sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Vid riksdag kom anslaget till att flyttas till första huvudtiteln i stället för att som tidigare höra till den s.k. slottsstaten i länen.1214 Anslaget fluktuerade med spannmålspriserna.1215 Det kom från och med 1840-41 års riksdag att tas upp under slottsstaten.1216 kom att ingå i slottsstatens avdelning för ”övriga kungl. slott”,1217 och lades anslagen inom denna avdelning samman till ett samlat anslag.1218 konstaterades att dispositionsrätten till kvarstod. hade, ”dock utan rubbning av Hans Maj:t Konungens dispositionsrätt”,1219 upplåtits för militära ändamål (ar- méns rid- och körskola var förlagd dit ),1220 men vissa våningar i hade reserverats för kungafamiljen. Under rid- och körskolans tid uppläts även trädgårdar och lustparker till denna men dispositionsrätten kvarstår.1221 Sedan skolan lämnat egendomen skedde på samma sätt som för de andra slotten en omläggning av slottsstatsanslaget och respektive ansvarsområden (se nedan avsnitt ).1222 budgetproposition angavs att användning utreddes av i samråd med Livrustkammaren, , i m.fl.1223 Denna utredning pågick länge, för först i budgetpropositionen vid 1980/riksdag ersattes formuleringen med att det fanns en samarbetsgrupp för användningen av hela kronoegendom tillkallad av och med repre- sentanter för , , kommunen, och Ridfrämjan- det.1224 hade då öppnats 1978.1225 6.4.3.Kategori I. b) , lustparker och trädgårdar, tidigare under konungens omedelbara styrelse tillsammans med därtill anknutna kungsgårdar, under perpetuell kungl. dispositionsrätt men med fördröjt avskiljande av kungsgård och annan inkomstgivande mark Det är även här fråga om kungsgårdar och kungsladugårdar ägda av staten, som till och med stod under andra medlemmars av kungafamiljens omedelbara styrelse, såväl när det gäller de inkomstbringande delarna som slott, lustparker och trädgårdar. Enligt överenskommelse skulle ”de förblifwa under nu warande innehafwares fria Disposition 1214 riksdag, Bihang, bd 2, memorial , s. 1253, jfr även Sakregister till riksdagstrycket 1809-1966 bd 2 s. 772. 1215 Sakregister till riksdagstrycket 1809-1966 bd 2 s. 773. 1216 riksdag, Bihang, Saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 300-301. 1913:1 s. 2 och riksstat för , jfr prop. 1913:1 jämte bilaga Första huvudtiteln och statsut- skottets bet. 1913:1 s. 3. 1927:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1927:1, rskr. 1944:228 s. 2. 1220 Bexhed 2020 s. 237. 1221 , ”Trädgårdarna – från humlegård till ridbana” i och (red.) 2005 s. 152-191. 1944:228 s. 2. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1980/81:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 5. 1225 , ”Slottsbyggnaden ” i och (red.) 2005 s. 300-325 ssk. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom [---] i deras öfrige lifs tid; men att de sedermera böra komma under Riksens Ständers Dispo- sition, dock att Slotten och Byggnaderne må af deras Majestäter och den Kongl. Famillen begagnas och på Statens bekostnad underhållas.” Detta innebär att efter dåvarande inneha- varens död skulle de hanteras på samma sätt som slotten och kungsgårdarna i kategori I. a) respektive III. Slotten och byggnaderna skulle underhållas på statens bekostnad enligt redan gällande anslag. med slott och lustträdgård stod under änkedrottningen fria disposition under hennes livstid, och med oförändrat anslagsbelopp, 2 227 rdr.1226 Efter hennes frånfälle skedde en uppdelning enligt överenskommelse: kom under disposition, och och lustträdgård stod kvar under kungl. dispositionsrätt; egendomen hade ”återgått till Staten med undantag af , trädgårdar och Lustparker, med flera dithörande lägenheter, som blifvit Kongl. Maj:t förbehållne”.1227 Anslaget kom från och med 1840-41 års riksdag att tas upp under slottsstaten.1228 var invalidinrättning för arméns officerare och manskap, och förföll . restaurerades sedan och överlämnades till kronprins (XV).1229 Vid 1859/riksdag beslutades att skulle anslås som framtida änkesäte åt drottning , med tillhörande lägenheter enligt vad som reglerats genom kungl. var därefter enligt riksdagsbeslut änkesäte för drottning . Detta beslut fattades i samband med att Tullgarn utsågs till änke- säte för kronprinsessan , vilket fick till följd att samma regler som för Tullgarn skulle gälla och ålades ”skyldighet att för berörda, staten tillhöriga inventarier och den vid befintliga parkanläggning ansvara”.1230 kom att ingå i slottsstatens avdelning för ”övriga kungl. slott”,1231 och lades anslagen inom denna avdelning samman till ett samlat anslag.1232 Vid riksdag uppläts som framtida änkesäte åt kronprinsessan och i samband med det började renoveras med hjälp av överskottsmedel från Djurgårds- kassan.1234 Även skulle dispositionen förenas ”med skyldighet att ansvara för staten tillhöriga inventarier och den vid befintliga parkanläggningen”.1235 I proposi- 1226 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , statsutskottets mem- orial , s. 1236-1237; bd 6:2, , riksdagsskrivelse, s. 268. 1227 riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 85, s. 181-186, citatet från s. 182. 1228 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 300-301. 1229 Nordisk familjeboks uggleupplaga bd 30 sp. 943, bd 30 sp. 382. 1885:9, statsutskottets bet. 1885:7, rskr. 1885:53; citatet från rskr. 1885:53 s. 3. 1913:1 s. 2 och riksstat för , jfr prop. 1913:1 jämte bilaga Första huvudtiteln och statsut- skottets bet. 1913:1 s. 3. 1927:1 bilaga Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1927:1, rskr. 1916:180, jordbruksutskottets bet. 1916:84, rskr. Se vidare nedan avsnitt 6.5.7. 1916:180 s. 3. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom tionen nämndes inget om det äktenskapskontrakt som slutits mellan och Storbritan- nien.1236 konstaterades att dispositionsrätten till kvarstod, men då skedde en om- läggning av slottsstatsanslaget och respektive an- svarsområden (se nedan avsnitt 6.4.9. och 6.5.10. ).1237 budgetproposition angavs att överläggningar om eventuellt upplåtande av för allmännyttigt ändamål pågick,1238 och noterades att användes för vetenskapliga konferenser m.m.1239 framgick att delvis upplåtits till kansli för Världsnaturfonden men även öppnats för allmänheten och för utställningsverksamhet,1240 och visningsverksamheten utvecklades un- der följande år.1241 Den kungl. Denna egendom skulle enligt överenskommelse ha hanterats på samma sätt som , men så skedde inte.1242 Se därför kategori I. c) nedan (avsnitt 6.4.4. 6.4.4.Kategori I. c) , lustparker och trädgårdar, tidigare under konungens omedelbara styrelse tillsammans med därtill anknutna kungsgårdar, under kungl. dispo- sitionsrätt som omprövas vid varje tronskifte Det är även här fråga om kungsgårdar och kungsladugårdar ägda av staten, som till och med stod under konungens omedelbara styrelse, såväl när det gäller de inkomstbring- ande delarna som slott, lustparker och trädgårdar. Enligt överenskommelse skulle förvaltningen ”ej [---] rubbas eller förändras under deras Kongl. Majestäters lifstid”, vilket antyder att hela egendomen sedermera skulle komma under Riksens Ständers disposi- tion. Bramstång har anfört att rätteligen torde omfattas av en evig kungl. dispo- sitionsrätt som inte skulle behöva förnyas vid varje tronskifte,1243 men det är mycket svårt att utläsa det av erbjudande. Det som kan tala för en sådan tolkning är att det är svårt att se varför skulle hanteras annorlunda än övriga slott, men å andra sidan är det i så fall svårt att se varför skulle ha formulerat sig annorlunda just när det gäller . Min tolkning är, med stöd av det efterföljande faktiska handlande som utvecklats och som återges nedan, att avsikten varit att dispositionsrätten åtminstone till ska omprövas vid varje tronskifte, vilket också skett. Detsamma har sedan, efter mer invecklade turer, kommit att gälla Tullgarn. Till denna kategori hör således: 1236 Det finns ett fördrag (Treaty series, No. 18, 1905), i vars art. II det hänvisas till ett äktenskapskontrakt som senare ska ingås och som ska anses utgöra en del av fördraget. 1944:228 s. 2. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1976/77:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1987/88:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 1-2. 1988/89:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 2. 1242 Bexhed 2020 s. 237. 1243 Bramstång Hov och slott s. 230-231. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Förvaltningen av skulle inte förändras under och drottning livstid. Vid riksdag beslutades efter kungaparets död, då gården blivit ”ledig att till Staten återfalla”,1244 att och med tillhörande jord skulle upplåtas till Detta gällde, för hans livstid, ”dispositionen af Kongsgården med hvad dertill hörer och följaktligen äfven det för Byggnadernes underhållande på Stat uppförda belopp”1246 om 2 000 rdr årligen.1247 Vid riksdag utsågs till änkesäte åt drottning ,1248 och hon tillbringade en stor del av sin tid där efter död.1249 Vid riksdag konstaterades att dispositionsrätten beträffande just detta slott, till skillnad från de övriga slotten, omfattade även det årliga anslaget om 2 000 rdr för bygg- nadernas underhåll. Detta belopp togs därför upp under hovstaten och inte under slottssta- ten; beloppet var ställt under koungens ”eget Höga inseende”1250 och skulle inte omfattas av revision. Förklaringen till detta är att det är en äldre typ av dispositionsrätt som lever kvar här, i det avseendet att konungen fritt disponerar över intäkter, nå- got som då har fått omfatta även reparationsanslaget avseende . Detta synes ha utbe- talats redan före 1809-10 års överenskommelse, eftersom beloppet inte nämns i det memorial där de anslag som sedan fallit under slottsstaten redovisas.1251 Vid riksdag föreslog Kungl. Maj:t att , sedan änkedrottning avlidit, skulle ”med samma anslag som af Kongl. Maj:t i likhet med öfriga lustslotten disponeras”.1252 undersökte de historiska förhållandena och konsta- terade att avkastning gick till avlöning av personal, vägunderhåll m.m. Utöver anslaget om 3 000 rdr kostade i medeltal 9 280 rdr att driva. När det gällde rätten till fann utskottet att egendomen återgått till statsverket och att dispositionen tillkom ”Rikets Ständer, äfvensom att någon inkomst af med tillhörigheter icke kan påräknas, såvida berörda egendom skall bibehållas i samma skick som , utan tvärtom att inne- hafvet deraf är förenadt med uppoffringar”.1253 Detta syftar på tankegångarna bakom 1809- överenskommelse. Slutsatsen var att borde överlämnas till konungen, , att under hans livstid begagnas och disponeras på samma villkor som hade gällt för 1244 riksdag, Bihang, bd. 10, riksdagsskrivelse nr 245, s. 253. 1245 Uppgiften i Nordisk familjeboks uggleupplaga bd 23 sp. 927 att skulle ha testamenterats av till med förbehåll för disposition av under hennes livstid synes inte vara korrekt, däremot finns ett sådant testamente angående lösöret, se Bramstång Hov och slott s. 229. 1246 riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 245, s. 253. 1247 riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 245, s. 253-254. 1248 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 209, s. 557-559. 1249 Heymowski 2005 s. 120-123. 1250 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 299. Se även Ridderskapet och adelns protokoll, bd 6, s. 11-12. 1251 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 5:2, , mem- orial , s. 553-554. 1252 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 11. 1253 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 38, s. 9. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom änkedrottningen.1254 Detta förnyades sedan för upplät denne i sin tur stora delar av till Infanteriskjutskolan.1256 Förnyelse skedde också för på livstid, dock på statsutskottets initiativ med den förändringen att anslaget för underhåll flyttades över till slottsstaten. På samma sätt som gällde för de andra liknande anslagen skulle räkenskaperna omfattas av Kammarrättens och riksdagsrevisorernas granskning.1257 kom att ingå i slottsstatens avdelning för ”övriga kungl. slott”,1258 och lades anslagen inom denna avdelning samman till ett samlat anslag.1259 konstaterades att dispositionsrätten till kvarstod. hade, ”dock utan rubbning av Hans Maj:t Konungens dispositionsrätt”,1260 upplåtits för mi- litära ändamål, men vissa våningar i hade reserverats för kungafamiljen. Därefter skedde en omläggning av slottsstatsanslaget och respektive Bygg- nadsstyrelsens ansvarsområden (se nedan avsnitt 6.4.9. och 6.5.10. dispositionsrätten har beträffande detta slott, med kungsgård, av förnyats för och I samband med den sistnämnda förnyelsen angavs att två övervåningar hade fått behålla sin karaktär av kunglig bostad och visades för allmänheten. uppläts till ,1264 och skedde en fastighetsrättslig uppdelning med ansvar för olika myndigheter för olika delar av de till hörande ägorna. Detta ledde senare till en uppdelning av förvaltningen mellan och Fortifikationsverket.1265 efterträdare , som bedrev räddningsskola på , lämnade detta år 2006.1266 Nu- mera bedrivs hotellverksamhet i en del av utrymmen. Tullgarn stod enligt kungl. brev av under prinsessan fria disposition under hennes livstid (se ovan avsnitt 6.2.8. ), och anslagsbeloppet förändrades inte 1254 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 38, s. 8-10, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 8. 1873:1 s. 9, statsutskottets bet. 1873:3 s. 5, rskr. 1256 bd 24 sp. 512. 1908:1 s. 4, statsutskottets bet. 1908:2, rskr. 1908:1 s. 3. – Bramstång har i Hov och slott s. 230 citerat en del av rskr. 1908:1 s. 3 på ett sätt som antyder att dispositionsrätten för skulle vara på samma villkor som för i det avseendet att det inte är på livstid utan för evig tid (se hans kom- mentar på s. 231); det villkor som åsyftas är emellertid att räkenskaperna skulle omfattas av revision. 1913:1 s. 2 och riksstat för , jfr prop. 1913:1 jämte bilaga Första huvudtiteln och statsut- skottets bet. 1913:1 s. 3. 1927:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1927:1, rskr. 1944:228 s. 2. 1944:228 s. 2. Se till användandet av , ”efter 1860 – skola och byggnadsminne” i i (red. ), , : Bygg- förlaget, 2005, s. 352-382. 1951:1 Första huvudtiteln s. 5-6, statsutskottets bet. 1951:1 s. 3-4, rskr. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 4-5, bet. 1975:FiU4, rskr. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1265 Heymowski 2005 s. 354-355. 1266 Bexhed 2020 s. 237. 2008/09:1 bilaga s. 17 nämns, till skillnad , inte att disponeras av . Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom De möbler och andra inventarier som fanns på Tull- garn skulle enligt brev bli kvar vid Tullgarn som en fundus instructus. Efter frånfälle skulle Tullgarn komma under disposition. Tanken var att Tull- garn skulle hanteras på samma sätt som , men så blev inte fallet. beslutade , att ”Kongsgården Tullgarn med tillhörande lägenheter och Inventarier” efter prin- frånfälle skulle övergå till kronprins ”i Dess lifstid under full nyttjande rätt med samma vilkor”1267 som hade. Nyttjanderätten innefattade därmed såväl inventarierna som inkomsterna från . Konungen biföll detta ”med synnerligt Nådigt välbehag” och täcktes ”i Nåder antaga Riksens Ständers Beslut”.1268 Kron- prins tillträdde Tullgarn och disponerade och till sin död . Enligt beslut vid riksdag skulle Tullgarn, i enlighet med giftermålskontrak- tet, vara änkesäte åt kronprinsessan, sedermera drottning disponerade Tull- garn till sin död . föreslogs i budgetpropositionen att Tullgarn, med tillhörande hemman, lägen- heter och inventarier, skulle överlämnas till kung disposition. Enligt propositionen borde Tullgarn hanteras på samma sätt som Rosersberg.1270 noterade att in- komsterna från Tullgarn inte i enlighet med beslut hade tillfallit statsverket, ef- tersom de villkor som hade gällt för disposition hade fått fortsätta att gälla, samt att villkor avseende inventarierna också gällde. Fyra hemman brukades tillsam- mans med , medan övriga underlydande hemman var utarrenderade. Beträf- fande hade överenskommelse fullföljts, och statsutskottet ansåg att det nu var dags att hantera Tullgarn likadant. Dock ansågs det praktiskt svårt att från lustslottet avsöndra och de hemman som brukades tillsammans med den. Endast övriga hemman skulle arrenderas ut med inkomsten tillfallande statsverket, och skogen skulle ställas under . Trots dessa förändringar och till skillnad från vad som gällde för och ansåg inte statsutskottet att något anslag i pengar be- hövde utgå, eftersom inkomsterna från återstoden av jordbruket skulle täcka kostnaderna.1271 Beslutet blev att Tullgarn ställdes till disposition på dessa villkor.1272 god- tog villkoren men förbehöll sig rätten att återlämna Tullgarn med tillhörande inventarier till disposition för statsverket om underhåll blev alltför betungande för hovhåll- ningen. Det gjordes också vissa klarlägganden om vilken areal som hörde till kungsgården.1273 Tullgarn gjordes till änkesäte för kronprinsessan , om hon skulle överleva kronprins (V), på samma villkor som enligt kungl. brev och 1877 och 1878 1267 riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 29, s. 73. Se även bd 3, statsutkottets bet. nr 37, s. 98-100, och statsutskottets bet. nr 141, s. 623. Se också Bramstång Hov och slott s. 191-194. 1268 riksdag, Bihang, bd 1, proposition nr 22 (egentligen utdrag av protokollet över kammar- ärenden), s. 272. 1269 riksdag, Bihang, saml. 10, bd 1, riksdagsskrivelse nr 157, s. 396-397; se även riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 122, s. 337 samt Bramstång Hov och slott s. 193- 194. 1877:1 s. 7 samt bilaga 6 e) s. 18-19. Se vidare Bramstång Hov och slott s. 194-203. 1878:29, statsutskottets bet. 1878:53, rskr. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom års riksdagsskrivelser.1274 I praktiken beboddes Tullgarn av kronprins (V). I bl.a. Nordisk Familjebok gjordes distinktionen att hade ”dispositionsrätten” till Tullgarn men ”öfverlät nyttjanderätten”1275 till kronprinsen. Det som man hade tänkt , nämligen att underhållet av Tullgarn skulle kunna finansieras genom inkomster från , visade sig inte förverkligas. bidrog hovförvaltningen med sammanlagt till utgifterna för . skedde därför delvis en återgång till äldre förhållanden, genom att inkomsten av de utarrenderade hemman som hade hört under åter kom att anslås till att bekosta underhåll av med parker m.m.1276 Emellertid kom förbehåll att aktualiseras . Då förklarade att han, ”med hänsyn till föreliggande omständigheter”,1277 tydligen att hovförvaltningen fortfarande måste bidra med stora belopp till underhållet, var villig att på tid som senare skulle bestämmas till stats- verket återlämna och , förutsatt att med tillhörande park för fram- tiden förblev ställt till hans disposition. Sådan blev också överenskommelsen mellan konung och riksdag senare.1278 Ge- nom beslut av riksdag kom Tullgarn att omfattas av motsvarande reglering som de andra lustslotten. Slottsegendomen skulle tas över av Domänstyrelsen och inkomsterna skulle tillfalla statsverket. Ett nytt anslag under första huvudtiteln, till underhåll av Tullgarns slott, togs upp med . Själva med tillhörande park och trädgård uppläts till ”personliga bruk under hans livstid”,1279 och för detta krävdes sam- tycke, underförstått i linje med rättsläget enligt överenskommelse. Ståthållaräm- betet svarade för den omedelbara vården och tillsynen av byggnaden samt skötseln av park och trädgård. I propositionen återgavs ett yttrande från av , och på en till skrivelsen bifogad karta ”utmärkte styrelsen det område, som borde avskiljas för att jämte upplåtas till Konungens disposition”.1280 Kartan finns inte återgiven i riksdags- trycket, men det är såvitt jag har funnit första gången som dispositionsrätten tydligt uppfattas som att den avser ett visst avgränsbart område mark. Det fanns dock även en senare karta, som blev avgörande. Departementschefen uttalade att vid ”bestämmandet av storleken av det område, som skall upplåtas till Konungen, bör en vid slottsförvaltningens skrivelse fogad kartskiss tjäna till ledning”.1281 I vissa avseenden borde enligt Bygg- nadsstyrelsen kostnaderna fördelas, som t.ex. för drift av vattenledning och för vissa gemen- samma byggnader. Domänstyrelsen framhöll att de pensionerade slottsanställda som bodde i vissa byggnader även fortfarande borde få dessa bostäder upplåtna till sig genom slottsför- valtningens försorg, varför förvaltningen borde ha kvar dispositionsrätten till bostäderna. 1885:9, statsutskottets bet. 1885:7, rskr. Bramstång Hov och slott s. 205-206 och 247. 1275 Nordisk Familjeboks uggleupplaga bd 30 sp. 282. Se också för ytterligare belägg för samma terminologi Bramstång Hov och slott s. 203-206. 1920:283, jordbruksutskottets bet. 1920:58, rskr. Bramstång Hov och slott s. 206-208. 1931:1 s. 13. 1938:257, statsutskottets bet. 1938:121, rskr. Bramstång Hov och slott s. 208-212. 1938:257 s. 3. 1938:257 s. 7. Jag har inte haft tillfälle att söka efter denna skiss i arkiven. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Efter bortgång inledde utredningar om den fortsatta dispositionen av Tullgarn. Därför föreslog ämbetet inledningsvis att Tullgarn endast skulle ställas under disposition fram till halvårsskiftet 1952,1282 men detta förläng- des till att omfatta hans livstid.1283 budgetproposition noterades att var ”upplåtet för visning vissa tider”.1284 fick dispositionsrätt till slot- tet på samma villkor som 6.4.5.Kategori I. d) , lustparker och trädgårdar, tidigare privat kunglig egendom, under perpetuell kungl. Beträffande bakgrunden, se ovan avsnitt 6.3.4, där det också framgår att ett fast belopp om 2 000 rdr anslogs för underhåll och lön till betjäning. löste staten in möbler på , och förenades med slottet.1286 Trots att det i riksdagsbeslutet angavs att den fria nyttjanderätten avsåg ”Hans Maj:t Wår nu rege- rande Allernådigste Konung”1287 har det inte varit fråga om att dispositionsrätten behövt förnyas vid tronskiften. En del av användes 1878,1288 och återstoden överlämnades till . hade då under de senare tio åren bidragit till slottsförvaltning med en arrendeinkomst om årligen.1289 vid riksdag nämnde i förbigående att genom en lantmäteriförrätt- ning ”100 Tunneland 4 Kappland jord blifvit Lägenheten frånskiljde, samt återlagde till Kongl. , derifrån de finnes hafva blifvit, tillbaka, orätt abaliene- rade”.1290 Detta hade lett till minskade intäkter för men å andra sidan ökade intäk- ter för Djurgården.1291 Jag har inte hittat någon lantmäteriförrättning som har med detta att göra, men möjligen är det egentligen den i avsnitt 6.2.8. under Kungl. 1951:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 5-6, statsutskottets bet. 1951:1 s. 3-4, rskr. 1952:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 8-9, statsutskottets bet. 1952:1 s. 3, rskr. Bramstång Hov och slott s. 212-214. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 4-5, bet. 1975:FiU4, rskr. Bramstång Hov och slott s. 214-215. 1286 riksdag, Bihang, bd 4, statsutskottets bet. , s. 2257-2268, riksdagsskrivelse, s. 2476-2478, jfr även statsutskottets bet. Jfr även beträffande frågan om och borde arrenderas ut riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , statsut- skottets memorial , s. 1238-1240 samt bd 6:2, , riksdagsskrivelse, s. 269. Se vidare Kungl. brev till i Bergfalk s. 47. 1287 riksdag, riksdagsbeslutet 13 §. 1878:1 bilaga 5 a s. 120-131. 1941:215, statsutskottets bet. 1941:136, rskr. 1941:271; prop. 1942:1 Första huvudtiteln s. 5, statsutskottets bet.