sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — För att beräkna offentligfinansiella effekter av förslaget bland aktiva inom gigekonomin (avsnitt 11.5) behöver antalet utförare uppskattas. Baserat på uppgifterna i GEM 2020 kan antalet aktiva inom gigekonomin i uppskattas till ungefär 500 000 personer . Andelen aktiva enligt undersökningarna i SOU 2017:26 och Eurobarometern (2018) är lägre, men dessa gäller . Som alternativa uppskattningar har värdena i dessa undersökningar skri- vits fram med tillväxttakten enligt EU:s uppskattning () respektive en uppskattad tillväxttakt i antalet egenanställda på 40 pro- cent (givet att andelen giggare som använder egenanställning är kon- stant). Framskrivningen av värdena i SOU 2017:26 ger ett intervall för antalet aktiva omkring 260 000–400 000 personer. Fram- skrivningar av Eurobarometern (2018) ger i stället ett uppskattat an- tal aktiva omkring 290 000–340 000 personer. visar BIT (2019) på ett lägre antal. Det finns därmed stora osäkerheter i be- skrivningar av gigekonomin och beräkningar baserade på dessa underlag. I SOU 2017:24 delas arbete som förmedlas via digitala plattformar in i två kategorier: lokalt utförda tjänster respektive digitala tjänster. De lokala tjänsterna består vanligen i att en utförare åtar sig att på plats utföra ett fysiskt arbete åt en beställare. Vanliga tjänster är olika former av hushållsnära tjänster eller transporter av personer eller varor. Digitala tjänster är inte begränsade geografiskt, utan kan ut- föras var som helst i världen via en dator. I forskningen delas de digi- tala tjänsterna vanligtvis upp i uppdrag med kvalificerade respektive okvalificerade arbetsuppgifter (Forte 2019). Exempel på kvalificerade uppgifter kan vara större uppdrag inom programmering, översättning Exempel på mindre kvalificerade uppdrag kan vara att mata in eller katalogisera data, sortera bilder eller dela upp belopp på en faktura (s.k. clickwork eller microtasks). Figur 11.2 visar branschfördelningen bland de uppdrag som ut- fördes av giggare i enligt SOU 2017:26. Figuren visar att uppdrag inom data/IT och administration, ekonomi och juridik är de vanligaste aktiviteterna som utförs online. Figur 11.2 Fördelning av utförda uppdrag per bransch Administration, ekonomi, juridik Kultur, media, design Arbete i och omkring andras hem () Annat (försäljning, översättning, mm) Andel som tagit uppdrag inom området (flera val är möjliga) Källa: SOU 2017:24. Arbete som utförs i och omkring köparens hem utgör en liten del av uppdragen enligt SOU 2017:26 men rapporteras som betydligt van- ligare i Huws m.fl. (2017). Transport av personer eller varor står för av de utförda uppdragen i båda dessa undersök- ningar. Även internationellt förefaller mönstret i vilka typer av upp- drag som förmedlas vara detsamma. Online labour index visar att upp- drag inom programmering är den klart mest vanligt förekommande aktiviteten som förmedlas via digitala plattformar, följt av olika krea- tiva uppgifter (Kässi och Lehdonvirta 2018, Kässi m.fl. 2021).5 Indexet 5Indexet bygger på data över pågående uppdrag som förmedlas via de fem största engelsk- språkiga gigplattformarna globalt. hade dessa fem en sammanlagd marknadsandel om . bygger på uppgifter från de fem största engelskspråkiga plattfor- marna globalt. (2021) undersöker i stället den svenska gigekonomin sett från plattformarnas synvinkel. De svenska plattformsföretagen förefaller utifrån sammanställningen närmast uteslutande förmedla olika typer av enklare konsumenttjänster, exempelvis olika typer av hushållsnära tjänster, transporter eller bygg- och installationstjänster, och främst vända sig till en lokal marknad. Online labor index visar en kraftig global tillväxt inom gigekono- min . visar indexet en kraftig ökning av utbudet av arbetskraft inom gigekonomin globalt, vilket kan vara en följd av att fler söker efter alternativa försörjningsmöjligheter till följd av restriktionerna med anledning av covid-19. Pandemin har sannolikt haft stora effekter på den del av gigekono- min som avser lokalt utförda tjänster i . Tjänster inom kultur eller undervisning kan antas ha minskat kraftigt till följd av restrik- tionerna, medan andra lokala tjänster såsom hemleveranser av mat i stället kan antas ha ökat kraftigt. Möjligheterna att utföra uppdrag online bör inte ha påverkats i samma utsträckning av restriktionerna, men däremot tycks företagens efterfrågan på sådana tjänster initialt under pandemin ha minskat som en följd av den ekonomiska osäkerheten. Demografi bland utförare inom gigekonomin Undersökningarna visar på mycket olika nivåer av aktiviteten inom gigekonomin i totalt sett. Demografin bland utförarna är dock liknande i samtliga undersökningar, och även i undersökningar som genomförts internationellt. Grupper som är mer aktiva än andra är generellt sett yngre personer, personer med lägre inkomster, per- soner som kombinerar gig med en eller flera anställningar eller med ett eget företagande samt personer boende i storstadsregioner. I förefaller uppemot hälften av samtliga aktiva befinna sig i Stockholms- regionen.6 Utförarna har vanligen högre utbildning, men andelen varierar mellan olika typer av uppdrag. Andelen med högre utbild- ning är högre för uppgifter som utförs online än uppgifter som ut- 6BIT (2019) redovisar endast statistik för , medan övriga regioner är sekretess- markerade. De aktiva i utgör dock ungefär hälften av det totala antalet aktiva i undersökningen. Invoicery AB:s bokslutskommuniké visar också att knappt hälften av de egenanställda i dotterbolaget finns i . förs fysiskt på plats hos kunden. Vissa undersökningar visar att per- soner med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland utförarna, och framför allt bland de som utför tjänster lokalt. Internationellt finns också resultat som indikerar att kvinnor med omsorgsförplik- telser i hemmet är överrepresenterade bland de som utför tjänster online (2016, Schor 2017). GEM 2020 och SOU 2017:26 visar i stället att män är överrepresenterade bland de som utför gig i . Den undersökning som genomfördes av SOU 2017:26 visar att personer som kombinerar företagande med en anställning eller som har mer än en anställning i större utsträckning än andra försökt få giguppdrag. Undersökningen i Huws m.fl. (2017) visar att av de som deltar i gigekonomin i har en primär sysselsättning som anställda på hel- eller deltid. är företagare och är studenter. I BIT (2019) utgör studenter uppskattningsvis hälften av de som är aktiva, medan 37 pro- cent är anställda eller egna företagare. Omfattning av aktiviteten inom gig Samtliga undersökningar visar att de flesta som utför gig i arbetar med det i liten utsträckning. SOU 2017:26 visar att de flesta som är aktiva endast arbetar en eller med gig och att ungefär hälften tagit fem eller färre uppdrag . visar undersökningen att det också finns ett fåtal utförare som tar många uppdrag och får en stor del av sina inkomster från gig. Eurobarometern (2018) visar att hälften av de som är aktiva i har utfört uppdrag en eller ett fåtal gånger, medan en fjärde- del utför uppdrag minst en gång och en fjärdedel minst en gång . I undersökningen i Huws m.fl. (2017) anger av de som är aktiva i att de utför uppdrag åtminstone , och hälften uppger att de utför uppdrag . Mönstret tyder på att ungefär hälften av de som är aktiva endast testat att ut- föra uppdrag ett fåtal gånger, medan den andra hälften är aktiva i betydligt högre utsträckning. SOU 2017:26 och BIT (2019) visar att bland tre fjärdedelar av de som är aktiva utgör inkomsterna från gig en extra inkomstkälla. Samtliga undersökningar visar att aktivitet inom gigekonomin i de flesta fall är en bisyssla till någon annan sysselsättning, att det inte är en sysselsättning på heltid och att inkomsterna i de flesta fall inte är individens primära inkomstkälla. finns en minoritet bland de aktiva som har aktiviteten inom gigekonomin som sin huvudsak- liga inkomst eller sysselsättning. Företagare som bedriver enskild näringsverksamhet är en möjlig mål- grupp för kontot, för vilka hanteringen av inkomstskatt och egen- avgifter kan förenklas betydligt. Ett sådant byte av beskattnings- modell förutsätter dock att den enskilda näringsverksamheten först avslutas. Statistiken om enskilda näringsidkare är hämtad ur företagsdata- basen statistik avser inkomstår 2018 om ingen- ting annat anges. Beräkningar av offentligfinansiella effekter baseras däremot på data för perioden –2018. I utredningens delbetänk- ande (SOU 2020:50, kapitel 4 och 7) finns mer utförliga beskrivningar av de företag som drivs som enskild näringsverksamhet för perioden –2017. Demografi bland enskilda näringsidkare Företagen som bedrivs i form av enskild näringsverksamhet är mindre än företag som bedrivs i andra företagsformer, såväl avseende före- tagarens inkomster, antalet anställda som sett till omsättningen. För att bedriva enskild näringsverksamhet kräver lagstiftningen inte något insatskapital, och företagande i denna form har därför lägre inträdes- hinder än företagande i aktiebolagsform. Enskild näringsverksamhet bedrivs till större del av nödvändighetsentreprenörer och av perso- 7FRIDA står för Företagsregister och individdatabas och är en mikrobaserad databas för olika företagsformer som byggts upp av SCB. Grundmaterialet kommer bland annat från Standar- diserade räkenskapsutdrag som levereras av . Dessa kompletteras med andra upp- gifter om företaget som påverkar beskattningen. Bland annat hämtas information om juridisk form, näringsgren och antal anställda ur Företagsdatabasen. innehåller även vissa kopplingar mellan företaget och individen (företagaren). Detta gör det möjligt att se relationer mellan företagarens personliga inkomstsituation och de verksamhetsbeslut som fattas i före- taget. Databasen avseende enskilda näringsidkare i bygger på de NE- och NEA-bilagor som företagarna lämnar som underlag till beskattningen. Eftersom bygger på dekla- rationsuppgifter finns endast företag som lämnar in deklarationer med i databasen. Enskilda näringsidkare som inte har några intäkter eller kostnader och som saknar tillgångar och skulder i verksamheten behöver inte deklarera. ner som är finansiellt begränsade och därför saknar det insatskapital som krävs för att starta ett aktiebolag. Genom sänkt krav på aktie- kapital har dock trösklarna för att starta aktiebolag sänkts, och an- talet aktiebolag har ökat. Figur 11.3 visar antalet nystartade företag per juridisk form för perioden –2020.8 Figur 11.3 efter juridisk form, 2010–2020 EN, varav tjänsteproducenter AB, varav tjänsteproducenter Källa: Tillväxtanalys, statistik över nystartade företag 2010–2020. Figuren visar att enskild näringsverksamhet är den vanligaste före- tagsformen bland nystartade företag totalt sett, men att allt fler före- tag startar i aktiebolagsform. Antalet som startar som enskild närings- verksamhet eller som handels- eller kommanditbolag minskar både i absoluta tal och som andel av det totala antalet nystartade företag. Aktiebolagsformen ökar framför allt bland företag inom tjänstesek- torn. Inom företagstjänster är aktiebolagsformen dominerande bland de nystartade företagen. Enskild näringsverksamhet är vanligare bland nystartade företag inom jord- och skogsbruk, handel och till- verkning. 8Tillväxtanalys statistik över nystartade företag redovisar antalet nya företag, inklusive en- skilda näringsidkare som inte är registrerade hos och därmed inte har skyddat sitt företagsnamn. Statistiken omfattar inte nyregistreringar som görs på grund av byte av ägare, juridisk form, eller andra ombildningar av befintliga företag. Uppgifterna är därför inte jämförbara med den statistik över nyregistrerade företag som publiceras av . Enskilda näringsidkare är också äldre än företagare som bedriver verksamheten i aktiebolagsform enligt den registerbaserade arbets- marknadsstatistiken (SCB, RAMS 2018). Det är vanligare att män bedriver enskild näringsverksamhet än att kvinnor gör det, och män utgör av det totala antalet enskilda näringsidkare i (se vidare avsnitt 11.10). Enskilda näringsidkare har också en lägre utbildningsnivå än före- tagare som bedriver verksamheten i ett aktiebolag (RAMS 2018). Detta beror inte enbart på att näringsidkarna är äldre och äldre gene- rellt sett har en lägre utbildningsnivå än yngre, utan också på vilken typ av verksamheter som är vanliga att bedriva som enskild närings- verksamhet. Bland de yrken som är vanliga bland de som bedriver enskild näringsverksamhet finns bland annat jordbrukare, frisörer, taxi- chaufförer, byggnadsarbetare och olika typer av hantverkare, där före- tagarna vanligtvis har yrkesförberedande gymnasiala utbildningar (2018). Bland mindre verksamheter som bedrivs i aktiebolags- form är olika typer av konsultverksamhet vanligt förekommande, och särskilt inom områden som vanligen kräver eftergymnasial ut- bildning såsom ekonomi, juridik, IT eller teknik. och storleken på företagen I finns deklarationsuppgifter för 759 378 enskilda närings- idkare , vilka sammantaget lämnat in 804 314 deklarations- blanketter (NE och NEA-bilagorna). Antalet personer som dekla- rerar för enskild näringsverksamhet har varit någorlunda –2018. Figur 11.4 visar fördelningen av enskilda näringsidkare efter storleken på omsättningen . Figur 11.4 Antal enskilda näringsidkare efter omsättning 2018 1 kr-30 30-100 100-200 200-300 300-500 500-750 750-1000 >1 mnkr Procentsatser i etiketter avser gruppens andel av samtliga företag. Figuren visar att de flesta verksamheter som bedrivs som enskild näringsverksamhet är mycket små. Företag med noll i omsättning utgör av samtliga företag. Drygt hälften av företagen har i omsättning medan två tredjedelar har en omsättning . av de enskilda näringsidkarna är kombinatörer och har andra typer av inkomster vid sidan av sitt företagande. Totalt sett var drygt hälften av de enskilda näringsidkarna god- kända 2018 och hade anställda. Unge- fär bedrev passiv näringsverksamhet medan bedrev aktiv verksamhet. hade lämnat mervärdes- skattedeklaration. Andelarna skiljer sig dock åt mellan företag av olika storlek. Figur 11.5 visar andelen som är godkända för F-skatt, andelen som lämnat mervärdesskattedeklaration, andelen med anställda samt andelen passiva näringsidkare efter omsättningen 2018. Figur 11.5 Andel med F-skatt, mervärdesskattedeklaration, anställda samt passiv näringsverksamhet 2018 1 kr-30 30-50 50-75 75-100 100- Figuren visar att andelen företag som lämnat mervärdeskattedekla- ration och andelen godkända för F-skatt ökar med omsättningsnivån, och att det framför allt är bland företag med noll i omsättning som an- delen är låg. Eftersom företagen med noll i omsättning utgör 36 pro- cent av företagen totalt sett påverkar de genomsnittet för samtliga företag relativt mycket. Om omsättningen exklusive mervärdesskatt inte överstiger kan företaget vara befriat från skyldig- heten att redovisa och betala mervärdesskatt. Ungefär hälften av de enskilda näringsidkarna har en omsättning under denna nivå. Bland företagen med lite större omsättning har lämnat mervärdesskattedeklaration och 70–är godkända för F-skatt. Andelen passiva näringsidkare är högst bland företagen med noll i omsättning, medan andelen i de högsta omsättningsinter- bara uppgår till någon enstaka procentenhet. Majoriteten är skogsägare som har utan intäkter och enstaka år med stora överskott. Ytterst få enskilda näringsidkare har anställda, med undan- tag för företagen med allra högst omsättning. Bland de av företagen som har i omsättning har av företagen minst en anställd. Branschfördelning bland enskilda näringsidkare totalt sett och bland företag med låg omsättning Figur 11.6 visar fördelningen av enskilda näringsidkare bland före- tagen totalt sett där det finns en uppgift om bransch (mörk stapel). De största branscherna bland enskilda näringsidkare är jordbruk och skogsbruk, men även inom företagstjänster och kulturella och per- sonliga tjänster finns många verksamheter. Företag med någon form av fastighetsinnehav som bas (jord- och skogsbruk eller fastighets- verksamhet) utgör sammantaget ungefär hälften av företagen. Dessa företag kan ha mycket stora tillgångsvärden. Den andra hälften av verksamheterna består av mindre tjänsteföretag, där tillgångsvärdena vanligen är låga. Figur 11.6 Branschfördelning bland enskilda näringsidkare totalt sett samt bland de som kan använda kontot A Jordbruk & fiske A Skogsbruk B+C Tillverkning och utvinning D+E Verksamhet inom energi och miljö F Byggverksamhet G Handel H Transport och magasinering IHotell- och restaurangverksamhet J Informations- och kommunikationsverksamhet K Finans- och försäkringsverksamhet L Fastighetsverksamhet M+N Företagstjänster O Offentlig förvaltning & försvar P Utbildning Q Vård och omsorg; sociala tjänster R+S+T+U Kulturella & personliga tjänster Källa: ; egna beräkningar av vilka företag som bedöms tjäna på ett byte av beskattningsmodell. Den ljusa stapeln visar branschfördelningen bland den delmängd av företagen (17 000 företag) som kan tänkas använda kontot. Dessa företag har en omsättning och är beskaffade så att företagaren inte bör få en försämrad skattemässig situation vid ett byte till kontot. Antalet näringsidkare som kan använda kontot är ungefär detsamma även om data för –2017 används. Tjänstesektorn och kulturella näringar har påverkats kraftigt av restriktionerna med anledning av covid-19. De aktuella verksam- heterna utgör dock inte näringsidkarnas huvudsakliga sysselsättning. Detta talar för att effekterna på kommer att vara begrän- sade i gruppen. Förhållandena bedöms därför vara represen- tativa även för förhållandena . Bland de näringsidkare som hade en positiv omsättning var den genomsnittliga omsättningen 35 000 kro- nor. De flesta i gruppen är kombinatörer som också har inkomst av tjänst från någon annan sysselsättning, och inkomst av aktiv närings- verksamhet utgör i genomsnitt av den totala samman- räknade förvärvsinkomsten bland företagarna i gruppen. av dessa näringsidkare betalar statlig inkomstskatt, och för dessa kan kontot också ge en skattefördel jämfört med konven- tionell beskattning. Figuren visar att företag inom jord- och skogsbruk utgör en be- tydligt större andel av det totala antalet företag än av företagen som kan använda kontot. I dessa branscher är det relativt sett vanligare att företagen har år med underskott och att de använder positiv räntefördelning om det finns ett överskott. Underskott beaktas inte på kontot och det finns ingen möjlighet till räntefördelning. Företag inom företagstjänster och kulturella och personliga tjänster går i högre utsträckning med överskott och saknar i hög grad tillgångar som kan utgöra underlag för räntefördelning. Företagen i dessa två branschaggregat utgör sammantaget ungefär hälften av före- tagen som beräknas kunna gå över till att beskattas genom kontot. Företagstjänster består av olika typer av konsultverksamheter som vanligen riktar sig till företagskunder, medan kulturella och person- liga tjänster består av olika typer av hushållsnära tjänster och utövare inom kultursektorn. Även inom utbildning och information och kom- munikation finns relativt sett många verksamheter som kan tjäna på att använda kontot. Inom information och kommunikation och inom kulturella när- ingar är verksamheter som beskattas med 6 procents mervärdesskatt relativt vanliga. I det fall omsättningen är föremål för 6 procents mer- värdesskatt blir den effektiva beskattningen av mikroföretagarkontot lägre eftersom källskatten på kontot är kalibrerad efter att mervärdes- Kontot kan därför medföra en lägre beskatt- ning inom bland annat kulturella näringar. 11.4.3Personer som beskattas i inkomstslaget tjänst De inkomster som kan beskattas genom kontot kan också beskattas i inkomstslaget tjänst. Dessa kan redovisas på den förenk- lade arbetsgivardeklarationen, via ett egenanställningsföretag eller som inkomst av hobby eller annan inkomst av tjänst. Privatpersoner som betalar ut ersättning i pengar eller andra förmå- ner till en annan privatperson för utfört arbete kan använda den för- enklade arbetsgivardeklarationen. Fysiska personer som betalar ut eller mer till en och samma utförare ska betala arbets- givaravgifter och göra skatteavdrag, men blanketten kan också användas vid utbetalning av lägre belopp. Majoriteten av deklarationerna gäller uppdrag som förvaltare eller god man (för dessa gäller inte gräns- beloppet ). Deklarationen kan också användas vid olika typer av hushållsnära tjänster, för att köparen ska kunna få ROT- eller RUT-avdrag. Bland de som använder blanketten kan det också finnas personer som är aktiva inom gigekonomin. –lämnades i genomsnitt 15 000 dekla- rationer till . Löneutbetalningarna uppgick i genom- snitt till . Medianen för utbetalningarna var . En stor del av de som använder deklarationen är äldre. Ungefär hälften är medan är . Hobby och annan inkomst av tjänst Ungefär 29 000 personer deklarerade för inkomst av hobby eller annan inkomst av tjänst för vilken personen själv ska betala egen- avgifter. Exempel på annan inkomst kan vara arvoden eller royalty för enstaka arbeten, vissa forskningsstipendier eller ersättning för arbete till en person som är godkänd för F-skatt och där ersättningen inte ska tas upp inom en av mottagaren bedriven näringsverksamhet. I inkomstdeklarationen anges endast nettoresultatet av verksamheten.9 Eftersom kostnaderna är okända går det inte att uppskatta hur hög omsättningen är bland de som deklarerar för denna typ av inkomster. Den genomsnittliga nettoinkomsten per person uppgick till unge- fär . Simuleringar i FASIT-modellen visar att ungefär hälften av de som deklarerar har inkomster under 5 000 kro- nor, medan har inkomster . har ett överskott på eller mer. Fördel- ningen bland de som har denna typ av inkomster är relativt jämn med avseende på faktorer som ålder, kön eller inkomstnivå. Egenanställningsföretag erbjuder privatpersoner tjänster för att han- tera betalningen av skatter och avgifter och fakturera för utförda tjänster utan att ha ett eget företag. Majoriteten av de egenanställda har få uppdrag och få arbetade timmar . En stor del av de egen- anställda kan antas vara personer som är aktiva inom gigekonomin eller har en mindre verksamhet som kan lämpa sig för att beskattas genom mikroföretagarkontot. Statistik från ett av egenanställningsföretagen visar att ungefär av de som anlitade företaget hade en annan sysselsättning utöver egenanställningen.10 Statistiken visar också att de som använder egenanställningsföretag i stor utsträckning är unga. av de som anlitade företaget var , medan var . Fördelningen mellan kvinnor och män bland de egen- anställda var jämn. De egenanställda finns spridda över hela men egenanställning är relativt sett vanligare i . Olika typer av konsulttjänster och traditionella frilansyrken inom media, IT och kultur är vanliga, inom yrken som journalist, fotograf, ljudtekniker, webbutvecklare, webbdesigner, eller skådespelare. 9De år en hobbyverksamhet går med underskott behöver ingen redovisning ske. Antalet hobbyverksamheter kan därför vara större än antalet verksamheter som redovisas. De verk- samheter som kan beskattas genom kontot kännetecknas dock av att de går med överskott, och de bör därför finnas bland de som redovisas. 10Invoicery AB (2020). Uppgifterna avser dotterbolaget . De verksamheter som lämpar sig för att beskattas genom ett mikro- företagarkonto är samma typ av verksamheter som kan använda sig av egenanställningsföretag. Egenanställningsföretagen fungerar som en sorts bemanningsföretag med den skillnaden att den anställde själv måste hitta sina uppdragsgivare och fakturera dem. anställer personen, fakturerar kunden och betalar ut ersättningen i form av lön till den egenanställde (som har A-skatt). Kunden behöver därför inte göra skatteavdrag och betala arbetsgi- varavgifter.