sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en en- skild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, –fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver ut- bildning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådant fritids- hem som avses i 2 kap. 7 § första stycket, –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som lig- ger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte be- drivs i någon förskolebyggnad, –lovskola: undervisning inom som anordnas enligt denna lag under lov under en termin eller utanför terminstid. –skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola orga- niserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, –studietid: undervisning inom som anordnas enligt denna lag utanför timplan och som inte är obligatorisk för elever, –undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom in- hämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och –utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker uti- från bestämda mål. I paragrafen, som innehåller definitioner av centrala begrepp i skol- lagen (2010:800), har införts en definition av studietid. Vidare har justering gjorts i definitionen av lovskola. Definitionen av lovskola har ändrats. Med hänsyn till att utred- ningen har lämnat ett förslag på utformning av en obligatorisk lov- skola för elever skulle en sådan reglering innebära att lovskolan en- ligt skollagen skulle bli obligatorisk för vissa elever. Ändringen in- nebär därmed att delen som anger att lovskola inte är obligatorisk för elever stryks. Paragrafen tillförs en ny strecksats i vilken studietid definieras. Enligt definitionen utgör studietid undervisning inom som anordnas enligt skollagen. Undervisningen är inte en del av sko- lans obligatoriska verksamhet som återfinns i timplanen och är där- med frivillig för eleverna. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.1. Utöver lärare eller förskollärare som avses i 13 § får det i undervis- ningen i fritidshemmet och förskolan finnas annan personal med så- dan utbildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas. Utöver lärare som avses i 13 § får det under studietid i enligt 10 kap. 4 a § medverka annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas utveckling och lärande främjas. I paragrafen regleras vilken personal som, utöver lärare och förskol- lärare, får användas i viss undervisning. Paragrafen har tillförts ett nytt andra stycke där det regleras att det under studietid får medverka annan personal än lärare enligt 13 §. Det bör vara upp till huvudman och rektor att närmare avgöra vilken personal som utöver lärare kan medverka i studietiden, avgörande är dock att det är lämpliga personer med sådan utbildning eller erfaren- het att elevernas utveckling och lärande främjas. T.ex. kan det vara specialpedagoger, lärarassistenter, studiehandledare eller fritidspeda- goger. Studietid ska dock alltid bedrivas under lärares ledning, vilket bl.a. innebär att lärare måste ansvara för planering, genomförande och uppföljning av verksamheten. Hur studietiden inom dessa ramar ska organiseras och hur medverkan från annan personal än lärare närmare ska ske är dock något som bör lösas ute i verksamheterna efter lokala behov och förutsättningar. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.2. För den elev som inte gått ut högsta årskursen när skolplikten annars skulle ha upphört enligt 12 §, upphör skolplikten i stället se- nare, dock senast när eleven fyller . För den elev som omfattas av 10 kap. § upphör skolplikten i stället när den obligatoriska verksamheten är avslutad eller dessförin- nan, om eleven uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan, dock senast när eleven fyller . Frågan om skolpliktens förlängning enligt första och andra stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialsko- lan prövas dock frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. I paragrafen finns bestämmelser om hur skolplikt kan förlängas och att det är hemkommunen eller Specialpedagogiska skolmyndigheten som fattar beslutet om förlängningen. I andra stycket som är nytt anges att elever som är förpliktade att delta i den obligatoriska lovskolan enligt förslaget till 10 kap. § får förlängd skolplikt som den obligatoriska verksam- heten pågår. Denna får dock inte pågå längre än till dess att eleven fyller och upphör om eleven uppnått målen för den obligatoriska lovskolan (jfr föreslagen lydelse i 10 kap. 23 c § skollagen) Paragrafen behandlas i avsnitt 8.7.1. En elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialsko- lan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i förskoleklassen och de två lägsta årskur- serna, . Sådan verksamhet får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Den obligatoriska verksamheten enligt 10 kap. §, får omfatta högst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från andra stycket för elever i grundsärskolan och specialskolan. Om en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, spe- cialskolan eller sameskolan utan giltigt skäl uteblir från den obliga- toriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . I paragrafen regleras elevers skyldighet att delta i utbildningen. I andra stycket framgår den övre gränsen för antal skoldagar och antal timmar per dag för den obligatoriska verksamheten anges. I tredje stycket som är nytt regleras att den obligatoriska verksam- heten under lovskola får utökas med . Detta för att säkerställa att alla huvudmän har utrymme att anordna lovskola en- ligt förslaget till 10 kap. §. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.7.1. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–13 §§), –bestämmelser om betyg (14–23 §§), –bestämmelser om lovskola (23 a–§§), –bestämmelser om grundskola med offentlig huvudman (23– 24 §§), och –bestämmelser om fristående grundskola (35–41 §§). Paragrafen anger kapitlets innehåll. En justering har gjorts med an- ledning av att antalet paragrafer har utökats. Elever i årskurs 4–9 ska erbjudas studietid. Studietid ska anordnas un- der eller i direkt anslutning till elevernas skoldag. Tiden för studietid ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om studietid. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmän att er- bjuda studietid till alla elever i årskurs 4–9. Begreppet studietid definieras i 1 kap. 3 § skollagen. Undervisningen i studietid ska syfta till att elever ges möjlighet att ta igen, befästa och fördjupa sina ämneskunskaper. I första stycket anges vilka elever som huvudmannen ska vara skyl- dig att erbjuda studietid till. Studietiden omfattas inte av timplanen och ska organiseras utanför den garanterade undervisningstiden. Studietiden ska anordnas under eller i direkt anslutning till elevernas skoldag. Med skoldag avses schemalagd undervisning, håltimmar, raster och eventuellt annat som enligt skolans bedömning ingår i ele- vernas skoldag. I praktiken innebär det att studietiden kan anordnas eller i anslutning till elevernas sche- malagda ordinarie undervisning men också under håltimmar. tid utgör ett komplement till den ordinarie undervisningen och er- sätter inte de stödåtgärder som en elev kan ha rätt till enligt skollagen t.ex. extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervis- ningen och särskilt stöd samt stödåtgärder för nyanlända enligt 3 kap. 5–12 §§ skollagen. Detta hindrar inte att studietid ingår i en elevs åtgärdsprogram. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela ytterligare före- skrifter om studietid. Paragrafen behandlas i avsitt 6.7.1. Den som vill ha betyg från har rätt att genomgå prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen i eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från . Den som har fått undervisning i lovskola enligt 23 b § första stycket andra punkten ska av huvudmannen erbjudas att i anslutning till lovskolan genomgå prövning för betyg i de ämnen undervis- ningen i lovskolan har avsett. Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i 3 kap. ska i tillämpliga delar gälla i fråga om prövningen. I paragrafen regleras prövning för betyg från . Andra stycket ändras på så sätt att 23 b första stycket ersätts med 23 b första stycket andra punkten eftersom denna paragraf har ändrats. En huvudman ska erbjuda lovskola för 1.elever i årskurs 9 som riskerar att inte nå kunskapskraven för be- tyget E i ett eller fler ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas på loven under läsåret i årskurs 9 och uppgå till sammanlagt minst . 2.elever som avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 9 och uppgå till sammanlagt minst . Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka elever som huvudman- nen är skyldig att erbjuda lovskola, när lovskolan ska förläggas samt hur många timmar som den ska omfatta. Paragrafen har fått en ny utformning och ändras på så sätt att huvudmannens skyldighet utvidgas till att elever i årskurs 9, som riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller fler ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan, ska erbjudas lovskola under loven under läsåret , vilket innebär att elever, som inte uppnått behörighet till ett nationellt program i gymna- sieskolan, i årskurs 9 får rätt till sammanlagt 75 timmars lovskola. Syftet med att huvudmannen ska vara skyldig att erbjuda lovskola även under loven på läsåret är för att eleverna genom extra under- visning ska ges ytterligare en möjlighet att nå behörighet till gymna- sieskolans nationella program. Den tidigare avräkningsbara lovsko- lan där möjlighet funnits för huvudmannen att avräkna sådan frivillig lovskola som huvudmannen anordnat i årskurs 9 avskaffas. Det innebär att huvudmannen ska förlägga minst 25 tim- mars lovskola under läsåret samt att det återstår för eleven att nyttja efter att avslutats. Detta hindrar emellertid inte huvudmannen från att anordna även frivillig lovskola med stöd av statsbidrag utöver . Paragrafen behandlas i avsitt 7.8.2. Lovskolans verksamhet får omfatta och får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Lov- skolan får avbrytas om syftet med undervisningen uppnås än ett erbjudande enligt 23 a eller 23 b första stycket andra punkten omfattar. Den obligatoriska lovskolan för elever ska avslutas om syftet med undervisningen uppnås än skyldigheten enligt § om- fattar. Paragrafen reglerar bl.a. skoldagens och skolveckans längd. Första stycket ändras på så sätt att 23 b ersätts med 23 b första stycket andra punkten eftersom denna paragraf har ändrats. I andra stycket som är nytt regleras att den obligatoriska verksam- heten som blir en följd av att lovskolan enligt 23 b § första stycket andra punkten ska vara obligatorisk, enligt förslaget i §, för vissa elever upphör om syftet med undervisningen uppnås än skyldigheten omfattar. Avsikten är att elever inte ska ha skolplikt efter att syftet med regleringen har uppnåtts. Av 17 kap. 13 § fram- går att skolplikten upphör när den obligatoriska lovskolan enligt § avslutats. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.7.1. Obligatorisk lovskola för elever Den lovskola som avses i 23 b § första stycket andra punkten ska vara obligatorisk för elever som –saknar betyget E i högst två ämnen, –i övrigt uppfyller behörighetskraven till ett nationellt program i gymnasieskolan och –bedöms ha förutsättningar att uppnå behörighet till gymnasie- skolans nationella program under lovskola. Paragrafen är ny och reglerar skyldigheten att anordna lovskola som är obligatorisk för elever samt vilka elever som omfattas. Den lov- skola som huvudmannen anordnar enligt 23 b § första stycket andra punkten ska vara obligatorisk för vissa av de elever som omfattas av huvudmannens skyldighet. Den nya bestämmelsen reglerar för vilka av dessa elever som lovskolan ska vara obligatorisk, vilket innebär att de inte kan tacka nej till lovskola. I bestämmelsen anges att den obligatoriska verksamheten ska omfatta elever som avslutat årskurs 9 och som saknar betyget E i högst två ämnen, i övrigt uppfyller behörighetskraven till ett natio- nellt program i gymnasieskolan och som bedöms ha förutsättningar att uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program under lovskolan som huvudmannen anordnar. Av 23 b § första stycket andra punkten framgår att huvudmannen är skyldig att anordna lovskola som eleven avslutat årskurs 9 och uppgå till minst , vilket även är förutsätt- ningarna för förläggandet av den obligatoriska verksamheten. Av ett tillägg i 7 kap. 17 § framgår att verksamheten får förläggas under . förlängs elevens skolplikt enligt 7 kap. 13 § skollagen. Av 23 b andra stycket framgår att tiden för lov- skola inte ingår i den minsta totala undervisningstiden. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.7.1. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan får fjärr- undervisning användas endast i ämnena –modernt språk, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterade ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska som andraspråk, I får fjärrundervisning även användas för studietid och integrerad samisk undervisning. Paragrafen innehåller en uppräkning av i vilka ämnen som fjärrun- dervisning får användas i de obligatoriska skolformerna grundsko- lan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I andra stycket har gjorts tillägg som innebär att fjärrundervisning även får användas för studietid. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.1. En huvudman som avser att använda fjärrundervisning i ett visst ämne eller i en viss kurs samt för studietid eller integrerad samisk undervisning i ska fatta beslut om det. Huvudmannen får besluta om att använda fjärrundervisning för högst ett läsår åt gången. Iparagrafen finns bestämmelser om en huvudmans beslut om att an- vända fjärrundervisning. I paragrafens första mening har gjorts tillägg som tydliggör att pa- ragrafen även omfattar studietid. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7.1. Lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Lagen (1994) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Diskrimineringslagen (2008:567). Förvaltningslagen (2017:900). Skollagen (2010:800). Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. Kommunallagen (2017:725). Förordningar, föreskrifter och allmänna råd Kommittéförordningen (1998:1474). Gymnasieförordningen (2010:2039). Förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Skolförordningen (2011:185). Förordning (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervis- ningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i t.o.m. SFS 2017:1157. Förordningen om statsbidrag för undervisning under skollov (2014:47). Förordning (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid. SKOLFS 2014:40 Arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. SKOLFS 2010:37 om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Prövning – för , specialskolan, gymnasieskolan och kom- munal vuxenutbildning. Allmänna råd, , 2018. Skollagen (1962:319). Skolförordningen (1971:235). Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) (LOV-1998-07-17-61). Lag om grundläggande utbildning (21.8.1998/628). Bekendtgørelse af lov om folkeskolen (Folkeskoleloven) (LBK nr 823 af 15/08/2019). til Opplæringslova (FOR-2006-06-23-724). Internationella rättsakter, överenskommelser m.m. Antogs , General resolution 217 A. Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (1966). FN:s konvention om barnets rättigheter (1989). och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG- Dataskyddsförordningen. European Commission (2019). The 2019 law for a lowers the age of starting compulsory education from 6 to 3 and raises the age of ending compulsory education or training from 16 to 18 from . European Commission (2019). Education and training monitor: . : European Commission. dom , Serie A, i målet ”Relating to certain aspects of the laws on the use of languages in education in ” mot . beslut i mot . dom i Osmanoğlu och Kocabaş mot . dom i mål C-83/14 CHEZ Razpredelenie AD mot Komisia za zashtita ot diskriminatsia. NJA 2018 s. 753. RÅ 1981 2:14. RÅ 1999 ref 76. HFD 2017 ref 50. Mål nr T 1666–09, dom . 1975/76:209 Om ändring i regeringsformen. 1985/86:10 Om ny skollag m.m. 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri och rättighetsfrågor. 2000/01:115 Asylsökande barns skolgång m.m. 2006/07:69 Förbättrad ordning, trygghet och studiero i skolan. 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2013/14:160 Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång. 2015/16:184 Fler elever i fler skolor. 2016/17: 156 En skyldighet att erbjuda lovskola. 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. 2017/18:182 Samling för skolan. 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla. 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödin- satser. 2019/20:127 Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad. 2020/21:166 Extra ändringsbudget – Förlängda ersätt- ningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset. Övrigt från regeringen och Dir 2020:21 Fler elever ska bli behöriga till gymnasieskolan. Dir. 2015:31 En attraktiv gymnasieutbildning för alla. Regeringen (2018) Regeringens långsiktiga strategi att för att minska och motverka segregation. , , 2018. (2009) Särskilda program och behörighet till yrkes- program. U2009/5552/G. U2019/01553/S (delvis) U2019/03787/S Uppdrag till Statens skol- verk att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för barn och elever som är nyanlända eller har annat modersmål än svenska. betänkande 2013/14: UbU19 Tid för under- visning. Riksdagsskrivelse 2013/14:291. U2015/3356/S Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbild- ningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. SOU 2000:16 Införlivande av vissa direktiv om fartygssäkerhet. SOU 2008:27 – en reformerad gymnasieskola. SOU 2015:81 Mer tid för kunskap– förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla - åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. SOU 2017:09 Det handlar om oss-unga som varken arbetar eller stu- derar. SOU 2017:35 Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. SOU 2017:54 Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymna- sieskolan. SOU 2019:4 Framtidsval – karriärvägledning för individ och sam- hälle. För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering. Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. SOU 2019:40 Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan. SOU 2019:64 Nya regler för skolor med konfessionell inriktning. SOU 2020:28 En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. SOU 2020:33 Gemensamt ansvar – en modell for planering och di- mensionering av gymnasial utbildning. SOU 2020:34 Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. SOU 2020:42 En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kom- munala resursskolor. SOU 2020:63 och svensk rätt. SOU 2021:11 Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. SOU 2021:15 Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skill- nader mellan skolor. Attityder till skolan 2018. Särskilt stöd i /20.Skolverket, 2020. Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. BRÅ, 2005. Elever i grundsärskolan /20. Elever i gymnasieskolan /20. Elever i specialskolan /20. Elever och skolenheter i /20. Fortsatta utbildningsvägar efter språkintroduktion. Skolinspektionen, 2019. Greppa språket – Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet. Hur mår nyanlända barn i ? Resultat från en kartläggning av hälsa, livskvalitet och levnadsförhållanden bland barn från Afgha- nistan, och . Hur säkras lärarresurser till skolor med utmaningar? Skolinspek- tionen, 2020. Dnr 40–2019:4159. Introduktionsprogram, eleverna och deras sysselsättning efteråt. Skol- verket, 2019. Rapport: 484. Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhö- rande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge ele- verna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. Ledde förlängd gymnasieutbildning till ökat valdeltagande? IFAU, 2017. Likvärdiga betyg och meritvärden. Ett kunskapsunderlag om modeller för att främja betygens och meritvärdenas likvärdighet. , Rapport 2020:7. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. Läxor i praktiken – ett stödmaterial om läxor i skolan. Mer än bara läxor. En utvärdering av läxhjälp på tio skolor. Skol- verket, 2014. Nyinvandrade elever i . Omfattande frånvaro – En granskning av skolors arbete med omfat- tande frånvaro. Skolinspektionen, 2016. Dnr 40– 2015:2855. Orsaker till brott bland unga och metoder att motverka kriminell ut- veckling – en kunskapsinventering. BRÅ, 2009. 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Plan för utbildningar på introduktionsprogram. Redovisning av uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbild- ningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. U2018/00404/S. Redovisning av uppdrag om att ta fram förslag inför fördelning av me- del. Redovisning av uppdrag om att ta fram stödmaterial för hur lärarassi- stenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lä- rare. U2019/02106/GV. Redovisning av uppdrag om elevers behörighet till gymnasieskolans nationella program efter betygsprövning i anslutning till sommar- skola. U2014/3115/S. Barn med funktionsnedsättning om samhällets stöd. Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. En gransk- ningsrapport från . Skolans arbete med extra anpassningar–Kvalitetsgranskningsrapport. Skolinspektionen, 2016. Skolbarns hälsovanor i /18.