sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Det finns också elever som hoppar av under verksamhetens gång. Utredningen har inte någon kvantitativ information på nationell nivå om något av dessa skäl är mer framträdande men har i samtal med huvudmän fått intrycket att det är vanligare att elever tackar nej än att de hoppar av under lovskolans gång. Att elever tackar nej till lovskola kan från ett samhällsekonomiskt perspektiv ses som nega- tivt då det mest effektiva är att elever får behörighet till ett av gym- nasieskolans nationella program så snabbt som möjligt. Att tacka nej kan också vara negativt för den enskilda eleven då det kan begränsa elevens möjligheter att ta sig över behörighetsgränsen och påbörja ett nationellt program. , sett från den berörda elevens per- spektiv kan det finnas giltiga skäl till att tacka nej. Dessa diskuteras mer ingående i avsnitt 7.6.2 Att elever kan tacka nej försvårar huvud- männens möjligheter till planering. Att elever tackar ja men sedan inte deltar i lovskola försvårar enskilda lärares planering och orsakar också onödiga kostnader för huvudmännen. Utifrån samtal med rek- torer och lärare förefaller det som att förklaringen lig- ger i elevernas bristande motivation. Men är det verkligen så och vad betyder egentligen begreppet motivation? 8.2.1Det finns olika sätt att beskriva motivation Ordet motivation används i många sammanhang såväl inom utbild- ning som i arbetslivet och oftast utan någon djupare eftertanke. Be- greppet är mångfacetterat. Forskning om motivation har en tradi- tion från flera århundraden, den ingår i flera samhällsvetenskapliga discipliner och i många olika skolor inom respektive disciplin. En vedertagen definition hittar vi i : Motivation är en psykologisk term för de faktorer hos individen som väcker, formar och riktar beteendet mot olika mål. Teorier om motiva- tion förklarar varför vi över huvud taget handlar och varför vi gör vissa saker snarare än andra.7 /uppslagsverk//lång/motivation. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta För utredningens syfte är det också viktigt att skilja på motiv och motivation. Vi är bl.a. intresserade av vilka faktorer som gör att vissa elever väljer att delta i, alternativt fullfölja lovskola medan andra inte gör det. Vidare vill vi diskutera hur huvudmän och skolor kan arbeta med att utveckla deltagandet i en positiv riktning. Medan motivation oftast beskrivs som den psykologiska process som hänvisar till ett beteende (t.ex. beslut om deltagande) är motivet den konkreta orsa- ken (t.ex. eleven saknar godkänt betyg för att komma in på det öns- kade gymnasieprogrammet) till nämnda beteende.8 Inom forskningslitteraturen delas motivation oftast in i yttre och inre motivation. Yttre motivation utgörs av konkreta faktorer som belöningar och bestraffningar. De positiva yttre motivationsfak- torerna är ofta sådana som beröm och bra betyg och de negativa kan bestå av rädsla för att misslyckas. Inre motivation har sin källa hos individen själv och kan handla exempelvis om lusten att lära, vilket kan såväl ses som ett medel för kunskapsinhämtning men också som ett syfte med utbildning. inkluderar motivationsforskning även begreppet mål som någonting viktigt för individen att uppnå med sitt hand- lande. har motivationsforskning också influerats av soci- alpsykologin och ser många forskare motivation som någon- ting som utvecklas i interaktion mellan människor och som har en nära koppling till andra psykologiska processer, exempelvis emotion. Vid sökning på ordet motivation på webbplats får vi 156 träffar som till största delen sammanfattar forskning om moti- vation i undervisningssammanhang. Budskapet i stort är att motivation är en viktig faktor för kun- skapsinhämtning och för att elever ska lyckas i skolan. Många av tex- terna fokuserar på specifika aspekter som kan höja motivationen, ex- empelvis på relationsskapandet, elevers möjligheter till delaktighet, provens och betygens betydelse, eller på specifika grupper av elever, som nyanlända. I ett undervisningssammanhang har motivation anammat såväl det socialpsykologiska perspektivet som inkluderingen av begreppet mål. Motivation i skolsammanhang beskrivs som de mål eleven har med sitt skolarbete och sin personliga utveckling och även i läropla- Motivation, cognition, and action: An analysis of studies of task goals and knowledge. 49, nr. 3, 2000: 408–429. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta nerna läggs vikt vid att eleven ska äga sitt lärande.9 från ett soci- alpsykologiskt perspektiv blir mötet mellan läraren och eleven i undervisningssituationen avgörande och ligger till grund för elevers lust att lära.10 Med utgångspunkt i det senare betonar många forskare, bl.a. , vikten av ett relationellt lärarskap i läraryr- ket för att skapa motivation hos eleven. Hon ser läraryrket som att det består både av en relationell och en didaktisk dimension, där båda är lika viktiga för att elever ska kunna lyckas: Ett framgångsrikt relationellt lärarskap innebär att läraren hanterar båda dessa aspekter i undervisningen. Först när läraren förstår ele- ven blir undervisningen meningsfull för elever att delta i, menar hon.11 Beståndsdelarna i ett relationsskapande arbete beskrivs även av Skol- verket12 som avgörande för elevers motivation. Viktiga aspekter som lyfts fram i detta arbete är att •ge regelbunden återkoppling om elevernas lärande •stötta dem i deras individuella lärprocesser •låta elevernas intressen och erfarenheter få utrymme i undervis- ningen •göra eleverna delaktiga i skolans verksamhet •visa att läraren ser eleverna •ta sig att lyssna, fråga om elevernas intressen och mående •hjälpa till att lösa och reda ut konflikter om sådana uppstår. Forskning kring lovskola är obefintlig även när det gäller frånvaro och dess orsaker. Däremot finns det en del forskning om skolnär- varo i allmänhet. I en översikt av forskning om att främja barns och 9William, D. Att följa lärande: formativ bedömning i praktiken. : , 2013. 10Jenner, H. Motivation och motivationsarbete i skola och behandling. : Myndig- heten för skolutveckling. 11www.spsm.se/stod/forskning-och-utveckling/aktuellt-om- forskning/nyheter/forskningsutblick-larares-relationer-till-sina-elever/. 12www.skolverket.se/skolutveckling/inspiration-och-stod-i-arbetet/stod-i-arbetet/koll-pa- studiero/tillitsfulla-relationer-mellan-larare-och-elever-ar-viktigt-for-studiero. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta ungas närvaro i skolan från Ifous (Innovation, forskning och utveck- ling i skola och förskola)13 framträder tre områden som viktiga: •upplevelsen av trygghet och delaktighet I översikten betraktas skolnärvaro från ett samhällsperspektiv sna- rare än från individperspektiv och därmed betonas att ansvaret i detta sammanhang vilar på skolan och inte på eleven. Detta synsätt ligger väl i linje med det ovan beskrivna socialpsykologiska motivations- perspektivet. Oavsett vilket perspektiv som är utgångspunkt spelar skolan en avgörande roll för att elever som skulle kunna gynnas av lovskola deltar. Som vi har sett kan det ligga många olika faktorer bakom att ele- ver väljer att inte delta i lovskola. Exempelvis kan verksamheten upp- fattas som stigmatiserande, det kan upplevas som en bestraffning att behöva delta, en elev kan vara trött, kan ha blivit erbjuden sommar- jobb eller vilja besöka sin släkt i ett annat land. Representanter för elever med olika typer av funktionsnedsättningar har också påtalat att många elever, som upplever att de inte har fått stöd och anpass- ningar under läsåret, helt enkelt har fått nog av skolan och ser lov- skolan som ”more of the same”. Vissa elever med omfattande från- varo kan se lovskolan som en ytterligare börda, när de ”äntligen” har fått lov. Skolan måste arbeta långsiktigt med de flesta av dessa pro- blem. Rektorer och lärare som utredningen har samtalat med har ut- tryckt att det är svårt att motivera vissa av dessa elever att delta i lovskola, när det i själva verket är andra åtgärder de är i behov av. Eftersom det är elevens ordinarie skola som bestämmer vilka ele- ver som erbjuds lovskola är det en förutsättning att det finns en til- litsfull och positiv relation mellan rektor, lärare och elever för att eleven ska tacka ja. I samtliga attitydundersökningar se- dan 1997 är det ungefär var tionde elev som upplever att det sällan eller aldrig känns meningsfullt att gå till skolan.14 Eftersom dessa rapporter beskriver alla elever, oavsett kunskapsresultat, förefaller det sannolikt att andelen som inte upplever att det är meningsfullt En översikt av forskning om att främja alla barns och ungas närvaro i skolan. Ifous, 2019. Ifous rapportserie 2019:3. 14Attityder till skolan 2018. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta att gå i skolan är högre bland dem som erbjuds lovskola då många av dessa elever redan har en historik av skolmisslyckanden bakom sig. För dessa elever kan det också hända att tilliten såväl till skolan som till den egna förmågan saknas.15 Utredningen har i sina samtal fått höra att det kan finnas flera orsaker till att en elev inte fullföljer sitt deltagande i lovskola såsom att kompisgänget och det vackra vädret lockar eller att eleven inte upplever sig sedd. Dessa aspekter skulle kunna undvikas genom att öka elevers motivation. Enligt vad utredningen har erfarit kan det i vissa fall vara en ännu svårare uppgift för skolan att tydliggöra för elever och vårdnadsha- vare vilka vinsterna är för eleverna med ett deltagande i lovskola än deltagande i den ordinarie undervisningen. Likaså är det en utmaning för lärare att kunna skapa goda lärmiljöer under den korta tid som står till förfogande under lovskolan samt att hitta rätt kunskapsnivå för varje elev, sätta upp realistiska mål, etablera relationer och hinna med undervisningen. Vissa elever som går i lovskola har ett tydligt avgränsat mål som leder till prövning, vilket i sig kan motivera elever att delta och bidra till att de också lyckas tillägna sig kunskaper. För dessa elever kan lovskolan vara ändamålsenlig. finns det ett fenomen som benämns i forskningen som ”teach to the test” eller ”washback effect”16 vilket i vissa fall skulle kunna appliceras på lovskolans verksamhet. Det betyder en tydligt avgränsad undervisning som koncentreras till att behandla just sådant som mäts i kommande prov. Detta kan in- nebära att den undervisning som elever erbjuds på lovskola under vissa omständigheter kan leda till behörighet, men utan att innehållet i undervisningen hinner befästas. En sådan mekanism riskerar att motverka sitt eget syfte eftersom det kan leda till behörighet till gymnasieskolan men inte säkerställer att eleverna blir rustade för gymnasiestudierna. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det är viktigt att ta hän- syn såväl till elevers motiv och mål som motivation i relation till ele- vers deltagande i lovskola. Likaså lyfter forskning fram betydelsen av relationen mellan lärare och elev för elevers motivation och kun- skapsutveckling, vilket också gäller för lovskola. 15Wery, och , . Motivational strategies to enhance effective learning in teaching struggling students. Support for Learning. 28, nr 3, 2013: 103-109. 16Se ex: Alderson, och , . Does washback exist? Applied Linguistics, Vol.14, nr 2, 1993: 115–129. Put to the Test: The Effects of External Testing on Teachers. Vol 20, nr. 5, 1991: 8–11. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta 8.2.2Hur arbetar huvudmän och skolor med elevers motivation i samband med lovskola? I detta avsnitt beskrivs skolors arbete med motivationsskapande och information på ett generellt plan. I kapitel 7, avsnitt 7.6.2 och 7.6.5 redogör utredningen för de specifika aspekter som kan ligga bakom att olika elevgrupper, exempelvis elever med funktionsnedsättningar och elever med kort bakgrund i som är nybörjare i svenska, tackar nej till ett deltagande i lovskola. Som vi beskriver i kapitel 7 anser utredningen att lovskola i vissa fall har blivit ett sätt att ge extra undervisning just för dessa elever och skolan behöver därför säker- ställa att de i första hand erbjuds adekvat undervisning under läsåret innan eleverna hänvisas till lovskola. Dessa grupper är också mycket heterogena när det gäller bak- grund och förutsättningar, som vi beskriver i kapitel 3. Det kan fin- nas behov av att hitta riktade motivationsinsatser för vissa elevgrup- per men i grunden är det undervisning på rätt nivå och adekvata stödinsatser under läsåret som är det avgörande för att dessa elever ska bibehålla sin motivation under läsåret och kunna se en mening med att delta i lovskola. Om inte lovskola erbjuder undervisning ex- empelvis på rätt språklig nivå, hjälper inga motivationshöjande insat- ser. Utredningen beskriver en verksamhet för elever i behov av språkträning i kapitel 10. Det finns också elever som inte är skolpliktiga på grund av att de saknar folkbokföring, särskilt bland de som är nyanlända. Dessa är bl.a. asylsökande, varav en del är ensamkommande barn. Det är upp till dessa elevers vårdnadshavare respektive god man att avgöra om de överhuvudtaget ska gå i svensk skola. Kommunen har inte samma skyldigheter gentemot dessa elever om de inte närvarar vid under- visningen under läsåret som för elever som är folkbokförda. Det spe- cifika problemet kring dessa elevers skolsituation beskrivs såväl i ka- pitel 3 som i kapitel 9. Grunden för att dessa elever ska få en framtid är att de inte ska behöva flytta runt, utan ges en varaktig skolgång så att huvudmän och skolor ska få en chans att erbjuda eleverna den undervisning de behöver. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta När skolor samverkar med vårdnadshavare ökar deltagandet Såväl i en av Skolinspektionens rapporter17 som i utredningens inter- vjuer beskriver skolor ett antal aspekter som är viktiga för att väcka elevers motivation att delta i lovskola. Flera betonar vikten av or- dentligt förarbete, god planering och organisering inför lovskolan. Huvudmän och skolor arbetar parallellt med att informera vårdnads- havare och elever om möjlighet till lovskola. Detta arbete görs genom uppföljning av de elever som kan bli aktuella för lovskola via betygssamtal, åtgärdsprogram, utvecklingssamtal samt information till vårdnadshavare och elever om ett er- bjudande av lovskola. I samtal med elever och vårdnadshavare beskriver mentorer och andra lärare som tar kontakt med familjerna vilka långsiktiga effekter ett deltagande kan få för elevens framtida möjligheter. Skolinspektionen beskriver detta i sin kartläggning18: Av intervjuerna framgår att huvudmännen använder många olika kana- ler för att informera eleverna och deras vårdnadshavare om lovskolan. Många arbetar både med mer allmän information om lovskola och med riktad information till elever som kan vara i behov av att delta. Den mer allmänna informationen ges exempelvis via huvudmannens digitala plattform, via veckobrev och genom föräldramöten. (…)Personlig information ges i samband med till exempel utvecklings- samtal. Det är vanligen så att personlig information och erbjudande ges till de elever som riskerar att inte nå kunskapskraven i ett eller flera äm- nen. I många fall i samband med utvecklingssamtalen eller andra typer av uppföljningsmöten där vårdnadshavaren är med. En huvudman upp- ger att de gått ifrån att göra större skriftliga utskick för att i stället ta personlig kontakt med aktuella elever och deras vårdnadshavare. Hu- vudmannens uppfattning är att dialog fungerar bättre, framför allt i de fall där elev och vårdnadshavare har ett annat modersmål. En av de rektorer utredningen har talat med berättar att de ibland tvingas ta alternativa vägar för att nå vårdnadshavare, exempelvis via lärare med relevanta språkkunskaper, modersmålsläraren eller via föräldrar till elevers kompisar. Det blir då mycket viktigt med tele- fonkontakt eller uppsökande verksamhet på berörda språk. Språk- barriärer, bristande kunskap om utbildningssystemet och arbets- 17Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Skol- inspektionen, 2020. Dnr: SI 2020:4915. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta marknaden samt kulturella aspekter kräver att skolan funderar sär- skilt på hur dessa elever bäst kan motiveras. Av utredningens underlag framkommer att många huvudmän och rektorer tar hjälp av studie- och yrkesvägledare i detta arbete. En rektor har exempelvis berättat för utredningen att de anordnar mö- ten med obligatorisk närvaro för de som berörs av ett erbjudande om lovskola för att de ska träffa studievägledaren. Dessa samtal uppges vara mycket verkningsfulla och kan bidra till att få elever att förstå hela kedjan som kan leda till att de kan komma in på det program som de helst vill gå på. Vidare visar underlagen att det är lättare att få eleverna att komma till lovskolan om den erbjuds på deras ordinarie skola. I detta sam- manhang kan det vara betydelsefullt att eleven redan har en uppar- betad relation med den lärare som kommer att undervisa på lovsko- lan. Även att elever får en ny och kanske längre resväg kan ha en negativ påverkan på deras beslut i vissa fall. En annan aspekt som återkommer i empiriinsamlingarna är vikten av att förhindra att lovskola upplevs som stigmatiserande och att den ses som en bestraffning. Som vi har nämnt tidigare är bestraffnings- aspekten en sammansatt fråga som skolan behöver arbeta kontinu- erligt med. En viktig förutsättning är att elever får det stöd de behö- ver i den ordinarie undervisningen för att upparbeta tillit till skolan och till sin egen förmåga. Först då kan lovskola uppfattas som ett ytterligare stöd och inte som en påtvingad nödlösning. Hur väl skolor lyckas att få elever att delta handlar även om ele- vers förutsättningar. En huvudman beskriver att det är svårt att mo- tivera elever som ligger långt från behörighetsgränsen. Det gör ingen skillnad med någon veckas undervisning. Det här bygger på ren vilja. Motorn ligger hos eleverna. De ska göra jobbet och vi hand- leder dem. Om de inte vill vara där så blir det inte bra. Upplever sällan att elever som är nära inte vill. Det finns även indikationer på att aspekten ”teach to test” är med i vissa elevers motivationsbild. I ett examensarbete19 beskri- ver författaren att: 19Mikaelsson, T. Gymnasiematematik . Elevers uppfattningar om sommar- skola. Skolan för industriell teknik och management. Examensarbete inom komplette- rande pedagogisk utbildning, 2019. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta Det råder större studiemotivation i den grupp som deltar i lovskolan jämfört med den ordinarie undervisningen. Vissa elever verkar motive- ras av en tydlig och snäv deadline för att uppnå målet med sina studier på lovskolan. Vissa elever påtalar att det upplevs effektivt att lägga så mycket koncentrerad tid på ett ämne och att det är lättare att fokusera. Elevernas egen motivation lyfts i examensarbetet som en avgörande faktor för resultatet av lovskolan. Huvudbudskapet i utredningens underlag är att vägen framåt är att motivera vårdnadshavare, vilket är en uppgift för skolan under hela elevens skolgång. Många av dem behöver få hjälp med att förstå hur viktigt det är för deras barn att lyckas i skolan och på vilket sätt lovskola kan bidra till detta. En av rektorerna som utredningen har pratat med förklarar att många föräldrar själva har ett skolmisslyck- ande bakom sig och därför är det avgörande att skolan arbetar för att föräldrar får tillit till skolan och kan överföra den till sina barn. Att lyckas med samarbetet med vårdnadshavare beskrivs som den avgö- rande framgångsfaktorn för en elevs deltagande i lovskola. Relationsskapande är viktigt för att elever ska fullfölja lovskolan I samtal med rektorer och lärare lyfts ett antal aspekter fram som karakteriserar lovskolan och som kan ge effekten att elever lyckas. En sådan aspekt är att inkludera eleverna i målbeskrivningen, dvs. att läraren och eleven gemensamt ska komma fram till vad eleven ska uppnå med lovskolan. För att detta ska kunna förverkligas är det vik- tigt att kunna sätta upp realistiska mål. En lärare uttrycker detta så här: Det ska vara eleven som äger sin kunskap. När de vet vad det är de kan och vad de behöver är det lättare för dem att motivera sig att gå till lovs- kolan för att klara detta. Annars finns en risk att de känner att de inte kan någonting. Om ordinarie lärare undervisar en elev på lovskola är det en förhål- landevis enkel uppgift att sätta upp realistiska mål. Om lovskolan förläggs på en värdskola med lärare som inte känner till eleven, blir en ändamålsenlig överlämning avgörande, menar lärare. Vidare lyfts betydelsen av mindre grupper med välplanerad undervisning som passar gruppen. Mindre grupper kan skapa ett större lugn och ge bättre förutsättningar för ett koncentrerat arbete. Det är en allmän uppfattning att man använder ett annorlunda ar- Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta betssätt i lovskolan. Det ges mer tid till att arbeta med en specifik uppgift eller ett ämne. Detta lyfts fram oavsett elevernas ålder och kan ses som en medveten strategi för att göra lovskolan meningsfull. Lärare och rektorer uppger att det är en förutsättning för ett lyckat deltagande att eleven kan fokusera. Det bästa med lovskolan är att kunna fånga upp elever som försvinner i en större grupp. Som pedagog kan man ha närmare dialog med eleverna. Det finns en annan motivation kring lovskola eftersom det är en extra satsning för att nå ett gemensamt mål. Förtjänsten med lovskola beskrivs i många fall just med att elever lyckas genom att koncentrationsläsa, dvs. att fokusera på ett eller ett fåtal ämnen. Detta arbetssätt upplevs av många lärare som fram- gångsrikt och något de också skulle vilja använda under terminerna. I Skolinspektionens rapport20 återges att skolor gör anpassningar för att tillmötesgå eleverna och motivera dem. Flera huvudmän försöker att tillmötesgå eleverna genom att lägga upp lovskolan på ett sätt som passar och tilltalar dem. Till exempel anpassas start-och sluttiderna, eleverna ges möjlighet att påverka när proven och rasterna ska ligga och de får välja om de vill delta eller bara . Några huvudmän beskriver även att skolan för en dialog med eleverna så att de får vara med och påverka lovskolans inne- håll, till exempel vad de ska prioritera. Utredningens intervjuer förstärker denna bild men den behöver också kompletteras med en brasklapp. Flertalet lärare tillägger att anpassningarna som görs på lovskolan även borde ha gjorts under ordinarie skoltid. Vissa lärare och rektorer anser att elever ska ha en morot i form av frukost, fika, bad eller någon annan aktivitet mot slutet av ”en lång vecka med plugg”. Detta förstärker känslan av att det är annorlunda på lovskola. Det är inte enbart skola och gemenskapen stärks. I samtalen betonas att vissa elever inte bara saknar ämneskun- skaper utan även studieteknik. En rektor har gett uttryck för att man i vissa fall borde lära ut studieteknik eller arbeta med elevers moti- vation i lovskola snarare än med ämnen: 20Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Skol- inspektionen, 2020. Dnr: SI 2020:4915. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta En lärare har elever som tränar på svenska. Motivationen är otroligt låg och de ser det som ett straff. Det är högstadieelever. Vissa elever kanske inte ska komma och jobba med ämnen utan just med motivation, hur de lär sig bäst. Det kan vara elever som gått i skolan men som inte vet hur man lär sig, de har ingen studieteknik. Man kanske ska ha inslag av detta för de elever som inte är forcerade mot prövning eller betyg. Flera lärare tar upp frågan om prövningar och hur realistiskt det är att en elev ska nå behörighet på sommarn. De ger uttryck för att de, även på lovskola, försöker arbeta med elevers inre motivation och väcka deras kunskapstörst.