sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — skulle föreskriva hur dessa egendomar skulle förvaltas.1127 En särskild kategori byggnader var de byggnader som sedan fördes till t.ex. statens allmänna fastighetsfond, tidi- gare kallade ”de publika byggnaderna”;1128 slotten hörde till denna kategori. Redan i regeringsformen finns alltså upptakten till överenskommelse – de kungsgårdar och kungsladugårdar som hade legat till grund för finansieringen av kungahusets och hovets omkostnader skulle förvaltas enligt föreskrifter från , medan konungen på egen hand skulle få styra över hovet. Enligt omfattade bestämmelsen från början endast sådan fast egendom som gav staten inkomst, men den kom sedan att uppfattas som att den avsåg även annan fast egendom.1129 Att den egendom som ansågs viktig var den inkomstgivande fasta egen- domen ska sättas i samband med den historiska bakgrunden att denna egendom var betydel- sefull för statsfinanserna och att förläningar och donationer under vissa perioder gjorts med frikostighet men sedan krävts tillbaka. När det gäller anslaget till hovet har vi i avsnitt 6.2. sett exempel på hur med det som löd därunder var anslaget till hovstaten, medan och öarna där- omkring och i var anslaget till hovstaten eller stallstaten; sorterade 1125 1961 s. 303. 1126 Statskontorets memorial samt bilaga A, bilaga till Kongl. Maj:ts nådiga proposition til Riksens Ständers Stats-Utskott om Stats-Werkets tilstånd, inkomster, utgifter, skulder och fordringar samt hwad til des uprätthållande erfordras, 1809 (separattryck, ingår inte som en del i protokollssamlingarna), s. 10- 11 och 15. 1127 Nilsson-Stjernquist 1950 s. 41-47. 1128 Nilsson-Stjernquist 1950 s. 3. 1129 1921 s. 68; , och 1971 s. 100. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom under konungens egen disposition, hörde till konungens hovstat och lämnades till konungens egen försorg. Frågan var år 1809-10 hur detta skulle arrangeras framöver, särskilt med beak- tande av att konungens hov enligt 48 § regeringsformen stod under hans enskilda styrelse. Konungen och ständerna träffade en överenskommelse, varigenom inkomsterna av de inkomstgivande fastigheterna skulle tillfalla statskassan, inte konungen personligen eller hans hov, medan statskassan skulle anslå ett visst årligt belopp till hovhållningen. Ett sådant be- lopp hade visserligen anslagits även tidigare, men skulle det omfatta även det som dittills hade finansierats direkt genom avkastning av fastigheter. Överenskommelsen träffades som ett slags offentligrättsligt avtal mellan och konungen, på ett sätt som närmast kan liknas vid den avtalsrättsliga anbud-accept-modellen.1130 Detta analyseras närmare i avsnitt 6.6.Eftersom de relevanta handlingarna är svårtillgängliga – om än i allt väsentligt utgivna i tryckt form redan vid riksdag – är det motiverat med ganska omfattande citat från dem (jfr ovan avsnitt 1.3.3. Processen inleddes med statsverksproposition, den tidens motsvarighet till bud- getpropositionen. En första proposition avgavs den 9 juni 1809,1131 men den egentliga stats- verkspropositionen avgavs den 5 juli 1809.1132 förklarade där att ”Kongl. Maj:t är benägen, at sorgfälligt iakttaga alla utwägar och tilfällen til sådane indragningar i Stats-Wer- kets utgifter, som äro förenliga med Riksstyrelsens tilbörliga handhafwande, Rikets förswar och hwarje Undersåtes, i Lag grundade, säkerhet”.1133 efterfrågade därför vilka be- sparingar statsutskottet kunde finna nyttiga och rättvisa. Besparingar behövdes särskilt i syfte att frigöra medel för upprustning av försvaret. – det utskott som hade hand om statsregleringen, det vill säga budgetpro- cessen med nutida terminologi – tog fasta på detta och inledde med att undersöka om det gick att dra in på anslaget till hovet och . Den första handlingen som utgör en del av själva överenskommelsen är statsutskottets memorial av , som tar sin utgångspunkt i statsverkspropositionen. Me- morialet finns inte bevarat i original utan i koncept, vilket är den tidens arkivkopia, en grans- kad och godkänd förlaga till en utgående skrivelse,1134 men det finns också tryckt som en del av Ridderskapet och adelns protokoll.1135 Den tryckta versionen måste anses närmast åter- spegla den slutliga texten. Jag har därför lagt den till grund för citatet nedan, dock med någon 1130 Se härtill Naumann 1879-84 bd 2 s. 320-334 och Bexhed 2020. Maj:ts allmänna nådiga proposition til riksens ständers stats-utskott, angående banquen, stats- werket och riksgälds-contoiret, (separattryck, ingår inte som en del i protokollssamlingarna). Maj:ts nådiga proposition til Riksens Ständers Stats-Utskott om Stats-Werkets tilstånd, inkoms- ter, utgifter, skulder och fordringar samt hwad til des uprätthållande erfordras, (separattryck, ingår inte som en del i protokollssamlingarna). Maj:ts nådiga proposition til Riksens Ständers Stats-Utskott 1809 s. 3. 1134 Jfr härtill t.ex. odaterad promemoria ”Överenskommelsen 1809/10 sammafattning [sic] av doku- mentation”, s. 1-2. 1135 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 2, , statsutskottets memorial , s. 1401-1417. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom kommentar till skillnader mellan versionerna. I några fall har interpunktionen i förlagan1136 följts, där avsaknaden av ett kommatecken i den tryckta versionen gjort texten otydlig. ”Wördsamt Memorial! Stats-Utskottet, som, sedan det erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Werkets tilstånd, samt hwad til dess uprätthållande ärfordras, warit oaf- brutit sysselsatt med utarbetandet och reglerandet af de til dessa ämnen hörande ärender, hade ingen ting högre önskat, än at til Riksens Höglofl. Ständer nu kun- nat afgifwa ett omständeligt och detailleradt yttrande, ej mindre om Stats-Wer- kets tilstånd och belägenhet i hela sin widd, än om dess förwaltning och grun- derne dertil för en framtid; men då flera uplysningar ifrån åtskilliga Werk och Stater först måste inhämtas, och Calculer därefter upgöras, samt Resultaterne deraf sedermera noga granskas och öfwerwägas; så lära Riksens Höglofl. Ständer benägit täckas finna, at dessa omständigheter tilsammanstagne, utgöra ett ämne af större omfattning, samt fordrande mera både tid och grannlagenhet, än at deras utredande ännu möjligen kunnat medhinnas. Emedlertid och under afbidandet af de infordrade upgifter, har Stats-Ut- skottet dock företagit sig de delar af dess arbete, som på för handen warande uplysningar, och utan at förlora sammanhanget af det hela, kunnat granskas och utarbetas; och häribland har först förekommit Kongl. Majts Hof- och Hof-Stall- Stater. At upskjuta med dess utlåtande i detta ämne, intil dess at Stats-Utskottet hinner i ett sammanhang at yttra sig om Stats-Regleringen i allmänhet, har Stats- Utskottet ansett hwarken instämma med Kongl. Maj:ts Egen Nådiga önskan, at dess Hof- och Hof-Stall-Stater warda med första Reglerade, ej eller med Riksens Höglofl. Ständers tänkesätt, at i alt gå en älskad och wördad Konungs önskan til mötes, hwilken ej allenast , utan afseende på en högre ålder och med uppoff- rande af dess enskildta lugn, utan ock vid alla andra tilfällen, icke dragit i betänkande, at i farans stund, åtaga sig ett kärt Fosterlands räddning och förswar. Under loppet af Stats-Utskottets arbete, har Utskottet med werkeligt be- funnit än ytterligare bekräftadt, hwad Kongl. Maj:t uti Dess Stats-Ut- skottet meddelta Nådiga proposition om Stats-Werkets tilstånd yttrat, neml. at Stats-Werkets inkomster ingalunda swara emot dess utgifter, och denna erfaren- het jemte det betryckta tilstånd, hwaruti Riket genom det olyckliga kriget sig för öfrigt befinner, har så mycket mera fästat förnämsta omsorg därå, huru genom någon besparing i Stats-Werkets utgifter måtte kunna winnas, som dess förutan Kongl. Maj:t uti dess ofwan högst be- rörde Nådiga proposition jämwäl förklarat, det Kongl. Maj:t är benägen at sorg- fälligt iaktaga alla utwägar och tilfällen til sådana indragningar i Stats-Werkets Utgifter, som äro förenliga med Riksstyrelsens tilbörliga handhafwande, Rikets förswar och hwarje undersåtes i Lag grundade säkerhet. Med tillämpning af dessa grundsatser har Stats-Utskottet förmodat någon besparing i den hittils bestådde Stats-Summa til underhållande af Kongl. Maj:ts Hof- och Hof-Stall-Stater möjligen kunna äga rum; men sättet huru en sådan besparing må kunna tilwäga bringas så, at Kongl. Maj:t å ena sidan ej må sättas i förlägenhet om nödige och tilräckelige Medel til underhållande af en emot Dess höga wärdighet och Rikets anseende swarande Hof-Stat, och å den andra, 1136 , Utskottshandlingar , , R 4195, Konceptbetänkanden , Ärende nr 43. 329,549:1:4 [1137] Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Staten med de möjligen minsta utgifter betungas, har hos Stats-Utskottet wäckt en särdeles omtanka och granlaga öfwerläggning. Stats-Utskottet har för sin del ansett detta dubbla ändamål närmast kunna winnas, om Kongl. Maj:t skulle i Nåder täckas emottaga en wiss årlig Summa til underhållande af dess Hof-Stat at fördelas efter Kongl. Maj:ts Egen höga dispo- sition och wälbehag, och hwilket efter Stats-Utskottets tanka wore desto lämpli- gare, som detta icke lägger något hinder för Kongl. Maj:t uti utöfwandet af den uti 48 §. af Regeringsformen Kongl. Maj:t tillagde höga rättighet, at hafwa Dess Hof under Dess enskilda styrelse, der uti förordna som Kongl. Maj:t godt synes, samt efter behag alla Beställningar derwid tilsätta och derifrån afsätta. Om, hwilket Stats-Utskottet, af Kongl. Maj:ts höga och ädla tänkesätt samt Nådiga omwårdnad och föresatts til Statens uprätthållande, äger gifwen anled- ning, at i underdånighet förmoda, Kongl. Maj:t i Nåder skulle täckas för Sig och efterträdare öfwerlämna dispositionen öfwer de Kungs- och Kungs- Ladugårdar, Hof- och Stall-ängar, samt öfriga Lägenheter, som hittils stått under Kongl. Maj:ts Höga Företrädares omedelbara Styrelse, samt de samma i det stäl- let til Riksens Ständers fria Disposition öfwerlåta; så skall, efter Stats-Utskottets tanka, genom en förbättrad hushållning wid dessa Lägenheter til Rikets och Stats-Werkets förmån, en icke obetydelig winst uti Statens inkomster, för fram- tiden kunna påräknas, och Riksens Ständer af detta Kongl. Maj:ts Nådiga be- gifwande hämta en ytterligare anledning, at för Kongl. Maj:ts Hof-hållning, anslå en sådan summa, at Kongl. Maj:t, under utöfwandet af Dess dyra Kall, må för sina återstående dagar kunna njuta det lugn, som ett oberoende af behofwet i dessa delar för hwarje enskild medförer. Innan Stats-Utskottet til Riksens Ständer upgifwer den Summa som Stats- Utskottet anser sig böra kunna i detta afseende föreslå, har Stats-Utskottet förut bordt för Riksens Höglofl. Ständer äfwen upgifwa hwad til desse behof hittils warit å Stat bestådt på det Riksens Ständer däraf må äga tilfälle utröna den icke ringa besparing i Stats-Werkets årliga Utgifter, som igenom Stats-Utskottets för- slag är at påräkna. Uppå innewarande eller Stat äro uppförde til Kongl. Maj:ts Hof- hållning följande summor, nemligen: Ordinarie och Extra ordinarie Hof-Stall-Staten, Contant til aflöning, m.m. Samt desutom utfordring in Natura för 202 Hästar [Här finns en redogörelse för hur foderkostnaden beräknats.] Eller tilsammans [---] Ehuru Stats-Utskottet är öfwertygadt derom, at Kongl. Maj:t Sjelf Nådigt lärer täckas finna, att Dess Hof icke torde tarfwa det antal Ämbetsmän och 1137 Som synes är det svårt att få slutsumman att stämma med tabell 2, sist i avsnitt 6.2., men det som där upptas som Kungl. Maj:ts hovstallstat för 198 hästar om 48 481 rdr, motsvaras av här angiven hovstallstat om 23 590 rdr och utfodring för 202 hästar 24 891 rdr (23 590 + 24 891 = 48 481). Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Betjente, som för den förra talrikare Kongl. Famillens Betjening, fanns nödig och at således indragningar af Ämbeten och Tjenster synes kunna äga rum, har likwäl Stats-Utskottet wid ett nogare öfwerwägande af alla härwid förekom- mande omständigheter icke ansett sig kunna föreslå en mindre summa til Kongl. Maj:ts Hof-Hållning i ett för alt utfodringen för Hof-Stallet oberäknad än af Twåhundrade Sextiosex Tusende Sexhundrade Sextiosex Riksdaler Trettiotwå skill. , hwilken Stats-Utskottet hemställer må i underdånighet hembjudas Kongl. Maj:t at dermed efter Egit Nådigt wälbehag bestrida alla de här nedan upräknade Utgifter på det sätt och til det belopp, som för hwarje del Kongl. Maj:t Sjelf i Nåder täckes bestämma hwarförutan utfodring för Etthundrade Femtio Hästar i stället för 202, som antalet nu utgör, bör af Stats-Werket in Natura bestås, beräknad, efter 15 Tunnor 23 1/3 Kannor Hafre, 365 Lisp. Hö och 5 tjog Halm för hwar Häst . Ofwanberörde Utgifter, som i anledning häraf skulle komma af Kongl. Maj:t, med förberörde Summa, efter Egit Nådigt wälbehag och fördelning at besörjas, bestå uti följande, neml. Hans Maj:t Konungens Handpenningar. Hennes Maj:t Drottningens dito. För och Öfwerste-Kammar-Herren samt följande til Konungens upwaktning hörande Ämbeten: Kongl. Maj:ts Öfwerste Kammar- Junkare, Hof-Junkare, Kammar-Pager, Kammar-tjenare, Friseur och Kammar- Laqveijer, Hof-Qwartermästare, Hof-Fourierer, Kammar-Waktmästare, , Laqueijer, Fyrbytare, Garderobs-Drängar, Page-betjenter, Pukare, Trumpetare, och deras Corporal, Städerskor och Lif-Twätterska. För Hennes Maj:t Drottningens upwaktning. En Öfwer Hof-Mästarinna, , Öfwer Kammar-Herre, Kammar- Herrar, Kammar-Fruar, Kammar-Pager, Kammar-Laqveijer, Friseur, , Hejdukar eller Port-Chaise bärare, Städerska och Lif-Twätterska. För de öfrige Hof-Ämbetsmän och Betjente. En Förste Hof-Marskalk – En Hof-Auditeur – Borg-Rätternes Aflöning – Hof-Cancelliet – En Hof-Secreterare – En Hof-Cancellist – En Cancelie-Wakt- mästare – Hof-Contoirets Betjening – Clereci Staten [1138]– Oeconomi-Contoiret –Köket – Skafferiet – Källaren – Conditoriet – Thé-Köket – Bröd-Kammaren –Silfwer-Kammaren – Husgeråds-Kammaren – Kläd-Kammaren – Fateburen Hwarunder äfwen begripas de kostpenningar som i stället för mat bestås, de , Kammar-Betjeningen samt Hof-Stats Oeconomie och Livrée-Betjente jemwäl Tullafgifterne för de Waror, som til Hofförtäringens behof utifrån inköpas, samt åtgången af Ljus och Facklor, tillika med Ljus-håll- ningen i de Kongl. Stallen under Hofwets wistande på Lust-Slotten, äfwensom kostnaderne wid Kongl. , samt de kostpenningar, hwilka så wäl wid desse tilfällen, som då Hofwet wistas på Lust-Slotten bestås Militaire Wakterne, Jagtwarfs-Manskapet, Spectakel-Truppen, jemte Stall-Stats-Betjeningen. 1138 Även ”Läkare-Staten” och ”OeconomieStaten” finns med i den handskrivna förlagan. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Widare följande Behof. Til inköp och , Porcellaine, Glas, Koppar med flere, til Hof-Oeconomien hörande Redskap och Inventarier, til Meubler och Sängklä- ders underhållande wid Husgeråds-Kammaren samt til ringare Husgeråds-per- sedlar, Fateburs-Medel til inköp och dess renhållning m.m. Lärandes likwäl öfwer Kongl. Hofwets nu warande Silfwer, , Meubler, Husgeråd och öfrige Inventarie-persedlar böra uprättas behörigt Inventarium. Bekläd- nings-medel för all Kongl. Maj:ts Liverie-Betjening, de inberäknade, hwilka wid Lust-Slotten och Lust-Parkerna bära samma Liverie, jemte Jägerie-Betjeningens klädpenningar Expencemedel samt de til Pensioner och Gratialer för den ringare Hof-Betjeningen, efter derom serskildt utfärdadt Reglemente, bestådde Medel Lönings-fyllnader til Kongl. Maj:ts Sex Öfwerste Kammar-Junkare, Jägare-Sta- tens Aflöning, Arfwode för wården af Kongl. Maj:ts Tält-Kammare[1139], Ar- fwode til den Person, som wid Ceremonielle tilfällen går Öfwer-Kammar tilhanda, Lönetilökning för Hof-Casseurer, Skrifwarehjelp wid Oeconomie-Con- toret och för Inwentarie Förwaltaren, Lön för andre Hof-Mästaren och Condi- torn Willemard, samt arfwode för Hof-Urmakaren. [Därefter följer en avdelning ’til Indragning på Hof-Staten stälde Aflöningar’ med namn på ett antal befattningshavare.] Aflöningen wid Kongl. Hof-Stallet [Här räknas befattningar och ett antal personer med extra löner upp.] Widare följande Utgifter. Aflöningarne för Ståthållarne på , och Grip- sholms slott med deras Secreterare, samt kostnaden för den Deputat Wed, och andra Förmoner utom Lönen, som njutas af de wid Kongl. Maj:ts Egit Hof wa- rande Ämbets och Tjenstemän; äfwensom de 8315 Rd. hwilka warit af Kongl. Maj:ts Hand Cassa bestådde til aflönande af ett litet Hof-Capell för de Kongl. Spectaclerna, til Konungens Harmonie-Musique och för den Kongl. Logen på samt sluteligen de 10 132 Rd. 18 ß 8 rst. hwilka af Ko- nungens Handpenningar utgått til Högstsalig Konung och f.d. enskilda Pensionairer. Om nu Riksens Höglofl. Ständer, i enlighet med hwad Stats-Utskottet här ofwan föreslagit, i underdånighet erbjuda Kongl. Maj:t den Projecterade Sum- man til bestridande af alla ofwan upräknade Utgifter, efter som Kongl. Maj:t i Nåder för godt synes, samt med den Kongl. Maj:t uti Regeringsformen tiler- kända fria Dispositions-rätt öfwer Dess Hof och det sammas förwaltning; Och Kongl. Maj:t i Nåder täckes densamma antaga; så får Stats-Utskottet dock gifwa Riksens Höglofl. Ständer tilkänna, at detta Stats-Utskottets Förslag är til sin 1139 I den tryckta versionen står fältkammare, men i handskriften ser det ut att stå tältkammare. Inget av de båda orden finns i . Tältkammare torde emellertid vara korrekt. En tältkammare var en monarks förråd av tält, som kunde användas vid olika ceremonier och arrangemang utomhus, se , ”im – Die Kaiserliche Zeltkammer im 1678” i Waffen- und Kostüm- kunde, 53/1, 2011, s. 43-62. utsågs att ha vården över konungens tält- kammare och synes ha haft denna uppgift till sin död , se , Den introducerade svenska adelns ättartavlor, bd VII, : , 1932, s. 99. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom hufwudsakeligaste del grundat därpå, at Kongl. Maj:t för sig och Sina Höga Ef- terträdare til Riksens Ständers fria Disposition och Förwaltning öfverlämnar ne- dannämnde Kungs- och Kungs-Ladugårdar med dertil hörande Hemman och Lägenheter, som förut stått under Kongl. Maj:ts Höga Företrädares omedelbara styrelse, neml. , Swartsjö, Wendtholm, , , Kungsöhr samt och jemte alla Kgl. Hof- och Stallängar, dock at Deras Kongl. Majestäter och den Kongl. Famillen må wara obetagit, at til deras Höga nöje och Sommarsesjour nyttja de Kongl. Slotten med tilhörande Trägår- dar och Lustparker wid , , och , til hwilkas wård och skötsel nödig Betjening och Arbetare bör af Stats-Werkets Medel bestås och aflönas, äfwensom erforderliga Medel böra anslås til deras un- derhåll och förbättring, hwarwid på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning må bero at de härtil anslagne Medel rätteligen anwändas, så at Slotten och de öfrige Bygg- naderna m.m. wid magthållas och Slottens inwändiga förbättrande werkställes til Kongl. Maj:ts Höga Nöje och beqwämlighet. Hwad och Tullgarns Kungs-Gårdar angår; så anser Stats-Utskottet at de böra förblifwa under nu- warande innehafwares fria Disposition, neml. den föra under Hennes Maj:ts Änke-Drottningens och den sednare under Hennes Kongl. Höghet Prinsessan , i deras öfriga lifstid; Men at de sedermera må komma under Riksens Ständers Disposition, dock at Slotten och Byggnaderna må af de- ras Majestäter och den Kongl. Famillen begagnas och på Statens bekostnad un- derhållas; Kunnandes Stats-Utskottet i Stats-Werkets närwarande belägenhet, icke tilstyrka någre särskildta Medels bestående nu til där warande Slotts- och Byggnaders underhåll, utöfwer hwad Staten härtil redan består. – Förwaltningen af bör icke eller efter Stats-Utskottets tanka rubbas eller förändras under Deras Kongl. Maj:trs Lifstid; Äfwensom den här wid Staden warande må förblifwa under Kongl. Maj:ts enskilda Disposition, dock hemställer Stats-Utskottet til Riksens Höglofl. Ständer, om icke hos Kongl. Maj:t i underdånighet borde anhållas, at den så kallade Djurgårds-Cassan måtte endast få anwändas til förbättring och Embellisement, samt de der- warande wägars och broars underhåll och icke med några serskilde Aflöningar eller Gratificationer til någre wissa personer. De i be- lägne och Kongl. Maj:t på Lifstid uplåtne Sundbyholms och Ribbingelunds Kungsgårdar måga under Kongl. Maj:ts Lifstid förblifwa wid de därom afslutade Arrenden, dock torde Kgl. i Nåder täckas bifalla, at Arrende-afgiften må i Statens nu trängande behof få til Stats-Werket ingå och af Wederbörande Ar- rende-Innehafware dit lefvereras. Då nu efter hwad ofwan anfördt är, och Stats-Utskottet tror sig äga anled- ning at hoppas, til Riksens Ständers fria disposition torde af Kongl. Maj:t i Nåder öfwerlämnas och Kungsöhrs Kungsgårdar med derwarande Stu- teri-Inrättning; Och Riksens Ständer wid närmare pröfning af denna Inrättnings nu warande tilstånd och beskaffenhet lära finna Statens förmon fordra en sådan förändring eller anläggning efter andra än de derwid hittils följde grunder, at i början och innan en sådan förändring eller förbättring hinner til behörig wärk- ställighet och stadga, någon tilgång därifrån icke kunde blifwa, at kunna besörja Remonten för Kongl. Maj:ts Hof-Stall; så hemställer Stats-Utskottet, om icke Kongl. må i underdånighet erbjudas, en summa af Tre Tusende Tre Hund- rade Trettetio Tre Rd. 16 ß. , til Hästars inköp för Kongl. Hof-Stallet, och at Kongl. Maj:t må äga rättighet, enär Stuteri-Inrättningen kan hinna bringas i behörig ordning och skick, at derifrån undfå Femton unga Hästar emot ärläggande af Twåhundrade Rd. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom [Härefter följer en redogörelse för kostnaderna för hästarnas utfordring, vilken minskas när antalet hästar är 150 i stället för 202.] I sammanhang med Kongl. Maj:ts Hof-Stats reglering har Stats-Utskottet äfwen trott sin pligt fordra, at upgifwa Förslag til Hans Kongl. Höghet Thronföl- jarens[1140] blifwande Hofstats aflöning och underhåll. At nu reglera sådan Stats Personale, har Stats-Utskottet ansett för sig mindre lämpeligt; ett Förslag i den delen skulle ock kanske mindre convenera Hans Kongl. Maj:t och äfwen Hans Kongl. Höghet Sjelf, utan borde det, efter Stats-Utskottets tanka mera instämma med Kongl. Maj:ts Egen Höga önskan, om til Kongl. Maj:ts Egen Nådigste Dis- position öfwerlämnades en wiss årlig Summa för Hans Kongl. Höghet Thronföl- jarens Hofhållning, at därom på sätt Kongl. Maj:t Sjelf Nådigst täckes låta be- sörja. För detta behof har Stats-Utskottet icke tiltrot sig kunna föreslå mindre Summa än Tjugufyra Tusende Rd. , räknadt ifrån den tid Hans Kongl. Höghet hit til Hufwud-Staden anländer och så länge Hans Kongl. Höghet är oförmäld, men hwilken Summa Stats-Utskottet däremot anser böra ökas med ytterligare Tjugufyra Tusende Rd. , så snart Hans Kongl. Höghet blifwit förmäld, så at då må bestås en årlig . i ett för alt til Hans Kongl. Höghets och Dess Gemåls Hof-Hållning. Stats-Utskottet har härwid icke kunnat undgå, at til Riksens Höglofl. Stän- ders Egen pröfning hemställa, om icke hos Kongl. Maj:t i underdånighet borde anhållas, det Kongl. Maj:t så väl til Deras Kongl. Majestäters Egen som til Hans Kongl. Höghets upwagtning täcktes antaga och employera alla dem af Deras Kongl. Majestäters förra Fursteliga Hof-Stat, hwilka nu äro tjenstfria, på det Stats-Werket måtte undgå, at med deras widare Pensionerande . Til Riksens Höglofl. Ständers Egit bepröfwande hemställes alt detta wörd- sammeligen. På Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskotts wägnar. N. Weidman. N. Frödelius” De fyra första namnunderskrifterna tillhör de främsta representanterna för vart och ett av de fyra stånden i utskottet.