sou · H9B348 · 2021-06-01 00:00:00 — I en värld som ställer om utan fossila drivmedel 2040 I en värld som ställer om utan fossila drivmedel 2040 SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag om utfasning av fossila drivmedel och utreda förutsättningarna för förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. Som utredare förordnades . Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden till . Som huvudsekreterare anställdes teknologie licentiaten , och som sekreterare hovrättsassessorn och utredare . anställdes som sekreterare utredningsledaren och utredningsledaren . entledigades och anställdes som huvudsekreterare. Nationalekonomen har varit anställd som sekreterare i utredningen på deltid fr.o.m. t.o.m. . Från har utredare varit inlånad för att arbeta i sekretariatet på deltid fr.o.m. . Som experter förordnades kansliråden () och (Infrastruktur- departementet), departementssekreterarna (Näringsde- partementet) och (Infrastrukturdeparte- mentet), professorn (), docenterna (), och (), utredare (), senior sakkunnige (), nationella sam- ordnaren (), senior rådgivaren (), utredarna (Trafikanalys) och Per (Transportstyrelsen) samt avdel- Som sak- kunniga förordnades kanslirådet och departementssekreteraren (Finansdeparte- mentet). entledigades och utredaren förordnades i stället. förordnades som sakkunnig departementssekreteraren (). ent- ledigades och departementssekreteraren förordnades i stället. entledigades och departementssekreteraren förordnades i stället. Utredningen som antagit namnet har slutfört uppdraget och överlämnar härmed betänkandet I en värld som ställer om – utan fossila drivmedel 2040 (SOU 2021:48). Uppdraget och dess genomförande.............................. Utredningens utgångspunkter och övergripande Utfasning – när och hur, inte om........................................... utgör ett föregångsland i EU och globalt ................. Globala scenariomodelleringar ger en bild av hur omställningen från fossila drivmedel 2.3Utfasningen av fossila drivmedel behöver samspela väl med omställningen i andra delar av samhället ....................... 2.4Utfasningen behöver vara resurs- och energieffektiv och hållbar utifrån en rad olika samhällsperspektiv .............. 2.5Tolkning av termen utfasning påverkar valet av utfasningsår ................................................................ 2.6 Skillnad mellan styrmedel och åtgärder ................................. 2.7Förbud mot nya bensin- och dieseldrivna personbilar är ett av flera möjliga styrmedel............................................. 2.8 Flera styrmedel behövs för en effektiv utfasning ................. Det behövs en bred systemsyn för en långsiktigt effektiv och hållbar utfasning .............. 2.8.2Fler styrmedel betyder inte ”ju fler desto Styrmedlen behöver vara kostnadseffektiva .......... 2.8.4Styrmedlen behöver vara genomförbara 2.9Ett långsiktigt tidsperspektiv påverkar de val som behöver genomföras i närtid .................................................. 2.10Förslagen till styrmedelsförändringar utgår från befintliga styrmedel och aviserade förändringar Osäkerheter behöver vägas in ................................................ Mål, ramverk och centrala rättsakter för utfasningen i EU och ........................................................ 3.2Klimatkonventionen, och FN:s 3.3 , klimatmål och centrala rättsakter ..... 3.3.1EU:s klimat- och energiramverk till 2030 och långsiktiga klimatmål till 2050......................... Centrala rättsakter och utveckling genom den gröna given ........................................... 3.4Sveriges klimatramverk, klimatmål Det klimatpolitiska ramverket ............................... En fossilfri välfärdsnation....................................... närings- och regionalpolitiska mål ........... 3.4.7Sveriges luftvårdsprogram i enlighet med Styrning och styrmedel av särskild betydelse för utfasningen av fossila drivmedel ....................... 4.2Sammanfattande observationer – elektrifiering av Utblick mot fordonsindustrin ............................................... Klimatstrategi i samarbete med EU ....................... 4.4.2Största andelen elbilar i världen och endast ”nullutslippskjøretøy” .......................... 4.5.1Ett av världens mest ambitiösa klimatmål och arbete med ett nationellt handelssystem 4.5.2Mål om laddbara bilar i Omfattande höjning av de danska klimatmålen .. 4.6.2Initiativ på EU-nivå och mål om utfasning av fossildrivna bilar i nybilsförsäljningen till 2030 ... 103 4.7.1Tyskland är på väg att skärpa landets klimatmål och genomföra en ”Autowende” ........ Starka initiativ från städerna och EU-mål om nollutsläpp i nya bilar 2030............................. 4.8.1Även i pågår skärpningar av landets klimatstrategi........................................ 4.8.2En av de renaste nybilsflottorna i och lagfäst mål om försäljningsstopp av fossildrivna bilar 2040 ........................................... Klimatlag och klimatöverenskommelse............... nya utsläppsfria bilar 2030 .................................... 4.10.1Förslag till ny spansk klimatlag lades fram under Covid-19 krisen .......................................... 4.10.2Nollutsläpp från nya bilar 2040 och särskilda krav på lågutsläppszoner ....................................... i transportsektorn viktig del när skärper landets klimatlag ............. 4.11.2Utsläppsfria stadscentra och plan att förbjuda nya bilar med förbränningsmotor ........ 4.12.1Sektorsmål i förslaget till reviderad irländsk 4.12.2Planerade förbud för nyregistrering och besiktning av fossildrivna bilar ............................. 4.13.1Transporter betydelsefull del i integrerade energi- och klimatplan ...................... 4.13.2Äldre personbilsflotta men målsättningar i flera städer ........................................................... 4.14 Exempel utanför ...................................................... Nuvarande användning av fossila drivmedel ............... Utsläpp av växthusgaser ....................................................... Totala territoriella utsläpp..................................... 5.1.2Utsläpp från inrikes transporter Bunkring till internationell sjö- och luftfart ........ 5.2 Drivmedelsanvändning i energitermer................................. 5.2.1Historisk utveckling och fördelning mellan Förslag till utfasningsår............................................ Scenarier för analys av utfasningsår ..................................... Scenarier som verktyg ........................................... Utfasning bör ske efter 2030 och ..... 6.1.3Metod för utredningens scenarier av Referens- och måluppfyllande scenarier .............. Elektrifiering av fordonsflottan............................ 6.2.4Behov av förnybara flytande och gasformiga drivmedel för att nå utfasning , 2040 Möjlig fördelning mellan olika typer av biodrivmedel/elektrobränslen .......................... Total elefterfrågan och effektbehov ..................... Direkta utsläpp av växthusgaser ........................... Indirekta utsläpp av växthusgaser......................... Andra miljö- och hälsoaspekter............................ och kritiska material .............................................. Resurseffektivitetsaspekter – biodrivmedel......... 6.2.13Utredningens scenarier i jämförelse med andra Val av utfasningsår................................................................ Utredningen föreslår 2040 som utfasningsår ...... Regelbundna kontrollstationer är nödvändiga .... Detaljerad beskrivning av scenarioantaganden ................... Teknikalternativ för utfasning.............................. Kostnader för fordon och drivmedel ................... Miljöpåverkan från fordon och drivmedel........... elektrifieringsantaganden för personbilar............ 6.4.6Återkoppling mellan utfasningsår, elektrifieringstakt och annan utveckling Verktyg som används i scenarioarbetet ............... Styrmedel för att säkerställa en utfasning av fossila drivmedel ................................................. 7.2Relevanta perspektiv vid utveckling av generella ekonomiska styrmedel för utfasning av fossila 7.2.1Styrmedel som säkerställer en utfasning av fossila drivmedel behöver införas både i EU 7.2.2Påverkan på andra sektorer och risk för koldioxidläckage................................ Är styrmedlen politiskt genomförbara ................ 7.3 Dagens styrmedelsmix och en historisk tillbakablick ........ 7.3.1Transportsektorn som en del i EU:s 7.3.2Uppdelningen i energi- och koldioxidskatt på drivmedel påverkar inte 7.3.3Ambitioner om höjd beskattning av främst diesel som enbart delvis fullföljts.......................... Reduktionsplikten tvingar in biodrivmedel i bensin och diesel utan skattedifferentiering ...... 7.3.5Reduktionsplikten förväntas skärpas kraftigt Högre produktpriser har påverkat bensin- och dieselpriserna mer än vad energi- och koldioxidskattehöjningarna har gjort sedan 7.3.7Drivmedelspriserna i ligger i nivå med priserna i många andra av EU:s rikare länder....... 7.3.8Högre beskattning av drivmedel i vägtrafiken jämfört med flera andra sektorer .......................... 7.3.9Från kilometerskatt till Eurovinjett och kanske tillbaka till avståndsbaserad skatt för tunga fordon?......................................................... 7.4 Styrmedelsalternativ för att säkerställa utfasning ............... Förbud mot försäljning av fossila drivmedel ....... Differentierad beskattning av drivmedel.............. Reduktionsplikt för utfasning .............................. System med överlåtbara utsläppsrätter................. 7.5Fri handel, fri rörlighet och skydd för investeringar – vissa rättsliga aspekter vid en nationell utfasning av 7.5.1Fri handel och fri rörlighet – frågor att ha 7.6Utredningens förslag gällande generella styrmedel 7.6.1Reduktionsplikten är en bra utgångspunkt för styrmedelsutformningen för utfasning .......... 7.6.2Överväg en omvandling av reduktionsplikten till ett utsläppshandelssystem ................... 7.6.3Förbered för ett EU-gemensamt utsläppshandelssystem men ha beredskap för ett nationellt system........................................ Planerad utveckling via kontrollstationer............ Styrmedel för långsiktigt hållbara förnybara drivmedel . Hur biodrivmedel används i och EU ............. Hög användning och import av biodrivmedel i i utgångsläget .......................................... 8.2.2Lägre totalanvändning och lägre andel import av biodrivmedel i EU27 ............................ 8.2.3Summering och analys – utgångsläget i och i EU .................................................. 8.3Bakgrund om biodrivmedels energi-, klimat- och miljöegenskaper ................................................ 8.4Användning av förnybara drivmedel i scenarier som innebär att fossila drivmedel fasas ut........................... Budskap från svenska utfasningsscenarier........... Budskap från utfasnings och nettonollscenarier – summering och analys ........ 8.5Potentialer för framställning av avancerade biodrivmedel och elektrobränslen i ........................ Storleken på biomassapotentialerna från beror av jordbrukets utveckling ........................... 8.5.2Stora men osäkra potentialer för tillförsel av skogsbaserad bioråvara ..................................... 8.5.3De faktiskt realiserbara potentialerna beror på om nya produktionssystem kommer på plats ..... 320 8.5.4Potentialer för elektrobränslen till transporter 8.5.5Summering och analys tekniska, ekonomiska och realiserbara potentialer................................... 8.6 Den svenska biodrivmedelsstrategin ................................... 8.6.2Reduktionspliktsystemet har 2030-målet i inte av reduktionsplikten....................................... 8.6.4Pumplagen och särskilda investeringsbidrag bygger upp infrastrukturen för biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i .............. 8.6.5Styrmedel för nya biodrivmedelsdrivna fordon kompletterar de ekonomiska styrmedlen för rena och höginblandade biodrivmedel............ Stöd ges även till forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion.......... den nationella biodrivmedelsstrategin.................. Den nuvarande svenska strategin och motsvarande strategi på EU-nivå.......................... 8.7Utvecklade skäl för utredningens förslag och bedömningar ...................................................... 8.7.1Hur incitamenten för vissa biodrivmedelsalternativ i nya vägfordon kan behöva utvecklas ............................................. 8.8Särskilt om utvecklingen av biogasmarknaden i och i EU................................................................................. 8.8.1Styrmedel och marknadsutveckling i och i EU ................................................................. 8.9Betydelsefulla rättsakter för flytande och gasformiga förnybara drivmedel inom EU ............................................. 8.9.2Energiskattedirektivet och reglerna om statligt 8.9.4Förnybara drivmedel i flyg och sjöfart (, FuelEUMaritime) ............. EU:s taxonomiförslag och delegerad akt............. Styrmedel för ett mer transporteffektivt samhälle ........ 9.1.1Trafikökningen förväntas fortsätta även Vad är ett mer transporteffektivt samhälle? 9.2 Nulägesbild – mål och styrmedel ........................................ 9.2.1Andelen kollektivtrafik, cykel och gång ska öka ................................................... Stor bredd av styrmedel och åtgärder .................. 9.2.3Splittrad bild och osäkerhet kring vad styrmedlen enskilt eller i kombinationer kan bidra med ........................................................ 9.2.4Behov av breddad syn på ett transporteffektivt 9.3 Styrmedel för ett transporteffektivt samhälle..................... 9.3.1Genomför redan tidigare lagda förslag som förväntas leda till en samhällsekonomiskt Myndigheter bör ges permanent ansvar att identifiera effektiva styrmedel samt öka kunskap och utveckla metoder för till snabb omställning............................................ Ökat fokus på godstransporter ............................ Översyn av transportsektorns beskattning ......... Styrmedel för laddinfrastruktur.................................. Inriktning och avgränsning av utredningens arbete med frågor rörande laddinfrastruktur ......................................... Pågående uppdrag och arbeten ............................................ Det offentligas ansvar för laddinfrastruktur, handlingsplaner och strategier ............................................. 10.3.2 Befintliga samordningsansvar och andra myndighetsansvar på nationell och regional 10.3.3 Fortsatt samordning och ansvar på nationell 10.3.4 Utredningens förslag om utvecklingen av de samlade statliga insatserna – nationell plan, utvärdering och samordning av insatser............... 10.3.5 Samordning och ansvar på regional nivå .............. 10.4 Laddinfrastruktur för personbilar........................................ 10.4.1Normalladdning där bilen står parkerad under är fördelaktigt ur nätsynpunkt ............. 10.4.2 Normal- och flexibel laddning av elbilar i ansträngda elnät i storstadsområden .................. 10.4.3Hur innehavet av laddbara personbilar och den tillhörande laddinfrastrukturen utvecklats 10.4.4 Hur infrastrukturen för laddning av personbilar nära bostäder kan behöva växa mot 2030 och därefter .................................. 10.4.5 Sämre förutsättningar för utbyggnad av laddinfrastruktur för boende i än i enskilda småhus .............................................. 10.4.6 Destinationsladdning och snabbladdning 10.4.7 Laddmöjligheter vid längre resor.......................... 10.5 Hur kan det sammanlagda behovet av laddpunkter behöva utvecklas ?.................................................... 10.6 Utredningens förslag på hur förutsättningarna för normalladdning kan förbättras för vissa boendeformer ..... 10.6.1 Kraven på laddinfrastruktur vid ny- och ombyggnation är lågt ställda och skärpningar 10.6.2Bygg- och fastighetsbranschens färdplaner och de nya stöden till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus behöver 10.6.3Hinder för samfälligheter behöver undanröjas – de rättsliga möjligheterna behöver förtydligas och de administrativa kostnaderna 10.6.4”to plug” bör utredas i förhållande till boende i bostadsrätter och hyresrätter ................ 10.7 Laddinfrastruktur för tunga fordon .................................... 10.7.1 Huvudsakligen batterielektrisk drift i 10.7.2Utbyggnad av laddinfrastruktur för lokala och regionala transporter i en första fas............... 10.7.3 Utbyggnad av infrastruktur för fjärrtransporter i en andra fas ............................... Kort om AFID-direktivet .................................... Ledningsnät, nätanslutning och planering för elektrifiering av transporter ........................................... 10.8.1 Elmarknadsdirektivet har ändrats för att bland annat skapa bättre förutsättningar för elektrifiering av transportsektorn ........................ 10.8.2 Ytterligare åtgärder behöver genomföras ............ Styrmedel för personbilar.......................................... 11.1.1 Laddbara bilar i den svenska fordonsflottan ....... Utredningens bedömning kring framtida styrning och 11.2.1 Verka för nollutsläpp i nya bilar såväl på EU-nivå som nationellt.................................... 11.2.2Fokus även på begagnatmarknaden och styrmedel som påverkar användandet .................. Utredningens förslag om styrning 11.3.1 Verka för nollutsläppskrav för personbilar i EU-förordningen om nya bilars koldioxidutsläpp eller så snart som möjligt därefter och ................... 11.3.2 Förslag till riksdagsbundet mål om att nya personbilar 2030 ska vara nollutsläppsfordon ..... 11.3.3 Bonus-malus – noga kontrollerad nertrappning av bonus som en förlängd malus övervägs........................................ 11.3.4 Se över nedsättningen i förmånsvärde för att med god framförhållning kunna förenkla systemet och bättre motsvara privatinköp........... 11.3.5 Skrotningspremier och konvertering – överväg endast om omställningen inte lyckas.................... 11.3.6 Fortsatt stöd till utbyggnad 11.3.7 Kompensera inte för högre drivmedelspriser med sänkt beskattning .......................................... 11.3.8 Positivt att det offentliga föregår med gott exempel – skärpta krav vid offentlig upphandling genom det reviderade CVD- 11.3.9 Ingen rekommendation om miljözoner som utfasningsverktyg (trots inspiration från många europeiska städer)...................................... Styrmedel för lätta lastbilar och tunga fordon ............. Utgångsläge och utveckling mot en utfasning av de fossila drivmedlen ........................................................ 12.2.1 av användningen av fossila drivmedel i utgångsläget........................................ 12.2.3 Dagens styrmedel och andra incitament 12.2.4Utfasning av de fossila drivmedlen genom elektrifiering, effektivisering och användning av flytande och gasformiga förnybara och 12.3 Förslag till styrmedelsutveckling......................................... 12.3.1Utredningens utgångspunkter för hur den fortsatta styrningen behöver utvecklas................ koldioxidutsläpp för nya lätta lastbilar och tunga fordon ska ses över och skärpas ................. 12.3.3Utvecklingen av klimatpremien för inköp av tunga lastbilar .................................................... 12.3.4Utveckling av systemet med bonus-malus för lätta lastbilar..................................................... 12.3.5 Skärpta krav vid offentlig upphandling................ 12.3.6 Lokala styrmedel och åtgärder ............................. 12.3.7 Vägavgifter för tunga fordon................................ Styrmedel för arbetsmaskiner.................................... Utsläpp av växthusgaser och energianvändning ................. 13.3.1 Ökad användning av förnybara drivmedel........... 13.3.2 Ökad energieffektivisering i arbetsmaskiner....... Branschernas arbete för omställning ................................... Omställning i lantbruksbranschen....................... Omställning i skogsnäringen................................ 13.4.3 Omställning i bygg- och anläggningssektorn...... Omställning i bergmaterialindustrin.................... 13.4.5 Omställning i gruv- och mineralnäringen ........... Omställning i skidanläggningsbranschen ............ 13.4.7 Hushållens arbetsmaskiner – ej färdplan ............. 13.4.8 Arbetsmaskiner i offentlig sektor – ej färdplan .. 13.4.9 Övriga (flygplatser hamnar mm) – ej färdplan.... Incitament och hinder för omställning................................ Befintliga styrmedel, behov av utveckling och förslag på nya styrmedel ................................................................... 13.6.1 Reglering av arbetsmaskiners utsläpp inom 13.6.2 Utveckling av prissättning av drivmedel inom 13.6.3 Utveckling av beskattning och prissättning av drivmedel på nationell nivå ............................... 13.6.4 Ökad statlig finansiering av forskning, utveckling, demonstration och 13.6.5 Krav vid upphandling av egen maskinpark, entreprenader och andra arbetsmaskintjänster .... Miljözon för arbetsmaskiner................................. Styrmedel för inrikes flyg, sjöfart, järnväg och Växthusgasutsläpp och energianvändning........................... 14.2.1 Kort om inrikes sjöfarts klimatpåverkan 14.2.2 Inrikesflygets klimatpåverkan och utveckling ..... 14.2.3 klimatpåverkan och utveckling .......... Marknadsförhållanden och aktörer...................................... 14.3.2Aktörer, marknadsförhållanden – inrikes 14.3.3 Aktörer, marknadsförhållanden – inrikes flyg..... Branscherna och deras åtaganden i färdplanerna................. Vilka åtgärdsmöjligheter finns? Dagens styrmedel och utveckling av styrmedel ................. Motiv och förslag till styrmedelsförändringar.................... 14.7.1 Utredningens förslag på utveckling inom EU .... 14.7.2 Utredningens förslag på utveckling nationellt .... Förutsättningarna för ett förbud mot nya bensin- och Tolkning, avgränsning och läsanvisning.............................. Andra länders förbudsplaner – kort sammanfattning av utblicken i kapitel 4 .............................................................. Definitionen av en bensin- och dieseldriven bil ................. Möjliga utformningar av ett förbud .................................... Möjligheterna för ett nationellt förbud enligt EU- Primär- och sekundärrätt...................................... 15.6.3Sekundärrättsliga regler (dvs. område) finns – förordningen om typgodkännande och förordningen om nya 15.6.4Ett förbud bedöms falla inom harmoniserat område och måste därmed uppfylla kraven i art 114 EUF-fördraget.......................................... 15.6.5Ett förbud uppfyller sannolikt inte kraven i artikel 114.5 ...................................... 15.6.6Förbudet kan inte sägas vara en tillfällig åtgärd enligt artikel 114.10.................................... (artikel 34 EUF-fördraget) är vidare men 15.6.8 Anmälan om ny teknisk föreskrift ....................... 15.6.9Ett nationellt förbud mot nya bensin- och dieseldrivna bilar är sannolikt inte förenligt med gällande EU-rätt ............................................ skulle kunna påverka EU-arbetet.......................... Utrymme för ett förbud enligt den internationella Risk att ett nationellt förbud bedöms utgöra en importrestriktion m.m., som därmed måste Närmare om kriterierna för en legitim Risk att förbudet skulle bedömas vara oproportionerligt eller diskriminerande............... Vägar framåt – i första hand nollutsläppskrav