sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — Enligt analysen är orsaken till ökningen att transfereringsinkomsterna vuxit lång- sammare än förvärvsinkomsterna, vilket gradvis har höjt den relativa låginkomstgränsen. En bidragande faktor är införandet av jobb- skatteavdraget , som i första hand gynnat dem med för- värvsinkomster.8 Utvecklingen har bidragit till en betydande skillnad mellan dem med förvärvsinkomst och dem som i hög grad är beroende av transfereringar. Medellönen i var . De yrken som har den lägsta genomsnittliga lönen får i snitt före skatt9. Den genomsnittliga totala pensionen före skatt är 17 600 kronor10. För dem som har aktivitets- ersättning, sjukersättning eller ålderspension på garantinivå var ersättningen mellan och i ersättning före skatt . I en översyn av aktivitetsersättningen bedömde utredningen att personer med medfödda eller tidigt förvärvade funktionsnedsätt- ningar, som är så omfattande att de aldrig kommer att kunna arbeta, behöver en mer generös försörjning.11 Utredningen ställde sig frågan om människor för vilka det redan från barnsben står klart att de aldrig kommer att kunna försörja sig själva, ska omfattas av en inkomst- baserad försäkring och från den endast erhålla dess låga garantinivå. Många av dem som skulle få rätt till en sådan mer generös ersättning har betydande ekonomiska svårigheter och är beroende av löpande ekonomisk hjälp från anhöriga eller av kommunalt bistånd.12 Utred- ningen föreslog att möjligheterna att införa en särskild ersättning till denna grupp därför borde utredas och att en sådan ny ersätt- 8Socialdepartementet (2017), Ekonomiska förhållanden för olika grupper av personer med funktionsnedsättning, dnr. S2017/06855/, s. 42. 9www.scb.se/hitta-statistik/sverige-i-siffror/utbildning-jobb-och-pengar/medelloner-i-sverige/ 10www.pensionsmyndigheten.se/nyheter-och-press/pressrum/kortapensionsfakta 11SOU 2008:102 Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen, s. 109. 12SOU 2008:102, s. 113–114. ning bör knytas till de funktionshinderspolitiska målen snarare än mål för socialförsäkringen.13 Sjuk- och aktivitetsersättningens garantinivå har höjts, senast år 2018.14 Antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har totalt minskat . hade 507 290 personer sjuk- eller aktivitetsersättning varav 296 123 kvinnor och 211 166 män. hade antalet minskat till 275 929 personer, 158 883 kvinnor och 117 046 män. Det är en minskning på 16 år.15 Personer med ersättning på garantinivån från sjuk- eller aktivi- tetsersättningen är beroende av andra stöd och bidrag. Exempelvis kan det statliga bostadstillägget ses som ett sådant stöd som är tänkt att stärka grundskyddet för dessa personer. Även detta stöd har höjts , den senaste höjningen av bostadstillägget som rörde personer med sjuk- och aktivitetsersättning var år 2018.16 gjordes ytterligare en höjning av bostadstillägget men denna omfattade dock enbart dem som har ålderspension och inte dem med sjuk- och aktivitetsersättning.17 Även om den senaste höjningen av bostadstillägget för ålderspensionärer var en betydande höjning så var det flera remissinstanser som ansåg att detta inte var tillräckligt för att nå upp till dagens hyresnivåer. Regeringen ansåg däremot att en ytterligare höjning eller prisindexering skulle riskera att vara kostnadsdrivande på grund av att nyproduktionen har blivit markant dyrare i förhållande till det befintliga beståndet.18 har och uppmärksammat att antalet personer med statligt bostadstillägg minskar. Bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning hade sammantaget 126 210 personer statligt bostadstillägg , varav 70 767 kvinnor och 55 440 var män. hade det minskat till 115 999 personer, varav 61 370 kvinnor och 54 629 män. Samman- taget är det en minskning på 16 år.19 Huruvida detta handlar om att färre har sjuk- och aktivitetsersättning eller att andelen och ökar är inte klarlagt, enligt 13SOU 2008:102, s. 115–116. 2017/18:1Budgetpropositionen , bet 2017/18: FiU10, rskr. 2017/18:54. 15www.forsakringskassan.se/statistik/sjuk/sjuk-och-aktivitetsersattning 2017/18:1, bet 2017/18: FiU10, rskr. 2017/18:54. 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer, bet. 2019/20:SfU7, rskr 2019/20:12. 2018/19:134, s. 17. 19www.forsakringskassan.se/statistik/statistikdatabas/ ökar utbetalningarna för det statliga bostadstillägget. betalades ut medan var det som betalades ut. Det är en ökning på 16 år.21 6.1.2Stor del av inkomsten går till att betala hyran Myndigheter och intresseorganisationer har konstaterat att de som har en bostad med särskild service enligt LSS behöver använda en stor del av inkomsten för att betala hyran och det anses orsaka ett liv i fattigdom. Inkomsterna täcker sällan de utgifter som finns enligt flera typexempel som tidigare redovisats i andra utredningar och rapporter. Ofta anges att det till stor del är den höga hyran i kombination med den låga inkomsten som gör att den ekonomiska situationen inte blir hållbar för den enskilde.22 Uppfattningen är ofta att den mest iögonfallande kostnaden är hyran, också i relation till referensvärden. Vidare har det tidigare konstaterats att även om det vore möjligt att reglera hyressättningen inom särskilda boendeformer skulle detta framför allt påverka stor- leken på bostadstillägget. Någon större förbättring av den privat- ekonomiska situationen skulle inte uppkomma. Dessutom kvarstår problemet att summan av andra poster såsom mat, transport, för- säkringar och fritidsaktiviteter överstiger aktivitetsersättningen.23 Även har konstaterat att hyran har en stor in- verkan på ekonomin för personer med funktionsnedsättning och att det kan leda till ett tidigt beroende av ekonomiskt bistånd och ett liv på existensminimum. I en rapport från framkom- mer också att för dem med lägre inkomster kan inkomsten spela en större roll för boendeutgiften än för dem med högre inkomster.24 20Socialstyrelsen (2020), Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning – Läges- rapport . 21www.forsakringskassan.se/statistik/statistikdatabas/ 22Socialstyrelsen, Myndigheten för delaktighet, FUB m.fl. 23SOU 2008:102, s. 113. 24Boverket (2016), Boende till rimlig kostnad – hushållens boendesutgiftsprocent och kon- sumtionsutrymme, rapport 2016:11, s. 27. 6.2Inkomster för personer med rätt till bostad med särskild service enligt LSS 6.2.1Huvudsaklig inkomst från sjuk- eller aktivitetsersättningen Begreppet disponibel inkomst inkluderar alla inkomster, enligt definition från SCB:s statistik. Det är dels inkomster av arbete, det vill säga lön och inkomst av näringsverksamhet, dels skattepliktiga trans- fereringar som sjukpenning, sjukersättning, aktivitetsersättning, föräldrapenning, A-kassa och ålderspension, dels skattefria trans- fereringar som barnbidrag, bostadsbidrag, bostadstillägg, studie- medel, ekonomiskt bistånd och underhållsstöd. Personer som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har sammantaget, oavsett ålder eller personkrets, en mycket låg dispo- nibel inkomst enligt uppgifter från SCB. De under har allra lägst disponibel inkomst, i genomsnitt för kvinnor och för män . I åldern 30–är den disponibla inkomsten i genomsnitt för kvinnor och för män. Hos dem är den disponibla inkomsten för kvinnor och för män. För samtliga innebär det en disponibel inkomst på cirka 11 700–per månad.26 Majoriteten av dem som har insatsen bostad med särskild service enligt LSS har sin huvudsakliga inkomst från antingen sjuk- eller aktivitetsersättningen. Båda ersättningsformerna är skattepliktiga. Ersättningen är oftast på garantinivå. De som är får ersätt- ning från pensionssystemet och även denna är oftast på garantinivå och skattepliktig. Detta innebär att den huvudsakliga inkomsten kan variera beroende på ålder och typ av ersättning men samtliga ger vid garantinivå och efter skatt, en ersättning på mellan 6 768–per månad.27 Hur mycket som betalas i skatt skiljer sig åt beroende på ersättning. Skatten på pension är lägre än skatten på sjuk- och aktivitetsersättning. 26Statistiska Centralbyrån (2020) registeruppgifter, avser . 27Skatteverket (2020), skattetabell 29 och 34, kolumn 2 respektive kolumn 4. Tabell 6.1 Garantinivåer för aktivitetsersättning, sjukersättning och ålderspension Garantinivåer för aktivitetsersättning, sjukersättning och ålderspension, uppdelat på åldersgrupper, belopp avser per person och månad, tabell (29) tabell (34) Mellan 21 och 23 Mellan 23 och 25 Mellan 25 och 27 Mellan 27 och 29 Mellan 29 och 30 Mellan 30 och 65 Från 65 och uppåt Källa: Uppgifter från , samt . Det är 22 820 personer, , som har sjuk- eller aktivitets- ersättning av dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS, ersättningen är i genomsnitt . Kvinnor har i genomsnitt och män har i genomsnitt . Det är som har ersättning på garantinivå, varav av kvinnorna och av män- nen. Samtliga unga mellan 18–har ersättning på garantinivå. Bland dem med ålderspension har en ersätt- ning på garantinivå, varav av kvinnorna och av männen.28 6.2.2Bidrag och stöd till den enskilde Utöver sjuk- och aktivitetsersättning, alternativt ålderspension, finns olika bidrag och stöd som en person med bostad med särskild service enligt LSS kan ha rätt till. Dessa tillhandahålls antingen av staten eller av kommunerna. är normerande myndighet för statligt bostadstillägg, särskilt bostadstillägg samt äldreförsörjningsstöd. Myndigheten ansvarar för prövning och ut- betalning av stödet till personer . ansvarar för prövning och utbetalning av statligt bostadstillägg och 28Bearbetade registeruppgifter från , och . särskilt bostadstillägg för personer samt merkostnads- ersättning för vuxna. Nivån på stöden kan variera för den enskilde beroende på situation. Från kommunen kan en person ha rätt till ekonomiskt bistånd. Kommunerna kan också välja att tillhandahålla habiliteringsersättning, kommunalt bostadstillägg samt annan sub- vention. Vad kommunerna tillhandahåller och hur mycket de till- handahåller skiljer dock betydligt mellan olika kommuner beroende på hur de valt att organisera stödet till personer med funktionsned- sättning. Utredningen har inhämtat information om de stöd som finns för personer som bor i en bostad med särskild service genom registeruppgifter från olika myndigheter samt genom en enkät ställd till landets kommuner, vilket redovisas i det följande. Storleken på det statliga bostadstillägget beror på bostadskostnad och inkomststorlek. Vid beräkning av bostadstillägg beak- tas av bostadskostnaden för den del som inte överstiger för den som är ensamstående. Bostadskostnad som överstiger beaktas för den som är ogift. Detta innebär att maximalt bostadstillägg uppgår till för ensamstående. Ersättning betalas inte ut för den del av bostadskostnaden som över- stiger 5 600 kronor.29 Ålderspensionärer kan få ersättning , för dem betalas inte ersättning ut för den del av bostadskostnaden som överstiger 7 000 kronor.30 Statligt bostadstillägg är ett villkorat bidrag som förutsätter att personen i fråga har sjuk- eller aktivitetsersättning, alternativt ålders- pension. Har den enskilde tillgångar som överstiger så påverkar det bostadstillägget. Fribeloppet, det belopp som sökanden får tillgodoräkna sig för grundläggande konsumtionsbehov, motsvarar i princip den oavkortade garantinivån för sådan förmån som gäller för den sökande. Detta innebär att en person med sjuk- eller aktivitets- ersättning, som saknar andra inkomster eller förmögenhet som har betydelse för bostadstillägget, får ersättning för huvuddelen av hyreskostnaden i den mån den inte överstiger högsta tillåtna belopp. 29102 kap. 22 § socialförsäkringsbalken. 30102 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken. Av de cirka 28 000 personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS har bostadsbidrag och har statligt bostadstillägg från eller Pensionsmyndigheten.31 Bland dem får mellan 80–statligt bostadstillägg. Undantaget är kvinnor och män som tillhör personkretsens grupp 2, där andelen med bostadstillägg ligger på . Det är 3 690 personer (13,) som är eller äldre.32 Av dessa har statligt bostadstillägg.33 Av samtliga som bor i bostad med särskild service enligt LSS är det som inte har något statligt bostadstillägg. Tabell 6.2 Personer i bostad med särskild service enligt LSS som har statligt bostadstillägg Andel personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS och som har statligt bostadstillägg, uppdelat på ålder, personkretsens grupp 1–3 och kön, 2019, andel angiven i procent Källa: Registeruppgifter från , och . Personer som bor i bostad med särskild service har i genomsnitt i statligt bostadstillägg och i genomsnitt täcker tillägget av kostnaden för bostaden. Nettokost- naden som enskilda har kvar att betala för hyra efter bostadstillägget är i genomsnitt . Inhämtade registeruppgifter visar att det är av dem som är som har fullt statligt bostadstillägg. Bland dem är det som har fullt statligt bostadstillägg. Sammantaget är det som har fullt statligt bostadstillägg. 31Bearbetade registeruppgifter från , och . 32Bearbetade registeruppgifter från och . 33Bearbetade registeruppgifter från och . Ingen ansökan krävs för det särskilda bostadstillägget då det prövas i samband med ansökan om statligt bostadstillägg.34 är totalt cirka 2350 personer berättigade till särskilt bostadstillägg från Försäkrings- kassan.35 Det är främst personer som har sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå som också har särskilt bostadstillägg. Antalet som var berättigade till det särskilda bostadstillägget minskade när det stat- liga bostadstillägget höjdes . De som är får i första hand äldreförsörjningsstöd innan det särskilda bostadstillägget blir aktuellt. Bland personer i bostad med särskild service enligt LSS som är är det 371 personer (1,) som har särskilt bostads- tillägg. I genomsnitt får de i särskilt bostadstillägg . Variationen är dock stor och det lägsta beloppet är och det högsta är . Bland dem får endast 14 personer (0,) särskilt bostadstillägg med i genom- snitt . Vissa kommuner har valt att ha ett eget kommunalt bostadstillägg som komplement till det statliga bostadstillägget. Kommunalt bostads- tillägg är en frivillig ersättning och alla kommuner ger inte ett sådant bidrag. Då den inte är reglerad genom nationell lagstiftning är det upp till varje kommun att besluta om ersättningens villkor och nivå. Kommunerna har därmed olika regler och olika metoder för beräk- ning av tillägget. Många kommuner utgår från samma regler som finns för statligt bostadstillägg. I huvudsak ställer kommunerna krav på att sökande först har ansökt om statligt bostadstillägg hos Försäkrings- kassan eller och fått det beviljat. Det är 21 kommuner () som anger att de har ett kom- munalt bostadstillägg i den enkät som skickades ut till kommunerna. Av dessa har 13 kommuner även angett det högsta belopp som betalas ut, vilket varierar mellan 2 713–. I hälften av dessa kom- muner överstiger högsta beloppet för kommunalt bostadstillägg . I de kommuner som har ett kommunalt bostadstillägg 34101 kap. 2 § och 102 kap. 26 § socialförsäkringsbalken. 35Bearbetade registeruppgifter från och . Det är 2 607 personer som har bostad med särskild service enligt LSS som bor i dessa kommuner och därmed kan få ytterligare stöd för att betala sin hyra utöver det statliga bostadstillägget. Av dessa har en hyra som överstiger taket för det statliga bostadstillägget. Mer än hälften bor i större städer och i kommuner nära en större stad. En del kommuner sätter en högsta hyra för dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. En så kallad maxhyra ligger ofta på ungefär samma nivå som det statliga bostadstillägget . I vissa kommuner är maxhyran lägre, som lägst , och ibland något högre, . Resultat från kommunenkäten visar att av de kommuner som svarat använder sig 26 kommuner () av maxhyra . Hälften av dessa kommuner har uppgett en maxhyra som överstiger . I de kommuner som har en maxhyra är den genomsnittliga hyran . Det är 5 074 personer, varav kvinnor och män, som har bostad med särskild service enligt LSS som bor i dessa kommuner och därmed har en maxhyra. För dem som har maxhyra är nettokostnaden för hyran efter statligt bostadstillägg lägre än för övriga. Mer än hälften av personerna bor i större städer och i kommuner nära en större stad. Vissa kommuner har annan subvention Det är 17 kommuner () av dem som svarat på enkäten som har någon annan form av subvention än kommunalt bostads- tillägg och maxhyra. Det kan handla om att hänsyn tas till den låga inkomsten hos målgruppen generellt vid hyressättning, att hyran inte höjs, att det finns egen antagen hyressättningsmodell eller så subventioneras hyrorna i nyproduktion. Vidare kan kommunen ha ett garantibelopp som den enskilde minst ska ha kvar eller ett personligt tillägg som komplement till kommunalt bostadstillägg för att garantera förbehållsbelopp eller subvention av den kostnad som överstiger en skälig bostadskostnad enligt socialförsäkringsbalken. Det är 3 726 personer, kvinnor och män, som har bostad med särskild service enligt LSS som bor i dessa kommuner och därmed kan ha någon annan form av subvention. I dessa kom- muner är den genomsnittliga hyran . Kommuner utan egen subvention Det är 106 kommuner som svarat att de inte på något sätt sub- ventionerar bostadskostnaden för enskilda. I dessa kommuner bor av de personer som har bostad med särskild service enligt LSS, vilket är av alla personer när även de kommuner som inte besvarat enkäten inkluderas. Det är således 8 982 personer (5 200 män och 3 782 kvinnor) med beslut om bostad med särskild service som bor i en kommun som har besvarat enkäten och som inte har någon subvention kopplat till hyran. Bland de kommuner som uppgett att de inte har några subventioner skiljer sig hyran margi- nellt jämfört med övriga kommuner som svarat: –hälften av kommunerna utan subventioner har en genomsnittlig hyra för gruppbostad på /månad eller mer, mot- svarande summa för alla kommuner som svarat är 5 210 kro- nor/månad, –hälften av kommunerna utan subventioner har en genomsnittlig hyra för servicebostad på /månad eller mer, mot- svarande summa för alla kommuner som svarat är 5 400 kro- nor/månad. Detta skulle kunna indikera att kommuner som inte har några subventioner har en hyresnivå som innebär att någon form av kom- munal subvention inte anses nödvändig. Majoriteten av kom- munerna () tillhör kommungruppen ”mindre städer/tät- orter och landsbygdskommuner”. är det av dem som bor i en kommun utan subvention som har en hyra som överstiger taket för det statliga bostadstillägget. Dessa har även en högre nettokostnad kvar att betala efter det statliga bostadstillägget än dem som bor i en kommun med subvention. Merkostnadsersättning och den tidigare handikappersättningen Merkostnadsersättning betalas ut av och har ersatt handikappersättningen. För dem som redan har beslut om handikappersättning så gäller det även fortsatt utifrån vissa angivna övergångsregler. Ersättningarna betalas inte ut krona för krona utan motsvarar en viss procent av prisbasbeloppet fördelat på fem nivåer i merkostnadsersättningen och tre nivåer i handikappersättningen baserat på storleken på merkostnaderna. Inom merkostnadsersättningen måste merkostnaderna uppgå till av prisbasbeloppet för att ersättningen ska utbetalas. Detta är en sänkning jämfört med handikappersättningen där kostnaderna behöver uppgå till av prisbasbeloppet för att ersättning ska betalas ut.36 är prisbasbeloppet . Samtliga nivåer och belopp för handikapp- respektive merkostnadsersätt- ningen redovisas i det följande. Nivåer och belopp inom handikappersättningen Den enskilde får ersättning med: av prisbasbeloppet om merkostnaden uppgår till av prisbasbeloppet, vilket motsvarar en ersätt- ning på eller , av prisbasbeloppet om merkostnaden uppgår till gräns- värdet av prisbasbeloppet, vilket motsvarar en ersätt- ning på eller , av prisbasbeloppet om merkostnaden uppgår till gräns- värdet av prisbasbeloppet, vilket motsvarar en ersätt- ning på eller per månad.37 3650 kap 12 § socialförsäkringsbalken. 37Riksförsäkringsverkets allmänna råd (RAR 2002:9) om handikappersättning. Nivåer och belopp inom merkostnadsersättningen Den enskilde får ersättning med: Merkostnadsersättning lämnas på fem nivåer, den enskilde får ersättning med: av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet men inte av prisbas- beloppet, vilket motsvarar en ersättning på eller , av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet men inte av prisbas- beloppet, vilket motsvarar en ersättning på eller , av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet men inte av prisbas- beloppet, vilket motsvarar en ersättning på eller , av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet men inte av prisbas- beloppet, vilket motsvarar en ersättning på eller , av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet, vilket motsvarar eller per månad.38 Personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS inom handikapp- och merkostnadsersättningen En stor majoritet av dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS har fortfarande handikappersättning medan väldigt få har mer- kostnadsersättning. Registeranalyser visar att bland dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS så erhåller 6 046 personer, varav 2 667 kvinnor och 3 378 män, handikappersättning (6 030 personer) och merkostnadsersättning (16 personer). Sammantaget är det cirka 3850 kap. 12 § socialförsäkringsbalken. 22procent av alla som bor i en bostad med särskild service enligt LSS som har handikappersättning eller merkostnadsersättning. Majori- teten av dem har ersättning på någon av de lägre nivåerna, det vill säga nivå 1 eller nivå 2. Utredningen har inte funnit någon sär- skild orsak till att inte fler har ersättning . Det kan vara olika anledningar så som att enskilda inte har några merkostnader, att de inte når upp till miniminivån för ersättning eller att de inte har ansökt om ersättning för sina merkostnader. Tabell 6.3 visar antal personer som har någon av ersättningarna och på vilken nivå. Tabell 6.3 Ersättningsnivåer för personer i bostad med särskild service enligt LSS med handikappersättning eller merkostnadsersättning Antal personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS och som har handikappersättning eller merkostnadsersättning, uppdelat på kön, ålder och nivå på ersättning, 2019, nivåer angivna i kronor Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . I merkostnadsersättningen finns ett antal kategorier som tydliggör vad det är möjligt att få ersättning för. Det kan dels handla om vissa merkostnader för boende men det kan också handla om exempelvis merkostnader för hjälpmedel. Det finns dock inga uppgifter om vilken kategori som merkostnadsersättningen betalas ut för , då det skulle kräva aktstudier av ärenden om mer- kostnadsersättning. Det är inte särskilt vanligt att enskilda ansöker om ersättning för merkostnader kopplat till boendet, enligt uppgift från . Det finns inga säkra förklaringar till varför men möjliga orsaker skulle kunna vara att det är svårt att visa att kost- naden för bostaden är en merkostnad eller att det är låg kännedom om ersättningen. anger i sin vägledning att ersättning betalas ut vid behov av byte till större bostad och vid behov av ett extra rum som behövs för vårdutrustning, hjälpmedel eller som behandlings- rum på grund av funktionsnedsättningen 39. Det är svårt att påvisa att det skulle finnas något samband mellan enskildas hyra och ekonomiskt bistånd. Sådant stöd kopplas framför allt ihop med den enskildes inkomst. Att vissa personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS får ekonomiskt bistånd har tidigare redovisats av . Utredningens egna register- analyser visar att av personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS har ekonomiskt bistånd: –grupp 1: , –grupp 2: , –grupp 3: cirka 5,1 procent40. Fler män än kvinnor i bostad med särskild service har ekonomiskt bistånd. fick av männen och av kvinnorna ekonomiskt bistånd .