sou · H9B375 · 2021-09-23 00:00:00 — Det är i jämförelse med andra kom- muner en mycket låg investeringsnivå men mot bakgrund av den stabila demografiska utvecklingen fullt rimlig. Det är viktigt att in- vesteringarna i genomsnitt inte överstiger eftersom det ut- gör en förutsättning för att nå kommunens ekonomiska mål. fall behöver prioriteringar bland investeringarna göras så att invester- ingstaket inte överskrids. I koncernbolagen planeras för fortsatta underhållsinvesteringar, vilka tack vare de positiva resultaten självfinansieras till . Dessutom investerar X-hus i nybyggnadsprojektet i centrala X som självfinansieras till och till av nya lån. Ökade driftskostnader i X-hus ska finansieras med ökade hyresintäkter. Här redovisas beräkningar av tioårsprognosen mer ingående med olika antaganden och möjliga scenarier Tioårskalkylens huvudscenario visar att det krävs en relativt låg årlig resultatnivå på för att nå en positiv soliditet inklusive ansvarsförbindelsen 2030. En högre resultatnivå på krävs för att självfinansieringsgraden av investeringarna ska vara 100 pro- cent och ett litet utrymme för amortering av låneskulden kan skapas. Trots att låneskulden som andel av skatteintäkter, generella stats- bidrag och kommunalekonomisk utjämning minskar något beräknas låneskulden per invånare, vid en resultatnivå på , att fort- sätta öka, till följd av att invånarantalet i kommunen minskar. En genomsnittlig resultatnivå på behövs för att även låne- skulden per invånare ska minska. Målens konsekvenser för verksamheten och riktlinjer för att nå målen Här beskrivs hur ekonomi och verksamhet förhåller sig till varandra inom ramen för god hushållning. Här beskriver kommun X framtida utmaningar för verksamheten och lyfter i synnerhet fram behovet av effektiviseringar God hushållning har både ett ekonomiperspektiv och ett verksamhetsperspektiv. I kommun X definieras god hus- hållning som att både målen för ekonomin och verksamheten är upp- fyllda. Målen för verksamheten ska återspegla de aktuella utmaningar som kommunen har för att utifrån tillgängliga resurser kunna ge medborgarna en välfärd med hög kvalitet. Verksamhetsmålen ska också kunna motiveras utifrån ekonomiska aspekter. Målen för eko- nomi och verksamhet ska framgå i den budget och treårsplan för ekonomin som kommunfullmäktige beslutar om. Särskilda utvecklingsområden kan identifieras utifrån aktuell nu- lägesbeskrivning: •Kommunens tillväxt och attraktivitet för boende och näringsliv. •Kvaliteten i äldreomsorgen och i skolan. Kommunsektorn som helhet står inför en utmaning p.g.a. den demo- grafiska utvecklingen i riket med alltfler äldre och att försörjningskvoten ökar, vilket innebär att färre ska försörja fler. I praktiken innebär det att kostnaderna för välfärdstjänsterna ökar snabbare än skatteintäk- terna. Den demografiska utvecklingen i kommun X skiljer sig en del från den förväntade utvecklingen i riket, men genom det kommunala utjämningssystemets konstruktion kommer de ekonomiska konse- kvenserna att bli likartade för alla kommuner. För kommun X innebär den förväntade demografiska utvecklingen att kostnaderna förväntas öka i vissa verksamheter och minska i andra vilket innebär att resurser behöver omfördelas. Resurserna till äldre- omsorg och grundskola behöver öka medan resurserna för gymna- sieskolan kan minska. Intäkterna beräknas utvecklas svagt positivt men prognostiseras att minska något i reella termer, dvs. justerat för prisökningar. De ekonomiska målen för kommun X kan bara nås om kostnaderna anpassas efter intäkterna vilket innebär ett årligt effektiviseringskrav på om en skattehöjning ska kunna undvikas. Effektivi- seringskravets storlek är beroende av utvecklingen av de generella statsbidragen och är uppskattad utifrån kända faktorer. En annan konsekvens av att antalet personer i arbetsför ålder ökar långsammare än behovet av välfärdstjänster är att det kommer bli allt svårare att hitta arbetskraft att anställa i de verksamheter som kom- munerna ansvarar för. Verksamheterna behöver gradvis hitta nya arbetssätt som innebär att färre anställda och mindre resurser kan pro- ducera lika mycket välfärdstjänster . Nyckelord i arbetet med effektivisering är samarbete med andra, digitalisering och före- byggande arbete. Kommun X genomsnittliga resultatnivå behöver också höjas från för att nå de övriga uppsatta målen för ekonomin. Det innebär en engångseffektivisering på 0,5 pro- cent utöver det årliga effektiviseringsbehovet. Kommun X behöver identifiera om det finns icke-obligatoriska verksamheter som ger låg nytta för brukarna och som kan avvecklas. Kommunstyrelsen har ansvar för att driva effektiviseringsarbetet. Här ska hantering av resultatreserven samt tillåtna ändamål för insättning till och uttag från resultatreserven beskrivas I kommun X kommer en resultatreserv inrättas när det blir möjligt; dvs. när kommunen har uppnått en positiv soliditet inklusive ansvars- förbindelsen för pensionsförpliktelser, vilket beräknas ske . Syftet med resultatreserven är att under- lätta möjligheten att uppnå god hushållning genom att understödja både mål i plan och budget, de långsiktiga ekonomiska målen och för att trygga kommunens verksamhet . Kommunen har utgått från de krav för reservering och för re- servens maximala storlek som anges i lagstiftningen. Reservering av medel till reserven får göras för den delen av årets resultat efter balanskravsjusteringar som överstiger . Reservens storlek får högst uppgå till av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning. I första hand ska beslut om reservering till och beslut om använd- ning av medel ur resultatreserven göras vid beslut om budget och därefter justeras vid årsbokslutet. Medel i resultatreserven reserveras för att kunna användas för föl- jande ändamål: •Hantera oförutsedda variationer av intäkter och kostnader som uppstår till följd av demografiska förändringar. •Intäktsutjämning över en konjunkturcykel. •Hantering av kommunens sociala investeringsfond. •Nämnderna får spara ett överskott av innevarande års budget . Riktlinjer för tillåten risk vid placering och upplåning Här beskrivs begränsningar för tillåtet risktagande för låneskuld, kapitalplaceringar och likvida medel Kommun X har sedan överskådlig tid tillbaka en låneskuld och enligt tioårskalkylen kommer låneskulden också bestå framåt. Låneramen för kommunen och bolagen ska fast- ställas i budget och treårsplan. Likvida medel ska finnas i syfte att kunna utgöra en betalnings- beredskap på kort sikt och ska maximalt uppgå till av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk ut- jämning. Tillfällig överskottslikviditet kan placeras i räntebärande papper med en löptid kortare än . För att minska kreditrisken ska värdepappret ha en rating på minst A+, eller utlåning ske inom koncernen. Bedöms överskottet bestå längre än ska det använ- das för att amortera låneskulden. Överbelåning i syfte att placera i värdepapper är inte tillåtet. Skulle en situation uppstå där kommunen netto har finansiella tillgångar att placera ska programmet uppdateras med en placeringspolicy som beslutas innan placering kan ske i räntebärande värdepapper med längre löptid än eller i andra mer riskfyllda värdepapper. Bolagen har egna låneskulder. Kommun X har ingen internbank, X-energi och X-hus lånar själva för egen räkning, men kommun X går i borgen för bolagen. En borgensavgift som en andel av låne- beloppet ska betalas från bolagen till kommunen. Borgensavgiftens storlek och aktuell borgensram för bolagen ska fastställas i budget och treårsplan. Lån tas i första hand upp hos Kommuninvest, både för kom- munen och bolagen. Ingen limit finns för Kommuninvest som lån- givare. I andra hand kan lån tas upp hos någon av de fem största svenska affärsbankerna. Hos en av dessa har dessutom kommunen en checkkredit kopplad till koncernkontosystemet på . Checkkrediten kan användas vid tillfälliga likviditetsunder- skott, men ska i genomsnitt vara positiv. Total limit för affärsbankerna är av total låneportfölj, och per affärsbank, checkkrediten borträknad. För att minska ränterisken, men inte betala alltför hög riskpremie för lång räntebindning, bör genomsnittlig räntebindning på låneportföljen vara . För att minska refinansier- ingsrisken bör genomsnittlig kapitalbindning vara . Re- finansieringsrisken hanteras också genom att begränsa låneposterna till och sprida låneförfallen , max 100 mil- joner kronor får förfalla . Aktuell inriktning för kommunens medelsförvaltning, exempelvis mer exakta riktmärken för ränte- och kapitalbindning, beslutas i budget och treårsplan. Här beskrivs kortfattat budgetprocessen samt dess olika hålltider och beslutstidpunkter Målen för ekonomin som utgör ramen för budgeten och treårs- planen ska utgå från de långsiktiga målen i programmet för god hushållning. Avvikelser från de långsiktiga målen på kort sikt ska motiveras väl och åtföljas av en beskrivning av hur de lång- siktiga målen kan uppnås trots de kortsiktiga avvikelserna. Budgetprocessen ska starta med att fullmäktige senast antar preliminära budgetramar som utgör utgångspunkten för nämndernas och bolagens planering och som bygger på programmet för god hushållning. Nämnder och bolag svarar upp med sina planer- ingsramar som överlämnas från respektive nämnd eller bolag senast . Senast antar fullmäktige en budget och treårsplan. I kommun X ska denna plan innehålla mål både för ekonomin och för verksamheten för kommunen och för koncernen för de tre kom- mande åren. Nämnder och bolag utgår därefter från den övergripande budgeten och treårsplanen för att senast besluta om nämndens eller bolagets verksamhetsplan med budget. Nämndens verksamhetsplan utgör i sin tur utgångspunkten när enskilda verk- samheter inom nämndens ansvarsområde tar fram sina verksamhets- planer med detaljbudget per verksamhet. Budgetprocessens alla steg ska vara helt slutförd senast . Inom kommunstyrelsen ska en central buffert avsättas som minst uppgår till av skatteintäkter, generella statsbidrag och kom- munalekonomisk utjämning i syfte att täcka volymavvikelser hos nämnderna och andra oförutsedda händelser. Med utgångspunkt i de kommunövergripande målen, planerna och budgeten är huvudregeln att varje nämnd och bolag ska fastställa mål, planer och budget i sin verksamhetsplan i enlighet med den verksamhetsstyrningsmodell som beskrivs i budget och treårsplan. Undantag från huvudregeln, exempelvis om två nämnder ska ha en gemensam verksamhetsplan, ska framgå av det årliga beslutet om kommunens budget och treårsplan. Här beskrivs processen och rapporteringstillfällen för olika beslutsnivåer i organisationen. Gräns anges för betydande budgetavvikelser som innebär att en åtgärdsplan ska antas I kommun X görs tre större uppföljningar , tertial 1 per april, tertial 2 per augusti samt årsredovisning per december, med rappor- tering till fullmäktige. Dessutom görs en enklare ekonomisk upp- följning per februari, per juni och per oktober, normalt endast till kommunstyrelsen. Nämnder som har större avvikelser kan åläggas fler uppföljningar och om ekonomin är välskött och avvikelserna små kan en nämnd beviljas undantag från den ordinarie uppföljningen. Exakt innehåll i rapporteringen, hållpunkter och tider för budget- och uppföljningsprocesserna nästföljande år fastställs av kommun- fullmäktige i ett årskalendarium som utgör en bilaga till budget och treårsplan. Återrapportering från kommunens medelsförvaltning ska ingå i uppföljningen och framgå av årskalendariet. Fokus i uppföljningen är helårsprognosens avvikelser från budge- ten. Vid betydande avvikelser ska en åtgärdsplan först fastställas av nämnden, därefter av kommunstyrelsen och slutligen av fullmäktige. Som en betydande avvikelse räknas . Avvikelser som beror på demografiska volymavvikelser i verksamheter som ersätts genom s.k. pengsystem behöver inte åtgärdas. Återbetalning eller tilldelning ur kommunstyrelsens buffert p.g.a. volymavvikelser sker i samband med årsbokslut. Nämndernas avvikelse för året fastställs därefter. Återställande av en negativ avvikelse ska ske . En positiv avvikelse kan också överföras mellan åren, dock högst av nämndens budget. En förutsättning är att motsvarande medel finns avsatta i resultatreserven. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Riksintressen i hälso- och sjukvården –stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. –böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. Högskoleprovets organisation och styrning.