sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Vid samma tillfälle anslogs 24 075 rdr för vattenledning i och kompletterande gasledning för belysning.1542 Även anslagen för skötsel och underhåll av och höjdes något vid riksdag.1543 Då beviljades också anslag till utfyllande av kana- lerna vid med 23 000 rdr och reparationer på om 17 000 rdr.1544 I fråga om underhållet av nämnde att denna park borde väl vårdas och un- derhållas, eftersom den ”erbjuder en af de vackraste och mest omtyckta promenadplatser i hufvudstadens omgifningar”.1545 Det finns åter anledning att stanna upp och sammanfatta hur anslaget under första hu- vudtiteln såg ut, nu . Först anges här första huvudtiteln i relation till statsbudgeten som helhet:1546 (avrundat till helt tal) 780 840 rdr bco 1 301 400 rdr rmt 1539 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, bd 1, proposition nr 101, saml. 4, avd. 1, bd 3, statsut- skottets bet. nr 323 och 338, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 177 s. 494-496. 1540 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 40, s. 7-9. 1541 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, bd 1, proposition nr 1, s. 11-12; saml. 4, bd 1, statsutskot- tets bet. nr 47, s. 4-5; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 122, s. 337-339. 1542 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 10; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 38 s. 5-6, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 6-7. 1543 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 38, s. 4, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 5. 1544 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 10; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 38 s. 6-8, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 5 och 8. 1545 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd. 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 5. 1546 Register 1809-1866 s. 712-725. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom + 1 239 465,94 + 14 670 185,58 (inkl. engångsanslag) Första huvudtiteln i relation till statsbudgeten som helhet . Vid en jämförelse mellan första huvudtiteln sådan den fördelats från 1840-41 års till riksdagar, blir därför resultatet följande. Observera myntreformen – rdr bco multiplicerat med 1,5 ger rdr rmt. hovstaterna (omfattas ej av revision) ([I]) ([XV]) ([XV]) handpenningar ingår i ovan) Underhåll och vård av statens Ved och kol för de kungl. slotten (omfattas av Reparationer på Kungl. 1547 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 300-301. 1548 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 30, s. 52. 1549 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 117, s. 225. 1550 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 122, s. 337-338. 1551 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 67, s. 10 1552 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 2, s. 5-6. 1553 Därtill 317 tunnor spannmål. 1554 Härefter inkl. Arvfurstens palats, se riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 18; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 117, s. 223-224. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom för de kungl. lyshållningen, Kungl. tet och arvfurstens palats (räntor 231) Första huvudtitelns delposter . skedde inledningsvis endast begränsade beloppsjusteringar inom första huvudtiteln.1557 Vid riksdag föreslogs i budgetpropositionen att anslaget till prinsessan skulle höjas från 18 000 till 25 000 rdr, och statsutskottet accepterade det men röstade ned förslaget.1558 Vid riksdag fanns motioner om att bl.a. slottsstatsanslaget skulle sättas ned, men statsutskottet noterade att om så skulle ske skulle antingen underhållskostnaderna få täckas av hovhållningsanslaget, som redan – enligt vad utskottet inhämtat av räkenskaperna – lämnade betydande bidrag till underhållet av dessa slott, eller överflyttas till någon annan del av statsbudgeten. ansåg inget av alternativen vara lämpligt.1559 Sedan tillträtt konungaämbetet föreslog han i budgetpropositionen ingen annan förändring än att det anslag han hade haft som av skulle falla bort. Första huvudtitelns totalsumma skulle därmed minska från 1 417 000 rdr till 1555 Fyllnadsanslag till Kungl. Maj:ts hovhållning 1 000 000, komplettering och omarbetning av silver och koppar samt inköp av porslin och glas 60 000, reparation av våning 75 000, vattenledning och gas- ledning 24 075, igenfyllande av kanaler vid 23 000, och reparationer på 17 000 rdr. 1556 Retroaktivt anslag till Hertigen av 51 000, inköp av egendom på för de Kungl. fatburarna 45 000, uppförande av ett vagnshus vid 10 645 rdr. 1867:1 s. 12-13, statsutskottets bet. 1867:33, 1867:60, 1867:75 och 1867:98, riksstat för ; prop. 1868:1 s. 10, statsutskottets bet. 1868:25, 1868:88 och 1868:106, riksstat för ; prop. 1869:1 s. 11, statsutskottets bet. 1869:32 och 1869:99, riksstat för ; prop. 1870:1 s. 13, statsutskottets bet. 1870:21 och 1870:77, riksstat för ; prop. 1871:1 s. 10, statsutskottets bet. 1871:10 och 1871:89, riksstat för ; prop. 1872:1 s. 8, statsutskottets bet. 1872:5 och 1872:91, riksstat för . 1867:1 s. 13, statsutskottets bet. 1867:33, rskr. 1867:58, riksstat för . 1868:25 s. 2. Även i statsutskottets bet. 1879:7 anges något likande, nämligen att utskottet ”af senare årens revisionsberättelser inhemtat, att de till de Kongl. slottens underhåll anvisade anslag i allmänhet varit för ändamålet otillräckliga”. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 1 291 000 rdr.1560 Det förekom ett antal motioner om ytterligare nedddragningar, och stats- utskottet ställde sig bakom en del av dessa. Utskottet övervägde om hela ökningen från 1865- riksdag borde bibehållas, eftersom förslagen om minskad kostnad för hovstaterna ständigt hade återkommit och kunde få stöd i ”den tanken, att under inflytelsen af en oaflåtligen försiggående förändring i se- der och vanor, dels mycket af den yttre glans, som tillförene ansetts ovilkorligen böra herska i den regerandes omgifning, kan umbäras och gifva vika för den enkla värdighet, som uppbär en af folkets förtroende omgifven konung, dels ock många anspråk, som under andra förhållanden stälts på enskild hjelp och under- stöd af samhällets högsta personlighet, allt mera sällan böra framträda, då de antingen återhållas af den grundsats, som alltmer gör sig gällande, att en hvar bör i det längsta söka hjelpa sig förutan stöd, eller blifvit förekomna än af en inom vidare kretsar spridd benägenhet att gifva en i ett fattigt land väl behöflig upp- muntran åt inhemsk konst, än af det allmänna deltagandets beredvillighet att af- hjelpa verklig nöd.”1561 Detta föranledde utskottet att föreslå att anslagen till utfodring och till ved och kol skulle strykas samt att anslaget för polis-, lys- och renhållning skulle sättas ned med 5 000 rdr; detta skulle innebära att kostnader om 100 000 rdr fick ingå i det allmänna hov- hållningsanslaget. Anslagets totalsumma skulle då stanna på 1 191 000 rdr. Det uppkom också en fråga om förflyttning av anslaget för möblers underhållande till slottsstaten, men där såg utskottet inget skäl att frångå beslutet från 1840-41 års riksdag.1562 biföll emellertid konungens begäran i budgetpropositionen,1563 och den enda inskränkningen som skedde var att hertigens av anslag om 53 000 rdr föll bort eftersom han avled, och det ersattes av ett anslag om 28 000 till hans änka.1564 Vid de närmast följande riksdagarna1565 skedde inga förändringar , då än- kedrottning avled. Hennes anslag om bortföll (det hade nu skett en myntreform, och riksmynt motsvarade en krona). I gengäld fick kronprins (V), som var , ett eget anslag om . Nästa väsentliga förändring skedde års riksdag, då kronprins skulle gifta sig, varvid hans anslag höjdes och ett anslag för handpenningar till kronprinsessan lades till. anslag om höjdes till från giftermålet. Att höjningen var så stor motiverades i propositionen med en jämförelse med anslagen till de tidigare kronprinsarna (I) och (XV).1566 Stats- utskottet anförde: 1873:1 s. 9. 1873:3 s. 3-4. 1873:3, 1873:16, 1873:109. 1873:45, riksstat för . 1873:49, statsutskottets bet. 1874:1 s. 8 samt bil. 6 b) s. 28-30, statsutskottets bet. 1874:13 och 1874:99, rskr. 1874:32, riksstat för ; prop. 1875:1 s. 6, statsutskottets bet. 1875:3 och 1875:90, rskr. 1875:22, riksstat för ; prop. 1876:1 s. 5, statsutskottets bet. 1876:15 och 1876:85, rskr. 1876:35, riksstat för ; prop. 1877:1 s. 6-7, statsutskottets bet. 1877:14 och 1877:96, rskr. 1877:43, riksstat för ; prop. 1878:1 s. 6, statsutskottets bet. 1878:4 och 1878:77, rskr. 1878:30, riksstat för ; prop. 1879:1 s. 5, statsutskottets bet. 1879:7 och 1879:65, rskr. 1879:40, riksstat för ; prop. 1880:1 s. 6, statsutskottets bet. 1880:5 och 1880:68, rskr. 1880:29, riksstat för . 1881:24, se betr. övriga anslagsposter prop. 1881:1 s. 4. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom ”Med vårt styrelsesätt sammanhänger naturligen, att ej mindre den regerande konungen än äfven tronföljaren förses med apanager, tillräckliga för bestridande af de betydliga utgifter, hvilka med nödvändighet betingas af den höga ställning de äro kallade att intaga.”1567 noterade att om man räknade ränta på de tidigare kronprinsarnas engångs- anslag för inredning skulle årsbeloppet inte överstiga de tidigare anslagsnivåerna särskilt mycket. Det begärda beloppet kunde då bifallas, särskilt som något engångsanslag för bo- sättningskostnader inte hade begärts. Det belopp som anslogs i utgjorde tolv sjutton- delar av en totalsumma, och återstoden begärdes från enligt fördelningen efter län- dernas folkmängd.1568 Vid riksdag slogs anslagen till kronprinsen, hans hovhållning och kronprinsessans handpenningar ihop till ett anslag om 192 000 kr.1569 Därefter förekommer åter en period utan förändringar av de ordinarie hovstatsansla- gen1570 fram till dess att konungens hovhållningsanslag vid riksdag sattes ned , eftersom skildes av åt vardera av hertigarna av , och Närke.1571 Intressant att notera är att konungen hade försökt lägga till åt hertigen av , men det avslog . Konungen hade därvid dikterat ett längre yttrande till statsrådsprotokollet, där han framhöll både historiska förhållanden och de yngre konungasönernas behov av en ekonomiskt ordnad tillvaro, särskilt som de var förhindrade att inneha civila ämbeten (se även avsnitt 7.2.). skäl för avslag var dels att anslagen under första huvudtiteln inte borde ändras under en regeringspe- riod, dels att befolkningen led under en ekonomisk kris.1572 Detta förklarar att det var möjligt att dela upp hovhållningsanslaget men inte lägga till något belopp, och åtog sig också att inte begära förhöjt hovhållningsanslag framöver.1573 föll hertigens av Got- land anslag åter bort, sedan han gift sig med enskild mans dotter och förlorat successionsrät- ten (han blev då prins ). Hans anslag återfördes till konungens hovhåll- ningsanslag, oavsett att det nu fanns en person mindre som skulle ha del av denna summa.1574 Här torde tanken om oföränderlighet ha verkat, så att säga, i andra riktningen. Vid riksdag begärde konungen att det alltsedan den vid riksdag antagna budgeten oförändrade anslaget till underhåll av skulle höjas från 8 250 till 1881:50 s. 2. 1881:50, se betr. övriga anslagsposter statsutskottets bet. 1881:5 och 1881:67, samt rskr. 1881:16 och riksstat för . 1882:1 s. 4, statsutskottets bet. 1882:7 och 1882:70, rskr. 1882:55, riksstat för . 1883:1 s. 3, statsutskottets bet. 1883:5 och 1883:59, rskr. 1883:51, riksstat för ; prop. 1884:1 s. 3, statsutskottets bet. 1884:7 s. 1 och 1884:66, rskr. 1884:44, riksstat för ; prop. 1885:1 s. 3-4, statsutskottets bet. 1885:7 och 1885:61, rskr 1885:53, riksstat för . 1887B:1 s. 3 samt bilaga, Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1887B:1 och 1887B:53, rskr. 1887B:24, riksstat för . 1886:32, statsutskottets bet. 1886:5a, rskr. 1886:38; se beträffande huvudtiteln i övrigt prop. 1886:1 s. 3, statsutskottets bet. 1886:5 och 1886:63, riksstat för . Jfr till motioner om att befria kunga- husets yngre medlemmar från förbudet att inneha civilt ämbete, vilket skulle vara ett annat sätt att lösa deras försörjningsfråga, bet. 1888:1 s. 3, prop. 1888:31, statsutskottets bet. 1888:2 och 1888:67, rskr. 1888:57, riksstat för . Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 12 000 rdr, men det gick inte med på.1575 ändrades anslaget för Drottning- holms och till att bara avse , i samband med att dispositionsrät- ten till upphörde.1576 Vid därpå följande riksdagar gjordes inga ändringar i första huvudtitelns anslag, bortsett från att prinsessan avled , varefter hennes anslag föll bort.1577 begärde konungen en höjning av kronprins anslag från 192 000 till Detta hade att göra med att det norska anslaget hade satts ned , vilket hade medfört att totalbeloppet blev för litet och kostnadsfördelningen mellan länderna inte stämde. ansåg i och för sig att kronprinsparet hade behov av beloppet, särskilt på grund av att barnen hade blivit större och kronprinsessan av hälsoskäl behövde resa till sydligare länder, men då det ytterligare anslaget var direkt relaterat till dessa särskilda förhållanden skulle det tas upp som ett extra anslag.1578 Sedan åter höjt sitt anslag begärdes inte detta tillskott påföljande år.1579 Vid riksdag höjdes dock anslaget till med . Detta hängde samman med att slottsförvaltaren på Grip- sholms slott hade haft avkastningen av en gård som en del av sin inkomst, men han skulle nu i stället få den ersättningen kontant. Förändringen anknöt till överenskom- melse, som dock inte hade omfattat den aktuella gården eftersom den inte var ställd till ko- nungens disposition utan ”innehafts såsom ett vanligt boställshemman af särskilda lönings- tagare enligt faststälda specialstater”.1580 Ytterligare förändringar skedde i anslutning till prins (VI) giftermål , då han fick ett anslag om , och vid tronskiftet när tillträdde som konung . fanns ett förslag i budgetpropositionen om att kron- prins skulle få ett höjt anslag men det avslogs. Av inkomsterna från försäljningen av den av honom disponerade hovstallsbyggnaden fick han i stället på initiativ ett extra anslag till täckning av ett underskott i hans hovhållning. budgetproposition föreslogs att hovhållningsanslaget skulle återställas från till , det vill 1874:1 s. 8 samt bil. 6 b) s. 28-30, statsutskottets bet. 1874:13 och 1874:99, rskr. 1874:32, riksstat för . 1888:33, statsutskottets bet. 1888:2, 1888:52 och 1888:67, rskr. 1889:1 s. 3, prop. 1889:45 (ang. prinsessan frånfälle), statsutskottets bet. 1889:2, 1889:70 och 1889:83, rskr. 1889:62, riksstat för ; prop. 1890:1 s. 3, statsutskottets bet. 1890:2 och 1890:74, rskr. 1890:50, riksstat för ; prop. 1891:1 s. 3, statsutskottets bet. 1891:2 och 1891:69, rskr. 1891:31, riksstat för ; prop. 1892:1 s. 3, statsutskottets bet. 1892:2 och 1892:83, rskr. 1892:62, riksstat för ; prop. 1893:1 s. 3, statsutskottets bet. 1893:2 och 1893:77, rskr. 1893:34, riksstat för ; prop. 1894:1 s. 3, statsutskottets bet. 1894:2 och 1894:79, rskr. 1894:27, riksstat för ; prop. 1895:1 s. 3, stats- utskottets bet. 1895:2 och 1895:93, rskr. 1895:27, riksstat för ; prop. 1896:1 s. 3, statsutskottets bet. 1896:2 och 1896:79, rskr. 1896:40, riksstat för ; prop. 1897:1 s. 3, statsutskottets bet. 1897:2 och 1897:90, rskr. 1897:71, riksstat för . 1898:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1898:2 och 1898:105, rskr. 1898:72, riksstat för . 1899:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1899:2 och 1899:97, rskr. 1899:60, riksstat för ; prop. 1900:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1900:2 och 1900:93, rskr. 1900:72, riksstat för ; prop. 1901:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1901:2 och 1901:92, rskr. 1901:96, riksstat för ; prop. 1902:1 s. 3, statsutskottets bet. 1902:2 och 1902:91, rskr. 1902:110, riksstat för ; prop. 1903:1 s. 3, statsutskottets bet. 1903:2 och 1903:107, rskr. 1903:108, riksstat för ; prop. 1904:1 s. 3, statsutskottets bet. 1904:2 och 1904:121, rskr. 1904:129, riksstat för . 1901:1 bilaga Första hufvudtiteln s. 6. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom säga till den nivå det hade haft , och att (VI) dittillsvarande anslag skulle falla bort och ersättas av kronprinsanslaget. Detta biföll , och hertigarna av och behöll sina vardera. Framtida yngre konungasöner skulle dock inte få egna anslag. Änkedrottning fick ett anslag om i likhet med tidigare änkedrottningar, och ersattes hovet för begravningskostnader. ersattes konungen för kostnader för officiella besök till, och mottagande av, andra länders statsöverhuvuden, något som inte föreslagits i budgetpropositionen utan initierades genom en motion. Bortsett från dessa förändringar och en del andra extra anslag, som be- handlas strax nedan, höll sig systemet stabilt till 1910-talets slut.1581 flyttades anslaget för polis-, lys- och renhållning från hovstaten till slottsstaten, utan att detta förklarades när- mare. delades slottsstaten upp i två avdelningar, dels en för , där anslagen för reparationer, polis-, lys- och renhållning samt brandväsende och yttre lyshållning togs upp och dessutom ett extra anslag för installation av centralvärme och ventilation (se vidare nedan), dels en avdelning ”Övriga kungl. slott” som omfattade de andra slotten. An- slagen var dock fortfarande fördelade på respektive slott.1582 Anslagen till änkedrottning och hertiginnan av föll bort vid deras respek- tive frånfällen respektive 1914. I samband med konungens begäran om att deras begravningskostnader skulle betalas av det som redan var budgeterat för hertiginnans hov- hållningskostnader framhölls från sida att räkenskaperna över kost- naderna vid dessa begravningar skulle revideras av Kammarrätten.1583 I en diktamen till stats- rådsprotokollet yttrade att det visserligen sedan gammalt var ”vedertaget, att kost- naderna för begravning av konungafamiljens medlemmar i sin helhet gäldas med särskilda av för ändamålet anvisade medel”, men att hänsynen ”till angelägenheten att under nuvarande kritiska förhållanden undvika nya krav på statsverket”1584 föranlett honom att låta hovförvaltningen bära de kostnader, som inte täcktes av hertiginnans anslag. Propositionen befölls emellertid ändå inte av , vilket innebar att den överblivna delen av hertigin- nans anslag inte kunde användas till begravningskostnaderna utan återgick till statsverket.1585 1905:1 s. 3, prop. 1905:100 (anslag), statsutskottets bet. 1905:2, 1905:105 (anslag) och 1905:144, rskr. 1905:138, riksstat för ; prop. 1906:1 s. 3, statsutskottets bet. 1906:2 och 1906:167, rskr. 1906:137, riksstat för ; prop. 1907:1 s. 3-4 och prop. 1907:44 (kronprinsens hovstall), bet. 1907:2, 1907:39 (kronprinsens hovstall och hovhållningsbrist) och 1907:184, rskr. 1907:1, riksstat för ; prop. 1908:1 s. 3-4, statsutskottets bet. 1908:2 och 1908:194, rskr. 1908:1, riksstat för ; prop. 1909:1 s. 3-4, statsutskottets bet. 1909:2, 1909:25 och 1909:220, rskr. 1909:1, riksstat för ; prop. 1910:1 s. 3-4, statsutskottets bet. 1910:1 och 1910:108, rskr. 1910:1, riksstat för ; prop. 1911:1 s. 5, statsutskot- tets bet. 1911:1 och 1911:113, rskr. 1911:1, riksstat för ; prop. 1912:1 s. 5, statsutskottets bet. 1912:1, rskr. 1912:1, riksstat för ; prop. 1913:1 s. 6, statsutskottets bet. 1913:1, rskr. 1913:1, riksstat för ; prop. 1914A:1 s. 6-7, prop. 1914B:1 s. 6, statsutskottets bet. 1914A:1 och 1914B:1, rskr. 1914A:1, lagtima riksstat för samt senare lagtima riksstat för ; prop. 1915:1 s. 6-7, statsut- skottets bet. 1915:1, rskr. 1915:1, riksstat för ; prop. 1916:1 s. 6-7, statsutskottets bet. 1916:1, rskr. 1916:1, riksstat för ; prop. 1917:1 s. 6-7, statsutskottets bet. 1917:1, rskr. 1917:1, riksstat för . 1582 Se rskr. 1913:1 s. 2 och riksstat för , jfr prop. 1913:1 jämte bilaga Första huvudtiteln och stats- utskottets bet. 1913:1 s. 3. 1915:193 s. 4. 1915:79 och 1915:116, rskr. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Extra anslag beviljades även . Vid riksdag beviljade riksda- gen endast en del av begärda medel för reparation av några av de då befintliga hovstallen.1586 Vid riksdag begärde hovet i ett engångsanslag för införande av elektrisk belysning i Kungl. Bakgrunden var att gasledningarna, som hade installerats , hade rostat sönder. Den första planen var att installera nya gasrör. Det ansågs emellertid bättre och säkrare att installera elekrisk belyning med 500 glödlampor.1587 ansåg att det visserligen fanns beaktansvärda skäl för att installera elektrisk belysning. Utskottet framhöll emellertid att anslagen under första huvudtiteln borde ändras endast vid regent- skifte, att gasledningarna borde ha underhållits bättre och att delar av lyshållningsanslaget kunde användas till installationskostnaden eftersom elektriciteten skulle bli billigare än gasen. Detta blev slutligen beslut.1588 Vid följande riksdag återkom hovet och begärde ett engångsanslag om för att skydda Kungl. Bakgrunden var att och i hade brunnit, och därefter hade förut- sättningarna för släckning av brand på undersökts. Vindskonstruktionen var brandfarlig och behövde delas in i brandceller.1589 anknöt till det som angetts inledningsvis i detta avsnitt, nämligen att anslaget för underhåll av var otillräckligt, varför konungen ”sjelf [nödgats] bekosta reparationer och inredningar”.1590 och biföll begäran, dock med det förbehållet att eventuell merkost- nad inte fick finansieras genom ytterligare tilläggsanslag utan skulle tas av det ordinarie an- slaget.1591 Vid riksdag begärde konungen extra anslag för yttre restaurering av om fördelat . ansåg att borde pröva kost- naderna , och så skedde också.1592 restaurerades Drott- ningholms slott, varvid en del mer omfattande arbeten behövde utföras. Riksmarskalksäm- betet hade gått tillbaka i statsbudgetarna och konstaterat att anslaget för underhåll av Drott- ningholm varit till beloppet i stort sett oförändrat sedan 1809-10 års riksdag. Konungen hade genom sin hovförvaltning bidragit med till under- håll och förskönande. beviljade anslaget med sammanlagt under åren 1905-11.1593 framhöll att ”utgjorde ett arkitektoniskt mäster- verk och ett framstående historiskt minnesmärke, hvilket besöktes af tusentals lands- män och främlingar, [något som] syntes allvarligt böra mana till dess snara iståndsättande”.1594 1867:39, statsutskottets bet. 1867:75, rskr. 1884:1 s. 3-4 med bilaga Första huvudtiteln. 1884:7 och 1884:22, rskr. 1589 Prop 1885:1 s. 3-4 med bilaga Första hufvudtiteln. 1590 Prop 1885:1, bilaga Första hufvudtiteln, s. 4. 1885:7, rskr. 1885:53, riksstat för . 1897:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1897:2 och 1897:90, rskr. 1897:71, riksstat för ; prop. 1898:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1898:2 och 1898:105, rskr. 1898:72, riksstat för ; prop. 1899:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1899:2 och 1899:97, rskr. 1899:60, riksstat för ; prop. 1900:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1900:2 och 1900:93, rskr. 1900:72, riksstat för ; prop. 1901:1 s. 3-4 samt bilaga Första hufvudtiteln, statsutskottets bet. 1901:2 och 1901:92, rskr. 1901:96, riksstat för . 1906:156, statsutskottets bet. 1906:158 och 1906:167, rskr. 1906:137, riksstat för ; se vidare ovan angivna handlingar från riksdagarna 1907-1910. 1906:156 s. 7. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom