdraget handlar om att upprätthålla en trygg energiförsörjning.19 Energi- myndigheten är ansvarig för olje- och drivmedelsberedskap samt behörig myndighet för trygg naturgasförsörjning. Energimyn- digheten bedriver också samverkan med olika branschaktörer inom energisektorn. är också tillsynsmyndighet för slagit att föreskrifter bör tas fram i fredstid eftersom det ger möjlighet att öva tillämpningen av förordningen som annars inte är möjligt om den tas fram först i händelse av att hamnar i skarpt läge genom krig eller krigsfara med mera. Regeringen bör därför meddela sådana föreskrifter. Utredningen bedömer att ett eventuellt utfärdande av föreskrifter av den sektorsansvariga myndigheten (PTS) behöver utgå från regeringens föreskrifter på området. 172–3 § förordning (2007:1119) med instruktion för . 183 § 5 förordning (2007:1119) med instruktion för . 19Se förordning (2014:520) med instruktion för . En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap informationssäkerhet i energitjänster i enlighet med det så kallade NIS-direktivet.20 uppdrag är att arbeta för väl funge- rande energimarknader. Inspektionen har tillsyn över och utvecklar spelreglerna på el-, fjärrvärme- och naturgasmarknaderna.21 Samverkan om för beredskapen viktig verksamhet och ingår i samverkans- området Teknisk infrastruktur. Energiförsörjning är identifierad som viktig verksamhet av Försvarsberedningen, av MSB och Försvars- makten och av Utredningen om säkerhetsskyddslagen22. Inom Nato är resilient energiförsörjning en av sju civila förmågor som gör ett land mer civilt resilient (motståndskraftigt). För samverkan inom näringslivet har Energiföretagen tillsammans med utvecklat en beredskap benämnd Elsamverkan för att kunna hantera lokala och regionala störningar. Elsamverkan är uppdelad i sju samverkansområden utifrån geogra- fiska och meteorologiska förutsättningar. Ledningen för dessa sam- verkansområden (elsamverkansledning) består av en ordförande och 7–13 ledamöter från branschföretagen i området, representanter från Energiföretagen och . Utredningen föreslår att beredskapssektorn Energiförsörjning inrättas. , och Energimarknadsinspek- tionen har, som beskrivs ovan, centrala uppgifter i arbetet med att upprätthålla och säkerställa landets energiförsörjning. Utredningen föreslår därför att dessa myndigheter ska ingå i beredskapssektorn. Utredningen bedömer också att det finns behov av en struktu- rerad samverkan mellan beredskapssektorn och privata marknads- aktörer inom främst områdena elförsörjning och försörjning av bränsle och drivmedel. 20En närmare beskrivning av samverkansområden och andra indelningar av samhället med rele- vans för arbetet med civilt försvar finns i kapitel 6. 21Se förordning (2016:742) med instruktion för . En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Utredningen har övervägt om ytterligare myndigheter ska ingå i beredskapssektorn. ingick tidigare i samverkans- området Teknisk infrastruktur. ingår El- säkerhetsverket inte längre i samverkansområdet och finns inte med i bilagan till förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevak- ningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap.23 Utred- ningen bedömer därför att myndigheten inte heller bör ingå i den nya beredskapssektorn. I egenskap av tillsynsmyndighet med kunskap om elmarknaden och de områden som kan behöva utvecklas för att beredskapen ska kunna utvecklas bedömer utredningen däremot att Energimarknads- inspektionen bör ingå i beredskapssektorn. Även () har av andra myndig- heter föreslagits ingå i sektorn med hänvisning till att myndigheten har en viktig roll för att säkra elförsörjningen. Utredningen bedömer emellertid att SSM fyller en viktigare roll i beredskapssektorn Rädd- ningstjänst och skydd av civilbefolkningen och bör därför inte ingå i beredskapssektorn Energiförsörjning. Utredningen bedömer sam- tidigt att beredskapssektorn Energiförsörjning kommer att behöva ha ett nära samarbete med SSM liksom med andra aktörer som inte formellt ingår i beredskapssektorn. Om beredskapssektorn Energi- försörjning anser att det finns behov av att adjungera SSM är detta möjligt. När det gäller vilken myndighet som ska vara sektorsansvarig myndighet inom sektorn Energiförsörjning har utredningen över- vägt mellan och . är elberedskapsmyndighet och har lång erfarenhet av elberedskap. har därigenom god för- ståelse för beredskapsarbete inom energisektorn. Elförsörjningen är också en central del av energiförsörjningen eftersom alla verksam- heter är beroende av el. Elförsörjningen är däri momentan, dvs. fel och störningar får direkt effekt på samhället. har ett visst samordnade uppdrag i sin instruktion och var funktionsansvarig myndighet för energiförsörjning. 23Elsäkerhetsverket är ansvarig myndighet för tekniska frågor inom områdena elsäkerhet och elektromagnetisk kompabilitet. har mycket begränsade uppgifter kopplat till krisberedskap och höjd beredskap. Elsäkerhet vid en kris är primärt ett ansvar för nät- bolagen. har möjlighet att bevilja dispenser vid behov. (Remissvar , dnr 19EV2769). En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Myndigheten har i uppgift att utveckla och samordna samhällets krisberedskap och åtgärder för höjd beredskap inom energiberedskapsområdet, bedriva omvärldsbevakning och analys samt stödja andra myndigheter med expertkompetens inom området. ska vidare planera och samordna ran- soneringar och andra regleringar som gäller användning av energi. Myndigheten ska även, i den utsträckning som regeringen föreskriver, genomföra dessa ransoneringar och regleringar. har också ansvar för att fullgöra ett antal uppgifter som följer av EU- lagstiftning, bl.a. när det gäller att trygga försörjningen av gas, råolja och petroleumprodukter. är myndigheten även nationell behörig myndighet enligt EU:s förordning 2019/941 om riskberedskap inom elsektorn, vilket har gett myndigheten ett nytt större ansvar inför och vid elkriser. Som nämnts är Energimyn- digheten tillsynsmyndighet för informationssäkerhet i energitjäns- ter i enlighet med det så kallade NIS-direktivet. I förhållande till har begrän- sade uppgifter och kompetenser kring elförsörjning och elbered- skap. har inte den operativa roll som har när det gäller att hantera snabba elkriser och därtill hör- ande rapportering och lägesbilder till andra aktörer. åsin sida saknar eller har ytterst begränsade uppgifter och kompe- tenser när det gäller övriga delar av energiförsörjningen såsom fjärr- värme och fjärrkyla, bränsle och drivmedel och energigas. Utredningen anser att det är viktigt att den myndighet som får sektorsansvar för beredskapssektorn Energiförsörjning har god kun- skap om och överblick över hela området, inklusive dess aktörer och den långsiktiga utvecklingen inom hela energiområdet. Energimyn- digheten har i uppgift att upprätthålla en trygg energi- försörjning, vilket ligger väl i linje med uppgiften som sektorsansvarig myndighet.24 Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår utredningen därför att ska vara sektorsansvarig myndighet inom beredskapssektorn Energiförsörjning. 24Se förordning (2014:520) med instruktion för . En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Beredskapssektorn finansiella tjänster omfattar de viktiga samhälls- funktionerna att förmedla betalningar, omvandla sparande till finan- siering samt riskhantering avseende finansiella tjänster. I huvudsak bedrivs verksamheten i den viktiga samhällsfunktionen finansiella tjänster av privata företag. Det finns också statliga myn- digheter med viktiga och centrala uppgifter för funktionaliteten inom finansiella tjänster (Se vidare nedan). Statliga myndigheter med ansvar inom den viktiga samhällsfunk- tionen finansiella tjänster är främst , och . () har ett regerings- uppdrag att främja länsstyrelserna i arbetet med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga till- gången till grundläggande betaltjänster på de orter och den lands- bygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. Riksgälden är statens internbank och ansvarar för den statliga betalningsmodellen. ansvarar för att övervaka finansmarknadens aktörer och verkar genom sin tillsyn för ett stabilt finansiellt system. är vidare tillsynsmyndighet för bankverksamhet samt finansmarknadsinfrastruktur. har bl.a. i upp- gift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende, vilket bl.a. innebär att verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet. ansvarar för att ge ut sedlar och mynt och tillhandahåller det centrala betalningssystemet som hanterar stora betalningar mellan banker och andra aktörer. uppgift innefattar vidare att vid behov tillföra likviditet till banksystemet och kunna ge nödkrediter till enskilda aktörer. Den statliga utredningen bankskommittén föreslog 2019 att ansvar för krisbered- skap och vid höjd beredskap ska förtydligas och utökas.25 föreslås bl.a. få ett planerings- och kontrollansvar, inkl. föreskrifts- rätt för dels juridiska personer som är av särskild betydelse för En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap genomförandet av elektroniska betalningar, dels näringsidkare inom kontanthanteringen. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över statens roll på betalningsmarknaden (dir. 2020:133). I uppdraget ingår bland annat att analysera och bedöma betalnings- marknadens förmåga att upprätthålla samhällsviktig verksamhet under fredstida kriser och vid höjd beredskap och då ytterst krig. Utreda- ren ska ta ställning till hur staten, inbegripet , kan säker- ställa en effektiv och säker betalningsmarknad såväl i normala situa- tioner som under fredstida kriser samt under höjd beredskap och då ytterst krig. I uppdraget ingår också att analysera för- och nackdelar med digitala centralbankspengar avseende bl.a. effekterna för sam- hällets beredskap vid kriser och krig. Uppdraget, som har sin grund i ett tillkännagivande från riksdagen26, ska redovisas senast den 30 no- vember 2022. Samverkan om för beredskapen viktig verksamhet , och ingår i det finansiella stabilitetsrådet. I rådet möts företrädare för regeringen och de tre myndigheterna regelbundet för att diskutera frågor som rör den finansiella stabiliteten. Riksgälden och ingår i samverkansom- rådet Ekonomisk säkerhet tillsammans med Arbetsförmedlingen27, , , , och Statens servicecenter28. I arbetet deltar även och För- svarsmakten som adjungerade deltagare. Finansiella tjänster är identifierad som en viktig verksamhet av Försvarsberedningen, Försvarsmakten, MSB samt av Utredningen om säkerhetsskyddslagen29. Ett exempel på organ för samverkan mellan privata aktörer och statliga myndigheter på området finansiella tjänster är den Finan- siella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS). FSPOS är ett frivilligt samverkansforum med deltagare från det privata närings- livet och offentliga institutioner i finanssektorn. FSPOS vision är att 2018/19:FiU44, rskr. 2018/19:293. 27Myndigheten är utpekad av MSB men inte av regeringen att ingå i arbetet. 28Myndigheten är utpekad av MSB men inte av regeringen att ingå i arbetet. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap samhällsviktiga finansiella tjänster alltid fungerar. Genom analys, kunskapsspridning och övning arbetar FSPOS för att stärka den finansiella sektorns förmåga att möta hot och hantera kriser, och därigenom värna samhället. I FSPOS ingår banker, försäkringsbolag, fondkommissionärer, finansiella infrastrukturbolag, , För- säkringskassan, och . Utredningen föreslår att beredskapssektorn Finansiella tjänster inrättas. , och Riksgälden har alla centrala uppgifter som syftar till att ge förutsättningar och tillse att samhälls- funktionerna att förmedla betalningar, omvandla sparande till finan- siering samt riskhantering fungerar. Utredningen föreslår att myndig- heterna och Riksgälden ska ingå i beredskaps- sektorn. Även andra myndigheter kan vid behov adjungeras i arbetet. När det gäller bedömer dock utredningen att myndig- heten inte formellt kan ingå i beredskapssektorn. är en myndighet under och till skillnad från förvaltningsmyn- digheterna och Riksgälden lyder därför inte under regeringen. Eftersom utredningens förslag innebär att beredskapssektorernas arbete i huvudsak kommer att regleras genom av regeringen beslutade förordningar bedömer utredningen att det skulle innebära stora juridiska och principiella svårigheter om formellt skulle ingå i en beredskapssektor som lyder under regeringen. är medverkan i sektorn nödvän- dig och utredningen erfar att kommer att delta i arbetet så långt möjligt med hänsyn taget till ställning i för- hållande till regeringen. Utredningen konstaterar vidare att om får utökade uppgifter i enlighet med förslag30, behöver myndigheter inom sektorn tillsammans med tydliggöra relationen mellan och den sektorsansvariga myndigheten. Utredningen bedömer att beredskapssektorn Finansiella tjänster är avgränsad, specifik och omfattar viktiga samhällsfunktioner med starka beroendeförhållanden. Utredningen anser att verksamheten är viktig för totalförsvaret och för den fredstida krisberedskapen. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Det finns också ett starkt behov av samordning mellan Finans- inspektionen och Riksgälden som föreslås ingå i beredskapssektorn när det gäller planering för och genomförande av beredskapsåtgär- der. Som anförs ovan behöver beredskapssektorn också ett nära sam- arbete med . En stor del av verksamheten inom beredskapssektorn Finansiella tjänster bedrivs av privata aktörer. Utredningen bedömer att myndig- heterna inom beredskapssektorn kommer att behöva identifiera vik- tiga verksamheter och aktörer som sektorn behöver involvera och samarbeta med. Utredningen bedömer även att det finns behov av en strukturerad och fungerande samverkan med privata aktörer avseende bered- skapen i finansiella tjänster. Formerna för denna samverkan kan med fördel inspireras av befintlig samverkan inom finansiell sektor, t.ex. Finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS). Utredningen har övervägt om ytterligare myndigheter borde ingå i beredskapssektorn. Bland annat har MSB uppgifter som rör bered- skapsersättning och beredskapslån31 och ansvarar för frågor om försäkringar mot krigsrisker m.m. Dessa frågor bör också hanteras i nära samverkan med beredskapssektorn Finansiella tjänster, men utan att MSB och ingår som ordinarie myndigheter i beredskapssektorn. Vidare bedömer utredningen att beredskapssektorn Finansiella tjänster kommer att behöva ha ett nära samarbete med beredskaps- sektorn Ekonomisk säkerhet. har i uppdrag att övervaka finansmarknaden för att säkerställa ett stabilt finansiellt system och ett gott konsu- mentskydd som har förmåga att tillhandahålla de finansiella tjänster som hushåll, företag och det allmänna efterfrågar och förebygga finan- siell instabilitet och finansiella kriser som kan skada samhällsekono- min. arbetar även med frågor om säkerhet i nät- verk och informationssystem med anledning av NIS-direktivet, och kommer att ansvara för tillsynen enligt kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen. Utredningen bedömer att Finansinspektio- nens nuvarande uppdrag ligger väl i linje med uppgiften som sek- torsansvarig myndighet. Utredningen föreslår därför att Finans- inspektionen ska utses till sektorsansvarig myndighet för beredskaps- sektorn Finansiella tjänster. 31Förordning (1982:517) om beredskapsersättning, beredskapslån och beredskapsgaranti. En ny struktur för de statliga myndigheternas arbete med beredskap Utredningen föreslår att Beredskapssektorn försörjning av grund- data ska omfatta de viktiga samhällsfunktionerna grunddata person, företag, fastighetsinformation, geografisk information och positio- nering. Med försörjning av grunddata avser utredningen att uppgifter inom den offentliga förvaltningen som flera aktörer har behov av och som är viktiga i samhället är tillgängliga även under höjd beredskap och vid fredstida kriser. Det handlar också om att informationen ska finnas kvar utan att förstöras eller förvanskas samt att infor- mationen ska skyddas mot obehörig insyn. En avgörande skillnad mellan den återupptagna planeringen för totalförsvaret i förhållande till planering och förberedelser under det är beroendet av digital information och det digitaliserade samhället.