sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — De nitratkänsliga områdena om- fattar åker och betesmark60 vilket dock utgör av arealen åker och betesmark och indikerar 58Greppa näringen 2020, 1604309954818/Axplock%20arbete%20med%20fosfor%20Johan%20Malgeryd.pdf, . 59Jordbruksverket 2020, e-post . 60Jordbruksverket 2018, Översyn av nitratkänsliga områden, Rapport 2018:29, s. 37. att det finns flera större jordbruksföretag inom de nitratkänsliga områdena än i övriga landet. I de vidare beräkningarna görs ett anta- gande om att av lantbruken ligger i nitratkänsliga områ- den och att storleksfördelningen av gårdar är lika över hela landet. Greppa Näringens rådgivning med att ta fram växtnäringsbalan- ser som är underlag för bl.a. växtodlingsplaner inkluderar i princip alltid fosfor. Förslaget bedöms därför inte medföra något ytterligare behov av rådgivning för de företag som ingår i Greppa Näringens verksamhet. Greppa Näringen riktar sig främst till lantbruk större än eller med mer än 25 djurenheter. Det finns inga dokumenterade uppgifter om hur stor andel av fö- retagen som inkluderar fosfor i föreskriven dokumentation vil- ket medför att det inte går att beräkna för hur många företag för- slaget får en påtaglig konsekvens. Nedan följer en uppskattning av konsekvenserna utifrån de statistiska uppgifter som finns tillgäng- liga och utifrån övergripande bedömningar från och Greppa Näringen. Beräkningarna nedan är behäftade med betydande osäkerhet. Vilka kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen En förutsättning för att inkludera fosfor i dokumentationen är att det har gjorts en markkartering och att en markkarta finns framta- gen. Många lantbrukare väljer att genomföra en markkartering då en sådan är ett bra planeringsunderlag för lantbrukarens växtodling. Det finns ingen exakt siffra på hur stor andel av lantbruken som re- dan har en markkarta. Enligt en webbenkät från Greppa Näringen 2018 till samtliga lantbruk med mer än åker har mer än hälften av alla lantbruk en aktuell markkarta (högst ). Av större gårdar har en markkarta. Av mindre jordbruk som är mellan 20 och är andelen cirka 30 procent.61 Vid ett antagande att av lantbruken ligger i nitrat- känsliga områden och att storleksfördelningen av gårdar är lika över hela landet skulle det medföra att ungefär 7 000 lantbruk större än 61Greppa näringen 2020, 1604309954818/Axplock%20arbete%20med%20fosfor%20Johan%20Malgeryd.pdf, . i nitratkänsliga områden saknar en markkartering. Detta är sannolikt högt räknat. Utifrån Greppa Näringens ”exempelgård” som är kostar markkartering per hektar. Den årliga kostnaden för markkartering blir då cirka 5 400 kronor.62 De flesta lantbruk är dock betydligt mindre än . Enligt SCB brukar ett jord- bruksföretag i i genomsnitt åkermark.63 En grov uppskattning av den sammanlagda totala årliga kostnaden för samt- liga lantbruksföretag inom nitratkänsliga områden skulle då uppgå till cirka 10 000 tusen kronor.64 När det gäller mindre gårdar finns inga uppskatt- ningar att tillgå vad gäller omfattning av befintlig markkartering eller dokumentation. Vid ett antagande om att även av mindre gårdar finns i nitratkänsliga områden, skulle mellan 17–19 000 företag omfattas av förslaget. Dessa gårdar ingår heller inte normalt i Greppa Näringens rådgivning. Även om kostnaden per markkarta på en liten enhet eventuellt inte skulle överstiga mer än några , så kan kostnaden uppfattas som på- taglig för lantbrukaren. Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader Förslaget om att inkludera fosfor i växtodlingsplaner eller motsva- rande dokumentation kan medföra en ökad administration. Enligt information från bedöms ökningen i administra- tion för lantbruk som använder växtodlingsplan som dokumentation som liten. För de företag som inte använder växtodlingsplan och i synnerhet de som inte har en markkartering blir det en ökad administration. Enligt Greppa Näringen tar det mellan 8–för en rådgivare att ta fram en fosforstrategi för ett lantbruk. En fos- forstrategi är dock mer omfattande än att enbart inkludera fosfor i 62Axplock från Greppa Näringens arbete med fosfor, 18.7e9f195d175778223f4f29b4/1604309954818/Axplock%20arbete%20med%20fosfor%20J ohan%20Malgeryd.pdf . 63SCB 2019, Jordbruksmarkens användning 2019, JO 10 , s. 13. 64Antagande: 7 000 lantbruk utan aktuell markkarta i nitratkänsliga områden. Genomsnittlig storlek är . Kostnad för markkartering per hektar. Karter- ing genomförs . växtodlingsplan eller motsvarande dokumentation, men ger en indi- kation på tidsåtgång.65 SLU uppskattar kostnaden för kvalificerad administration inom lantbruket till per timme.66 Med samma antagande som ovan att det är cirka 7 000 lantbruk större än som skulle behöva administrativt stöd, eller sätta av mot- svarande egen produktionstid, skulle den samlade kostnaden uppgå till . Detta är antagligen mycket högt räknat. Sannolikt är det ett stort antal gårdar som behöver betydligt mindre administrativt stöd än så. Företag eller mer än 25 djurenheter kan även få stöd via Greppa Näringen. Även här gäller att för mindre gårdar finns det inga uppskattningar att tillgå. Den administrativa kostnaden på en liten enhet kan uppfattas som påtaglig för lantbrukaren. Dessa gårdar ingår heller inte normalt i Greppa Näringens rådgivning. Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader. I vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen Kravet om att inkludera fosfor i växtodlingsplaner eller motsvarande dokumentation medför en extra kostnad eller administrativ börda för lantbruksföretag som ligger i nitratkänsliga områden. Hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen Förslaget bedöms inte medföra andra konsekvenser. Om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning Kravet om att inkludera fosfor i växtodlingsplaner eller motsvarande dokumentation i nitratkänsliga områden kan uppfattas som en mer betungande utgift eller administrativ kostnad för små lantbruksfö- 65Greppa Näringen 2017, Krav och rekommendationer 2018–2020. 66SLU 2020, Byråkratin i lantbruket belastar och kostar, Rapport 2020:7, s. 30. retag och företag som inte tar del av stöd med rådgivning från Greppa Näringen. Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervägan- den och förslag som berör sjöfarten redovisas här. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Totalt sett består den svenska handelsflottan av 180 fartyg som är lika stora eller större än 300 GT.67 Det finns 718 verksamma företag som bedriver havs- och kustsjöfart i form av gods- och passagerartrafik, både reguljär och icke-reguljär. En mycket stor andel av dessa företag är enmansföretag utan några an- ställda. Drygt 100 företag har färre än tio anställda. En övervägande majoritet av dessa företag omsätter om året.68 Kapitel 18 Sjöfarten och havet –Miljömålsberedningen föreslår att en särskild utredare får i upp- drag att se över relevant lagstiftning för att säkerställa möjlig- heten till reglering av och restriktioner för kommersiell sjöfart i eller nära kustområden med höga naturvärden. En eventuell re- glering av den kustnära sjöfarten i vissa områden skulle kunna medföra konsekvenser för den kustnära kommersiella sjöfartsnä- ringen, t.ex. sjötaxi och sjöfrakt, så till vida att de kan komma att behöva välja annan rutt eller anpassa hastigheten. Eventuella kon- sekvenser för den kustnära sjöfartsnäringen får bedömas inom ra- men för den särskilda utredarens uppdrag. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ska verka för att IMO fattar beslut om att farlederna för den kommersiella fartygs- 67GT=gross tonnage, Uppgift från Svensk sjöfarts nyckeltal , /wp- content/uploads/2020/09/Svensk-sjöfart-Nyckeltal-2019-2020.pdf. 68SCB:s webb , SNI-kod 50.101-102 och 50.201-202 omfattar havs- och kustsjö- fartsrederier. trafiken i särskilt känsliga områden i läggs om. De om- råden som avses finns i och är: •Över Salvorev, mellan och och •mellan och Hoburgs bank. Om förslaget leder till beslut inom IMO kan den internationella sjö- farten komma att påverkas. Enligt uppgift från näringen skulle dock en omläggning av farlederna i de utpekade särskilt känsliga områdena få marginella effekter för sjöfarten. En omläggning skulle inte heller påverka konkurrensförhållandena eftersom alla fartyg skulle omfat- tas av en omläggning. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Den svenska handelsflottan består av 180 fartyg som är lika stora eller större än 300 GT.69 Enligt uppgift från branschorganisationen trafikerar en mycket liten andel av dessa fartyg de om- råden som omfattas av förslaget om att lägga om farlederna över de känsliga områdena i . Förslaget får därför endast margi- nella effekter för den svenska kommersiella sjöfarten. Området mel- lan och Hoburgs bank trafikeras huvudsakli- gen av ryska handelsflottan eftersom området ligger i stråket från över mot . Om förslaget ge- nomförs kommer därför främst den internationella (ryska) sjöfarten att påverkas. Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader Konsekvenser för den kommersiella sjöfartsnäringen av att farleder läggs om bedöms inte medföra någon ökad administrativ börda. 69GT=gross tonnage, Uppgift från Svensk sjöfarts nyckeltal , /wp- content/uploads/2020/09/Svensk-sjöfart-Nyckeltal-2019-2020.pdf Vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen För det fall att en omläggning av farlederna över nämnda områden beslutas blir konsekvensen för den kommersiella sjöfarten att annan rutt måste väljas. I vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen En omläggning skulle inte påverka konkurrensförhållandena efter- som alla fartyg skulle omfattas av en omläggning. Hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen En omläggning av farleder påverkar generellt sjöfarten genom att an- nan rutt får väljas vilket kan medföra längre distans och ökad tidsåt- gång. Om dessa konsekvenser uppstår beror dock på de alternativa rutterna och deras sträckning. Om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning I de områden som omfattas av förslaget trafikerar huvudsakligen in- ternationell storskalig sjöfart. Det finns därför inga små företag att ta hänsyn till. –Miljömålsberedningen föreslår att en särskild utredare får i upp- drag att se över relevant lagstiftning för att säkerställa möjlig- heten till reglering av och restriktioner för kommersiell sjöfart i eller nära kustområden med höga naturvärden. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Det finns 718 verksamma företag som bedriver havs- och kustsjöfart iform av gods- och passagerartrafik, både reguljär och icke-reguljär. En mycket stor andel av dessa företag är enmansföretag utan några anställda. Drygt 100 företag har färre än tio anställda. En övervä- gande majoritet av dessa företag omsätter om året.70 Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader? Konsekvenser för den kustnära kommersiella sjöfartsnäringen, t.ex. sjötaxi och sjöfrakt, i form av tidsåtgång och administrativa bördor kan inte bedömas i förväg utan får analyseras inom ramen för en ut- redning om en eventuell reglering. Vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen? En eventuell reglering av den kustnära sjöfarten skulle kunna med- föra konsekvenser för den kustnära sjöfartsnäringen, t.ex. sjötaxi och sjöfrakt, så till vida att de kan komma att behöva välja annan rutt eller anpassa hastigheten i vissa områden. Eventuella konsekvenser för den kustnära sjöfartsnäringen i form av kostnader och föränd- ringar i verksamheten får bedömas inom ramen för den särskilda ut- redarens uppdrag. I vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen Eventuella konsekvenser för konkurrensförhållandena för den kust- nära sjöfartsnäringen får bedömas inom ramen för den särskilda ut- redarens uppdrag. 70SCB:s webb , SNI-kod 50.101-102 och 50.201-202 omfattar havs- och kust- sjöfartsrederier. Hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen Eventuella övriga konsekvenser för den kustnära sjöfartsnäringen får bedömas inom ramen för den särskilda utredarens uppdrag. Om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning Som redovisats ovan är den kustnära kommersiella sjöfartsnäringen oftast småskalig. Eventuella särskilda hänsyn som behöver tas får be- dömas inom ramen för den särskilda utredarens uppdrag. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndighet- ens ska få ett utökat ansvar när det gäller samordning av frågor om undervattensbuller. Förslaget kan väntas leda till att fler ak- törer blir medvetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. Förhoppningsvis leder det till bättre informerade be- slut när det gäller mänsklig verksamhet som orsakar undervat- tensbuller. Förslaget kan komma att påverka bl.a. sjöfartsnäringen. Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervä- ganden och förslag som berör fiskenäringen redovisas här. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Fiskets statistik utgår från antal fiskefartyg. Några företag kan ha flera fartyg men som regel är varje fartyg ett eget företag. Det fanns 1 079 fartyg i den svenska havsfiskeflottan 2019.71 De flesta företag är enmansföretag. fanns det totalt 1 423 fiskare med yr- kesfiskelicens. Översatt i heltidsekvivalenter var 793 personer an- ställda inom fisket under 2017.72 71SCB, 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . 72STEFC, 2019, Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet. I det pelagiska trålfisket finns ett antal större företag. Det pela- giska fisket omfattar cirka 35 fartyg men två tredjedelar, cirka 450, av samtliga heltidsekvivalenter anställda finns på dessa fartyg.73 Av de 1 079 fiskefartygen är det 222 som använder aktiva red- skap, normalt någon form av trål. De flesta trålarna (147 stycken) är registrerade på . Dessa fartyg bedriver främst fiske i och , men ett fåtal fiskar pelagiskt i efter sill och strömming samt skarpsill. Närmare 40 fartyg med ak- tiva redskap är registrerade i . Dessa fiskar till stor del efter siklöja. Längs hela och , med undantag för kus- ten i , använder majoriteten av fiskefartygen passiva redskap, totalt 431 fartyg. Enbart 39 använder aktiva redskap. Majo- riteten av fartygen (933 stycken) är och bedriver ett kustnära fiske. Ekonomin och därmed eventuella ekonomiska konsekvenser av ändrade regleringar inom fisket är mycket olika inom de olika seg- menten av fiske. Eventuella konsekvenser kan även vara beroende av i vilket havsområde fisket bedrivs. Det totala värdet av landningarna uppgick till . Detta är dock en minskning med jämfört med 2018,74 vilket ger en indikation om en försämrad ekonomi inom delar av fiskenäringen. av fångsterna inom det svenska fisket, mätt i ton, fiskas i av det pelagiska trålfisket.75 Merparten av dessa fångster landas i utlandet (företrädesvis ). Värdet av utlandslandningarna var 2019 av det totala fångst- värdet. hade tolv svenska fartyg tilldelning inom det pe- lagiska fisket i Östersjön.76 Det är även det pelagiska fisket som har högst nettoresultat. Av en jämförelse som gjorts av AgriFood och som baseras på uppgifter , framgår att nettoresultatet för det pelagiska segmentet var . Nettoresultatet för andra aktiva redskap var dock fördelat på flera fartyg. För företag med passiva redskap, vilket är majoriteten av företagen, var nettoresul- tatet minus . 73Havs- och vattenmyndigheten, 2020, Årlig flottrapport. 74SCB, 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . 75SCB, 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . 76Havs- och vattenmyndigheten, 2020, Årlig flottrapport. Det är bara på som fisket går med tydlig vinst med en intäkt på i snitt per fartyg . I är nettoresultatet precis över plus med per fartyg. Detta beror på ett lönsamt siklöjefiske. Agrifoods analys visade på lägst intjäning i fisket i och med nettoresultat på minus per fartyg.77 Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndighetens instruktion ändras så att det framgår att myndigheten ska til- lämpa en ekosystemansats samt att hållbar förvaltning av fiskre- surserna integreras med havsmiljöarbetet. Förslaget ska bidra till en ekosystembaserad förvaltning där samtliga berörda aktörer som länsstyrelserna, yrkesfisket och fritidsfiske involveras i arbetet. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen bjuder in yrkesfis- kets producentorganisationer till dialog om hur yrkesfisket kan inkluderas och aktivt delta i åtgärdsarbetet för att nå miljökvali- tetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Förslaget innebär att yrkesfisket kan ha en direkt dialog med regeringen och diskutera hur de kan bidra till miljövårdande åtgärder och framföra vilka finansiella och organisatoriska förutsättningar som behövs för ett aktivt deltagande. Förslag kan innebära en viss ökad ekonomisk säkerhet för yrkesfisket genom eventuell ersätt- ning för att delta i det miljövårdande arbetet. EU:s havs- och fiske- rifond (EHFF) kan, med nuvarande utformning, finansiera ett antal miljöåtgärder inom fiske. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ger Havs- och vat- tenmyndigheten ett uppdrag att ta fram ett samlat kunskaps- underlag om olika fiskarters betydelse för den näringsväven och interaktioner dem emellan, både för utsjö och kust. Kun- skapsunderlag kan bidra till stärkta fiskbestånd och därmed ett bättre underlag för en långsiktigt hållbar fiskenäring. Förslaget att Havs- och vattenmyndigheten får ett uppdrag att ta fram ett sam- lat kunskapsunderlag om olika fiskarters betydelse för den näringsväven och interaktioner dem emellan, både för utsjö och 77AgriFood, 2020, Var är det lönt att fiska? – En analys av ﬁsket i svenska regioner, Fokus 2020:2. kust innebär att kunskapsinsamling och sammanställning behö- ver pågå och med flera delrapporteringar. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten får i uppdrag att bedöma behov av ändringar av s.k. inflyttnings- områden för trålgränsen och även ta fram förslag till utflyttnings- områden utanför trålgränsen där visst fiske kan behöva begränsas. Förslaget kan medföra en utflyttning av det pelagiska sill- och strömmingsfisket längre från kusten. Detta bedöms inte få påtag- liga ekonomiska konsekvenser för det storskaliga pelagiska fisket då förslaget inte påverkar fiskekvoterna. Beslut om kvoter ska fortfarande följa ICES vetenskapliga råd. Förslaget kan dock med- föra att fångstansträngningen, dvs. tiden det tar att få upp en viss mängd fisk, kan öka genom att man inte får fiska på aggregerade lekbestånd nära kusten. Förslaget kan eventuellt medföra en minskad effektivitet för det småskaliga kustnära trålfisket. Enligt SCB:s statistik är det dock inga fiskare i som an- vänder trål och enbart ett fartyg i län samt tre i Söder- manlands län. Totalt är det 57 registrerade fiskefartyg i dessa tre län som använder passiva redskap och som kan påverkas positivt av utflyttningsområden eller införande av försiktighets- åtgärder inom det pelagiska trålfisket. –Miljömålsberedningen föreslår att 20 § fiskelagen ändras så att före- skrifter får meddelas om vilken hänsyn som vid fiske ska tas till naturvårdens och fiskets intressen, dvs. att begräsningen om att regleringar inte får införas som avsevärt kan försvåra fisket tas bort. Regeländringen berör i första hand yrkesfisket. Regeländ- ringen kan underlätta att införa mer omfattande regleringar för yrkesfisket som kan uppfattas som intrång i fiskets utövande och därmed företagens lönsamhet. Regleringar genom fiskelagen ger normalt inte rätt till intrångsersättning så som ett intrång genom 7 kap. kan föranleda. Intrångsersättning har dock nor- malt inte betalats ut vid inträng i fiske i havsvatten då yrkesfiskets fångster sällan baseras på enskild fiskerätt. –Miljömålsberedningen föreslår att kustlänsstyrelserna, med stöd av Havs- och vattenmyndigheten, får i uppdrag att ta fram länsvisa åtgärdsplaner för fiskevården för att stärka bestån- den av stor rovfisk m.m. Förslaget kommer bidra till stärkta fiskbestånd och därmed ett bättre underlag för en långsik- tigt hållbar fiskenäring. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen verkar inom EU för undantag mot förbjudet om försäljning av sälprodukter för säl- populationer som når gynnsam bevarandestatus. Förslaget kan medföra att jakt på säl blir mera attraktivt. –Miljömålsberedningen föreslår att uppdaterar den nationella förvaltningsplanen för skarv. Förslaget kan få en posi- tiv effekt på fiskresurser som nyttjas av yrkesfisket. Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår ett etappmål för marint områdes- skydd som kommer bidra till fler skyddade områden både vid kusten och i utsjön. Förslaget om etappmål och särskilt streck- satsen om strikt skydd kommer att innebära vissa inskränkningar för yrkesfisket. Det är dock mycket svårt att bedöma omfatt- ningen då det till stor del beror på vilka områden som skyddas och hur skyddet utformas. Genom nära dialog mellan myndig- heterna och fiskenäringen bör det vara möjligt att utforma skyd- det så att verksamheter inte inskränks mer än nödvändigt. Möj- ligheter till zonering i skyddade områden medför att skyddet bättre kan anpassas till befintliga verksamheter och behov som t.ex. korridorer för fiske. Inrättande av naturreservat i havsmiljö föranleder sällan intrångsersättning eller enbart låga ersättningar eftersom föreskrifterna sällan begränsar en pågående ersättnings- berättigad verksamhet. Intrångsersättning har normalt inte beta- lats ut vid reglering av fiske. Förslagen kan medföra indirekta konsekvenser för samtliga yrkesfiskeföretag Samtliga fiskeföretag kan beröras, främst indirekt, av de mer över- gripande förslagen om ändringar i Havs- och vattenmyndighetens instruktion, satsningar på ökad kunskap om kust – utsjöinteraktio- ner samt satsningen på stor fisk. Förslagen bedöms bidra till bättre dialog, möjligheter till ökat deltagande i förvaltningen och tillgång till bättre kunskap för alla företag. Målet med förslagen är att stärka fiskbestånden vilket särskilt kan gynna det kustnära fisket med passiva redskap, dvs. merparten av antalet företag, men också det segment som har den lägsta intjäningen. Förslagen bedöms inte medföra kostnadsökningar för företagen. Detsamma gäller för förslagen som berör förvaltning av säl och skarv. Förslagen har bl.a. som mål att bidra till förbättrade förutsätt- ningar för det kustnära fisket. Det går dock inte att räkna på försla- gen. Det är oklart om och i så fall när ett försäljningsstopp av sälpro- dukter kan hävas. Det går heller inte att räkna på konsekvenserna av en reviderad nationell förvaltningsplan för skarv innan revideringen har genomförts. Förslaget om dialog mellan fisket och regeringen om deltagande i åtgärdsarbetet innebär en frivillig möjlighet för yrkesfiskets före- tag, genom de sex producentorganisationerna, att direkt diskutera förutsättningar, önskemål och möjligheter samt behov av finansie- ring för att bidra i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen.