sou · H9B318 · 2021-03-31 00:00:00 — Granskningen ska vara så omfattande och ingående som god revisionssed kräver. För varje bolag ska revisorn eller revisorerna upprätta ett yttrande över granskningen. Av yttrandena ska det framgå huruvida delnings- vederlaget och grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sak- ligt och korrekt sätt. Det ska också anges vilken eller vilka metoder som har använts vid värderingen av bolagens tillgångar och skulder, resultatet av de tillämpade värderingsmetoderna samt deras lämplig- het och vilken vikt som har tillmätts dem vid den samlade bedöm- ningen av värdet på vart och ett av bolagen. Särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen ska anmärkas. I yttrandena ska det särskilt anges, •vid samtliga slag av delning: om revisorerna vid sin granskning har funnit att delningen medför fara för att borgenärerna i ett övertagande bolag inte ska få sina fordringar betalda, •vid delning som innebär att ett övertagande bolag nybildas: om den del av det överlåtande bolaget som ska övertas av det ny- bildade bolaget har ett verkligt värde för detta bolag som mot- svarar minst dess aktiekapital, och •vid delning genom att en del av det överlåtande bolagets tillgångar och skulder övertas av ett eller flera andra bolag utan att det överlåtande bolaget upplöses: om det efter delningen fortfarande finns full täckning för det bundna egna kapitalet i det överlåtande bolaget. En revisor som avses i 24 kap. 13 § ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Om någon sär- skild revisor inte är utsedd, ska granskningen i stället utföras av bolagens revisorer. Detta framgår av 24 kap. 14 §. Enligt 24 kap. 15 § ska styrelsen, den verkställande direktören och revisorn i ett bolag som ska delta i delningen ge varje revisor som utför granskning enligt 13 § tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning som han eller hon anser vara nödvändig. De ska också lämna de upplysningar och den hjälp som begärs. Om samtliga aktieägare i de bolag som deltar i delningen har sam- tyckt till det, får granskningen begränsas till vad som anges i punk- terna ovan. Revisorernas yttranden ska fogas till delningsplanen. Rapportens innehåll m.m. (artikel 160f) I artikel 160f i ändringsdirektivet uppställs liknande krav på att en gränsöverskridande delning ska granskas av en oberoende sakkun- nig. Bestämmelserna motsvarar vad som gäller för granskning av obe- roende sakkunnig vid gränsöverskridande fusioner. (Jfr artikel 125.) Enligt artikel 160f ska en oberoende sakkunnig granska planen för den gränsöverskridande delningen och utarbeta en rapport för aktieägare. Den sakkunnige har rätt att få all information av det bolag som delas som är nödvändig för att han eller hon ska kunna fullgöra sina uppgifter. Beroende på medlemsstatens lagstiftning får den sakkunnige vara en fysisk eller en juridisk person. Den sakkunniges rapport ska innehålla ett utlåtande om huruvida kontantersättningen och aktiernas utbytesförhållande är riktigt. Vid bedömningen av kontantersättningen ska den sakkunnige i före- kommande fall beakta marknadspriset för aktierna i det bolag som delas före tillkännagivandet av förslaget till delning, eller värdet av bolaget exklusive effekterna av den föreslagna delningen såsom det fastställts i enlighet med allmänt vedertagna värderingsmetoder. Rapporten ska åtminstone innehålla följande: a)den eller de metoder som har använts för att fastställa den före- slagna kontantersättningen, b)den eller de metoder som har använts för att fastställa det före- slagna utbytesförhållandet för aktier, c)huruvida den eller de metoder är adekvata för bedömningen av kontantersättningen och aktiernas utbytesförhållande samt ange det värde som dessa metoder lett till och yttra sig över den relativa vikt som metoderna tillmättes när värdet fastställdes, och d)en beskrivning av eventuella särskilda värderingsproblem som uppkommit. Rapporten ska göras tillgänglig för aktieägarna minst en månad före dagen för den bolagsstämma som ska besluta huruvida planen för den gränsöverskridande delningen ska godkännas (se avsnitt 5.8). Någon sakkunniggranskning krävs inte om alla aktieägare i det bolag som delas har kommit överens om det. Medlemsstaterna får undanta enmansbolag från tillämpningen av bestämmelserna om sakkunniggranskning. Den sakkunniges ansvar (artikel 160t) Av artikel 160t framgår att medlemsstaterna ska fastställa regler om åtminstone civilrättsligt ansvar för den oberoende sakkunniga per- son som ansvarar för att utarbeta den rapport som avses i arti- keln 160f ovan. Artikeln motsvarar artikel 133a, se avsnitt 4.6.6. 5.7.3När delningshandlingarna ska granskas Vårt förslag: Vid gränsöverskridande delningar ska delnings- planen m.fl. handlingar alltid granskas av en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Revisorn ska avge ett yttrande över granskningen. Vår bedömning: Möjligheten att undanta enmansbolag från skyl- digheten att inhämta rapport från en oberoende sakkunnig bör inte utnyttjas. (Jfr artikel 160f.3 andra stycket.) Skälen för förslaget och bedömningen: Ändringsdirektivet kräver att delningsplanen och de till denna knutna handlingarna ska granskas av en oberoende sakkunnig. Vi har i avsnitt 4.6.5 diskuterat vem som i svensk rätt, vid motsvarande granskning av fusionsplanen, bör kunna utses att utföra denna granskning och har då förordat att granskningen ska utföras av en kvalificerad revisor (auktoriserad revisor, godkänd revisor och registrerat revisionsbolag). Skälen för detta har samma bärkraft när det gäller granskningen inför en gräns- överskridande delning. Ändringsdirektivet ger medlemsstaterna möjlighet att undanta enmansbolag från kravet på sakkunniggranskning. I denna del gör vi samma bedömning som vi har redovisat i avsnitt 4.6.3 såvitt gäller gränsöverskridande fusioner, dvs. möjligheten bör inte utnyttjas. Vårt förslag: Revisorsyttrandet ska ha det innehåll som gäller för inhemska delningar. (Jfr 24 kap. 13 § aktiebolagslagen.) Det ska därutöver innehålla ett utlåtande i frågan om utjämningsveder- laget och aktiernas utbytesförhållande är adekvata. I yttrandet ska anges metoderna för att bestämma utjämningsvederlaget och aktiernas utbytesförhållande och om dessa metoder har varit ade- kvata. Revisorn ska också beskriva eventuella särskilda värderings- problem. Bestämmelsen i 24 kap. 13 § andra stycket om att revisorn ska uttala sig om huruvida det som övertas av ett nybildat överta- gande bolag har ett värde som motsvarar minst dess aktiekapital ska tillämpas enbart i fråga om nybildade bolag som ska ha sitt säte i . Skälen för förslaget: När det gäller revisorsyttrandets innehåll kon- staterar vi att ändringsdirektivets krav på en sakkunnigrapport an- knyter nära till vad som enligt direktivet gäller för sakkunniggransk- ning av inhemska fusioner och delningar. Mot den bakgrunden bör bestämmelserna om sakkunniggranskning vid gränsöverskridande delningar utformas så att de hänvisar till 24 kap. 13 § aktiebolags- lagen om vad en revisor ska uttala sig vid en inhemsk delning. I ett avseende saknar dock det som sägs i den paragrafen normalt betydelse vid en gränsöverskridande delning. Det gäller kravet i paragrafens andra stycke 2 om att revisorn vid delning som innebär att ett övertagande bolag nybildas ska uttala sig om huruvida den del av överlåtande bolag som övertas av det nybildade bolaget har ett verk- ligt värde som motsvarar minst dess aktiekapital. Vid en gränsöver- skridande delning av ett svenskt aktiebolag kommer i vart fall ett av de nybildade bolagen att vara ett utländskt bolag. För detta kan det gälla andra kapitalkrav än för svenska bolag. Prövningen av om och hur dessa kapitalkrav tillgodoses bör ankomma på den behöriga myndigheten i det land där det nybildade bolaget kommer att ha sitt hemvist. Det bör då också vara en fråga för den utländska lagstiftaren att avgöra vilket underlag som ska tillhandahållas för denna pröv- ning. Det är därför inte ändamålsenligt att i den svenska regleringen uppställa ett generellt krav på att revisorn uttalar sig om huruvida bolagets värde motsvarar dess aktiekapital. Det som sägs i 24 kap. 13 § andra stycket 2 bör därför gälla enbart i fråga om nybildade bolag som ska ha sitt säte i , dvs. bolag som ska vara svenska aktiebolag. För ett korrekt genomförande av direktivet behöver den svenska lagtexten även innehålla en motsvarighet till de särskilda krav på vad den sakkunnige ska uttala sig om som uppställs i artikel 160f. Vi föreslår därför att det i aktiebolagslagen anges att revisorns även ska uttala sig om den eller de metoder som har använts för att bestämma utjämningsvederlaget och aktiernas utbytesförhållande och om dessa metoder har varit adekvata. Det bör också – såsom följer av direktivet –uppställas ett krav på att yttrandet behandlar eventuella särskilda värderingsproblem. Vårt förslag: Revisorn ska omfattas av ett skadeståndsansvar som motsvarar det som gäller för ett bolags revisor enligt 29 kap. 2 § aktiebolagslagen. Skälen för förslaget: Medlemsstaterna ska fastställa regler om åt- minstone civilrättsligt ansvar för den oberoende sakkunniga person som ansvarar för yttrandet enligt artikel 166f (se artikel 160t.1). motsvarande bestämmelse finns, i avsnittet om gränsöverskridande fusioner, i artikel 133.1. Vi har genomförandet av den bestämmelsen i avsnitt 4.6.6 och föreslagit att en revisor som utför granskning i samband med en gränsöverskridande fusion ska omfattas av samma skadeståndsansvar som gäller för ett bolags revisor enligt 29 kap. 2 aktiebolagslagen. Det är naturligt att detsamma gäller för en revisor som granskar en gränsöverskridande delning. Vårt förslag: Också det revisorsyttrande som upprättas i sam- band med en gränsöverskridande delning ska offentliggöras. Be- stämmelserna om detta utformas på samma sätt som motsvarande bestämmelser om offentliggörande av revisorsyttrandet vid en gränsöverskridande fusion. Skälen för förslaget: Enligt artikel 160g.1 får medlemsstaterna kräva att den rapport som en oberoende sakkunnig upprättar i samband med en gränsöverskridande delning offentliggörs och görs tillgäng- lig för allmänheten. Bestämmelsen överensstämmer med vad som sägs i artikel 123.1, såvitt gäller gränsöverskridande fusioner. Vi har behandlat den frågan i avsnitt 4.6.7 och har där föreslagit att revisorns yttrande offentlig- görs genom att det ges in till i samband med registre- ringen av fusionsplanen. Skälen för den bedömning som vi har gjort i avsnitt 4.6.7 har bär- kraft även i fråga om revisorsyttranden som avser gränsöverskri- dande delningar. Vi föreslår därför att frågan regleras på motsva- rande sätt. Det innebär att revisorsyttrandet ska offentliggöras men att det under vissa förhållanden ska vara möjligt att vid offentlig- görandet utelämna konfidentiell information. 5.8Stämmans godkännande och aktieägarskydd (artikel 160h och 160i) Vid en inhemsk delning ska, enligt 24 kap. 17 § aktiebolagslagen, del- ningsplanen underställas bolagsstämman i det överlåtande bolaget. Om ägare till av samtliga aktier i ett övertagande bolag begär det, ska planen underställas även bolagsstämman i det övertagande bolaget. En sådan begäran ska göras från det att uppgift att planen har registrerats har kungjorts enligt 27 kap. 3 § samma lag. Detta gäller dock inte om det övertagande bolaget äger samtliga aktier i det överlåtande bolaget. Stämman får hållas tidigast en månad eller, om samtliga bolag som deltar i delningen är privata aktiebolag, tidigast efter det att uppgift om planens registrering har kungjorts. Någon stämma behöver inte hållas vid delning, där samtliga del- tagande bolag är privata aktiebolag och alla aktieägare i bolagen har undertecknat delningsplanen. Av artikel 160h i ändringsdirektivet framgår beträffande bolags- stämmans godkännande av en gränsöverskridande delning följande. Punkten 1: Bolagsstämman i det överlåtande bolaget ska besluta, i form av en resolution, huruvida planen för den gränsöverskridande delningen ska godkännas och huruvida stiftelseurkunden, och bolags- ordningen om denna finns i ett särskilt instrument, ska anpassas. Detta ska ske efter det att stämman har tagit del av styrelsesens redo- görelse (artikel 160e, se avsnitt 5.6), rapporten av den oberoende sak- kunniga (artikel 160f, se avsnitt 5.7), de yttranden från arbetstagare som lämnats i enlighet med artikel 160e och de synpunkter från bolagets aktieägare, borgenärer och arbetstagarföreträdare som har lämnats i enlighet med artikel 160g.1 b (se avsnitt 5.8.3). Punkten 2: Bolagsstämman i det överlåtande bolaget får förbe- hålla sig rätten att ställa som villkor för genomförandet av den gräns- överskridande delningen att den uttryckligen bekräftar de närmare bestämmelserna om arbetstagares medverkan (artikel 160l, se av- snitt 7). Punkten 3: Medlemsstaterna ska säkerställa att det för godkän- nande av planen för den gränsöverskridande delningen och av even- tuella ändringar av den planen krävs en majoritet på minst två tredje- delar men högst av de röster som är förenade med de företrädda aktierna eller det företrädda tecknade kapitalet på bolags- stämman. Under alla omständigheter får majoritetströskeln inte vara högre än vad som föreskrivs i nationell rätt för godkännande av gränsöverskridande fusioner. Punkten 4: Om en klausul i delningsplanen eller en ändring av stiftelseurkunden för det överlåtande bolaget leder till en ökning av en aktieägares ekonomiska förpliktelser gentemot bolaget eller tredje part, får medlemsstaterna kräva att klausulen eller ändringen av stiftelseurkunden för det bolag som delas ska godkännas av den berörda aktieägaren, förutsatt att en sådan aktieägare inte kan utöva de rättigheter som fastställs i reglerna om aktieägarskydd (arti- kel 160i). Vårt förslag: Om det senast den femte arbetsdagen före dagen för den bolagsstämma som ska ta ställning till delningsplanen har kommit in synpunkter på planen från aktieägare eller borgenärer, ska synpunkterna tillhandahållas aktieägarna på stämman. Mot- svarande ska gälla för synpunkter från arbetstagarföreträdare eller, om sådana inte finns, arbetstagare. (Jfr artikel 160h.1 och 160g.1 b.) Ett överlåtande bolag ska, senast vid den bolagsstämma som godkänner delningsplanen, fatta beslut om nödvändiga ändringar av bolagsordningen. (Jfr artikel 160h.1.) Bolagsstämman i det överlåtande bolaget får villkora beslutet om att godkänna delningsplanen av att en senare stämma godkänner de former som beslutas för arbetstagarnas medverkan i det övertagande bolaget. (Jfr artikel 160h.2.) För bolagsstämmans beslut att godkänna delningsplanen ska krävas två tredjedelars majoritet av såväl de avgivna rösterna som de aktier som är företrädda vid stämman, även inom varje aktieslag som är företrätt vid stämman. (Jfr artikel 160h.3.) Vår bedömning: Den svenska lagstiftaren bör inte utnyttja direktivets möjlighet att kräva att en ekonomiskt betungande klausul i en delningsplan eller ändring i det överlåtande bolagets stiftelseurkund ska godkännas av en berörd aktieägare. (Jfr artikel 160i.4.) Skälen för förslaget och bedömningen: Underlaget för bolagsstämmans beslut Liksom ifråga om gränsöverskridande fusioner förutsätter ändrings- direktivet att aktieägarna inför stämmobeslutet om en gränsöver- skridande delning har fått del av vissa handlingar (se punkten 1 i artikel 160h). Redan det som vi ovan (se avsnitt 5.4) har föreslagit om tillhandahållande av delningsplanen med bifogade handlingar jämte styrelsens redogörelse tillgodoser i huvudsak dessa krav. Be- stämmelserna ger aktieägarna möjlighet att före stämman ta del av delningsplanen, styrelsens redogörelse och revisorsyttrandet. Där- med kommer de också att kunna ta del av sådana yttranden från arbetstagarföreträdare som har kommit bolaget till del före styrelseredogörelsen och som därför har fogats till denna. Ändringsdirektivet kräver dock att aktieägarna tillhandahålls viss ytterligare information. De krav som uppställs i detta hänseende är desamma vid gränsöverskridande delningar och gränsöverskridande fusioner. Aktieägarna förutsätts alltså inför stämmans beslut ha fått ta del av sådana synpunkter som har lämnats till bolaget från aktie- ägare, arbetstagare eller borgenärer senast före dagen för bolagsstämman. (Jfr artikel 160g.1 b.) Våra överväganden om hur detta ska åstadkommas har vi, såvitt gäller gränsöverskridande fusio- ner, redovisat i avsnitt 4.7.3. Vi föreslår samma ordning i fråga om gränsöverskridande delningar, dvs. att de synpunkter som har kom- mit in till bolaget senast femte vardagen före dagen för stämman ska tillhandahållas aktieägarna på stämman. I artikel 160h anges att stämman ska ta ställning till om stiftelse- urkunden och bolagsordningen behöver anpassas. En motsvarande bestämmelse, tillämplig vid gränsöverskridande fusioner, finns i artikel 126. Vi har behandlat den artikeln i avsnitt 4.7.3 och föreslagit en bestämmelse om att det senast vid den stämma som godkänner fusionsplanen ska fattas beslut om nödvändiga ändringar av bolags- En motsvarande bestämmelse bör tas in i regelverket för gränsöverskridande delningar. Villkor om senare godkännande av formen för arbetstagarmedverkan Enligt punkten 2 i artikel 160h får bolagsstämman i det överlåtande bolaget förbehålla sig rätten att ställa som villkor för den gränsöver- skridande delningens genomförande att den uttryckligen bekräftar de närmare bestämmelserna om arbetstagares medverkan (arti- kel 160l). Motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller gränsöverskridande fusioner, i artikel 126.2. Den artikeln har genomförts genom 23 kap. 44 § aktiebolagslagen. Enligt den paragrafen får bolagsstämman vill- kora beslutet om att godkänna fusionsplanen av att en senare stämma godkänner de former som beslutas för arbetstagarnas medverkan i det övertagande bolaget (se prop. 2007/08:15 s. 98 f.). Vi föreslår att det tas in en likadan bestämmelse i regelverket för gränsöverskridande delningar. Artikel 160h.3 anger ett lägsta och högsta antal röster som får före- komma i nationella lagstiftning för godkännande av planen för den gränsöverskridande delningen och av eventuella ändringar av den pla- nen. Som lägst krävs en majoritet på två tredjedelar men högst 90 pro- cent av de röster som är förenade med de företrädda aktierna eller det företrädda tecknade kapitalet på bolagsstämman. Under alla omstän- digheter får majoritetströskeln inte vara högre än vad som föreskrivs i nationell rätt för godkännande av gränsöverskridande fusioner. Vilken majoritet som krävs för bolagsstämmans godkännande av en gränsöverskridande fusion regleras i 23 kap. 17 § aktiebolagslagen (jfr hänvisningen till den paragrafen i 23 kap. 36 §); aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de aktier som är företrädda vid stämman måste rösta för ett godkännande. Om det finns flera aktieslag i bolaget, ska denna majoritetsregel tillämpas inom varje aktieslag som är företrätt vid stämman. Motsvarande bestämmelser finns, såvitt gäller inhemska delningar, i 24 kap. 19 § första och andra styckena. Dessa bestämmelser är väl förenliga med vad som sägs i direktivet i fråga om majoritetskrav vid en gränsöverskridande delning. De bör därför göras tillämpliga även vid gränsöverskridande delningar. I 24 kap. 19 § tredje stycket finns en särskild majoritetsregel som är tillämplig om det överlåtande bolaget är ett publikt aktiebolag och något av de övertagande bolagen är ett privat aktiebolag. I så fall är ett beslut om godkännande av delningsplanen giltigt endast om det har biträtts av samtliga aktieägare som är närvarande vid bolagsstäm- man och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. Detsamma gäller om det överlåtande bolaget är ett publikt aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller motsvarande marknad utanför Europeiska ekono- miska samarbetsområdet och det som vederlag ska lämnas aktier som då vederlaget ska lämnas inte är upptagna till handel på en sådan marknad. Bestämmelserna ska ses mot bakgrund av att en delning i dessa fall leder till att möjligheten att omsätta aktierna begränsas betydligt. Det kan tyckas att motsvarande majori- tetskrav borde uppställas även vid en gränsöverskridande delning. Direktivet tillåter emellertid inte ett majoritetskrav av detta slag. 24 kap. 19 § tredje stycket bör därför inte gälla vid en gränsöver- skridande delning. Särskilt godkännande av betungande klausuler Artikel 160h.4 i ändringsdirektivet ger medlemsstaterna möjlighet att kräva att vissa särskilt utpekade aktieägare ska godkänna en viss klausul i en delningsplan eller ändringar i det överlåtande bolagets stiftelseurkund. En förutsättning är att klausulen i delningsplanen eller ändringarna av stiftelseurkunden leder till en ökning av den aktieägarens ekonomiska förpliktelser gentemot bolaget eller tredje part. Ytterligare en förutsättning är att aktieägaren ”inte kan utöva de rättigheter som fastställs i artikel 160i”, dvs. att de saknar rätt att få sina aktier inlösta (se avsnitt 4.8.2). Mot bakgrund av vad som enligt svensk aktiebolagsrätt gäller om aktieägares ekonomiska skyldigheter i förhållande till det bolag i vilket de är aktieägare, eller till tredje part, kan behovet av bestäm- melser av detta slag synas mycket begränsat. Utgångspunkten i svensk rätt är ju att aktieägarna inte har något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser (se 1 kap. 3 § aktiebolagslagen). En gränsöver- skridande delning kan emellertid få till följd att en aktieägare i svenskt aktiebolag övergår till att bli aktieägare i ett eller flera ut- ländska bolag för vilka gäller andra regler om personligt ansvar. Det innebär att också en gränsöverskridande delning av ett svenskt aktiebolag kan leda till ett sådant personligt ansvar som direktiv- bestämmelsen vill ge skydd mot. Aktieägaren skyddas emellertid i första hand av den möjlighet som direktivet ger aktieägaren att på- kalla att hans eller hennes aktier löses in (se avsnitt 5.9.2). Den nu aktuella direktivbestämmelsen är avsedd att tillämpas först om denna möjlighet till inlösen inte står öppen. Frågan är då om det finns några situationer då aktieägaren inte kan skydda sig genom att begära att hans eller hennes aktier löses in. En aktieägare har inte rätt att påkalla inlösen om han eller hon har underlåtit att rösta mot beslutet att godkänna delningsplanen (jfr avsnitt 4.8.2). Som vi tolkar direktivet är detta dock inte en sådan situation som avses i artikel 160h.4 (”inte kan utöva de rättigheter som fastställs i artikel 160i”). I vissa rättsordningar förekommer rösträttslösa aktier. Som arti- kel 160i är utformad har innehavaren av en rösträttslös aktie ingen rätt att påkalla inlösen av sina aktier. Rösträttslösa aktier före- kommer emellertid inte i svensk rätt. Det är även i övrigt svårt att se någon situation då aktieägaren i ett svenskt aktiebolag inte kan skydda sig genom att begära inlösen. Vi bedömer därför att det saknas skäl att föreslå en svensk be- stämmelse som motsvarar artikel 160h.4. 5.9Aktieägarskydd (artikel 160i) Artikel 160i innehåller bestämmelser som syftar till att ge aktieägarna ett visst skydd. Enligt punkten 1 ska medlemsstaterna säkerställa att åtminstone de aktieägare i ett överlåtande bolag som röstade emot godkännandet av planen för den gränsöverskridande delningen har rätt att avyttra sina aktier i utbyte mot en adekvat kontantersättning på de villkor som anges i punkterna 2–6. Detta gäller dock endast under förut- sättning att aktieägarna till följd av den gränsöverskridande del- ningen skulle förvärva aktier i ett övertagande bolag som skulle om- fattas av lagstiftningen i annan medlemsstat än medlemsstaten för det överlåtande bolaget. Medlemsstaterna får även föreskriva att andra aktieägare i det överlåtande bolaget ska ha denna rätt.