sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Förslag: Innan ett kontoförande institut ingår ett avtal om mikro- företagarkonto med en fysisk person ska institutet lämna infor- mation om 1.avgifter för kontot, 2.hur och när insättningar på kontot beskattas, och 3.att information om samtliga transaktioner på kontot kan komma att lämnas till . Informationen ska lämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för mottagaren. Det är viktigt att en fysisk person som vill öppna ett mikroföretagar- konto till fullo förstår vad det innebär att inneha ett sådant konto. Därför anser jag att kontoförande institut bör åläggas att tillhanda- hålla viss information innan ett avtal om mikroföretagarkonto ingås mellan parterna. ska därför lämna information om vilka av- gifter som tas ut för kontot, hur beskattningen går till och när den in- träffar samt att information om transaktionerna på kontot kan komma att lämnas till enligt den föreslagna 12 § källskattelagen. Genom denna information får den fysiska personen kunskap om de särskilda villkor som gäller för ett mikroföretagarkonto och som avviker från vad som normalt gäller för ett bankkonto. Jag bedömer att den som står i begrepp att öppna ett mikroföretagarkonto där- med kommer att ha ett fullgott underlag för sitt beslut att ingå av- talet. Det bör noteras att om den blivande kontoinnehavaren tidigare har haft ett eller flera andra mikroföretagarkonton, ska denne i ansökan informera kontoförande institut om den skatte- pliktiga inkomsten som beskattats på dessa konton, se avsnitt 7.4.4. Informationen ska lämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för mottagaren. Detta innebär att informationen ska lämnas skriftligt, i pappersform eller som ett elektroniskt dokument som kan göras tillgängligt för mottagaren genom till exempel e-post eller via en webbsida. En motsvarande bestämmelse finns också i 30 § lagen om investeringssparkonto. Förslaget föranleder införandet av 14 § i den nya kontolagen. En ny lag om mikroföretagarkonto 7.7.2Information som ska lämnas löpande Förslag: Kontoinnehavaren ska på ett överskådligt sätt kunna få information om transaktionerna på kontot och storleken på det skatteavdrag som har gjorts avseende varje inbetalning. Kontoinnehavaren bör löpande kunna få information om transaktio- nerna på sitt mikroföretagarkonto. Förutom information om in- betalningar och uttag och vem betalningen är från respektive till bör kontoinnehavaren också på ett överskådligt sätt kunna se hur mycket skatt som har dragits från inbetalningarna. Information om skatte- avdrag bör lämnas avseende varje inbetalning. Det bör även enkelt gå att utläsa storleken på de totala inbetalningarna på kalenderårsbasis. Den uppgiften är viktig för att kontoinnehavaren ska kunna följa storleken på de sammanlagda inbetalningarna och avgöra om det finns risk för att omsättningsgränsen överträds. Den löpande informationen kan med fördel lämnas via de bank- tjänster på internet som kontoförande institut normalt tillhanda- håller avseende vanliga bankkonton. Förslaget föranleder införandet av 15 § i den nya kontolagen. Förslag: Det kontoförande institutet ska informera kontoinne- havaren om mikroföretagarkontot ska avslutas på grund av annan bedriven verksamhet. Information ska då lämnas om vad det inne- bär att kontot avslutas och upphör och när det inträffar. Kontoinnehavare ska även informeras om när den skatteplik- tiga inkomsten på kontot överstiger under ett kalenderår och vad det innebär. Informationen ska lämnas från det att det konto- förande institutet har fått sådan kännedom. I vissa fall kan förutsättningarna för mikroföretagarkontot ändras kraftigt. Om kontoförande institut får kännedom om att konto- innehavaren bedriver annan verksamhet ska kontot avslutas vid ut- gången av året. Om omsättningsgränsen överträds förändrar det förut- sättningarna för kontot genom att källskatt ska tas ut med en högre En ny lag om mikroföretagarkonto Eftersom förutsättningarna för mikroföretagar- kontot ändras i dessa fall bör kontoinnehavaren informeras särskilt om detta. Mikroföretagarkontot ska avslutas om det framkommer att konto- innehavaren bedriver verksamhet i annan form med kontot. I detta fall upphör kontot vid närmast följande årsskifte. Normalt bör kontoinnehavaren vara inblandad i en sådan process, när verksamhet som beskattas genom kontot ska övergå till att bedrivas i annan form och beskattas konventionellt. Det kan emellertid inträffa att Skatte- verket upptäcker att kontoinnehavaren bedriver verksamhet i annan form och därigenom blir skyldig att informera kontoförande institut om detta, se avsnitt 7.7.4. I ett sådant fall ska kontoförande institut i sin tur informera kontoinnehavaren om att kontot kommer att upphöra . ska inte enbart informera om att kontot avslutas och sedermera upphör utan också upplysa om vad detta innebär och när det inträffar. Det bör av informationen tydligt fram- gå att kontot först är att betrakta som avslutat för att därefter upp- höra helt vid kalenderårets utgång. Kontoinnehavaren bör också informeras om att inbetalningar till kontot kommer att schablon- beskattas även för tiden mellan det att kontot avslutas till dess att det upphör. ska även informera kontoinnehavaren när den skattepliktiga inkomsten på kontot överstiger under ett kalenderår. Av informationen bör det framgå att skatte- satsen är högre på inbetalningar över detta belopp och vilken skatte- sats som kommer att gälla för den enskilde kontoinnehavaren. Genom den lämnade informationen får kontoinnehavaren bättre förutsätt- ningar att fatta initierade beslut angående kontot. De händelser som föranleder informationsskyldigheten är sådana som ändrar förutsättningarna och villkoren för mikroföretagarkontot. Informationen bör därför lämnas till kontoinnehavaren så snabbt som möjligt, i syfte att denne ska kunna vidta nödvändiga åtgärder med anledning av förändringen. Det är rimligt att informationen lämnas senast efter den dag då det kontoförande institutet fick kännedom om händelsen. Härmed avses kalenderdagar och inte arbetsdagar. Om kontoförande institut fick kännedom om händel- sen ska information lämnas till kontoinnehavarna senast efter. Det finns inget som hindrar att En ny lag om mikroföretagarkonto avtalet mellan kontoförande institut och kontoinnehavaren medför en utökad rätt till information jämfört med vad lagen kräver. Förslaget föranleder införandet av 16 § i den nya kontolagen. 7.7.4Information från till kontoförande institut Förslag: ska informera kontoförande institut om ett mikroföretagarkonto ska avslutas på grund av att kontoinnehava- ren bedriver verksamhet i annan form. Informationen ska lämnas från det att har fått sådan känne- dom. Om kontoinnehavaren börjar bedriva verksamhet i annan form ut- gör det grund för avslut av mikroföretagarkontot. Avsikten är att kontot ska användas under en persons första tid som företagare eller när denne kombinerar företagande med anställning. När företagaren är redo att övergå till konventionell beskattning ska kontot upphöra. Normalt är kontoinnehavaren själv involverad i en sådan process och avslutar mikroföretagarkontot på egen begäran. Det kan emellertid inträffa att det genom inkomstdeklarationen eller andra uppgifter kommer till kännedom att en kontoinnehavare bedri- ver verksamhet i annan form med kontot. har dock inte möjlighet att avsluta ett mikroföretagar- konto. Det kan enbart göras av kontoförande institut. Om Skatte- verket får information om att en kontoinnehavare bedriver verksam- het i annan form ska myndigheten informera kontoförande institut så att institutet kan avsluta kontot. Informationen bör lämnas efter det att fått kännedom om förhållandet. Den föreslagna bestämmelsen innebär inte att det ställs några sär- skilda krav på kontrollverksamhet. Myndigheten förut- sätts inte löpande kontrollera kontoinnehavarnas övriga ekonomiska förehavande. Det är naturligt att denna form av information inte kommer till kännedom i realtid utan först när det finns en skyldighet att till exempel lämna inkomstdeklaration. Om Skatte- verket får kännedom om att en kontoinnehavare bedriver verksam- het i annan form med kontot ska dock kontoförande insti- tut informeras så att kontot kan avslutas. Förslaget föranleder införandet av 17 § i den nya kontolagen. En ny lag om mikroföretagarkonto 7.8Förhållandet mellan schablonbeskattning och konventionell beskattning 7.8.1Det inledande valet av beskattningsmodell I direktiven anges att det föreslagna schablonbeskattningssystemet ska vara frivilligt att tillämpa. Det ska således existera vid sidan om den konventionella beskattningen. Det innebär i sin tur att den som vill starta en verksamhet måste välja beskattningsmodell. En fysisk person som står i begrepp att starta en verksamhet bör därför över- väga vilket system som passar bäst för den planerade verksamheten. Det huvudsakliga skälet för att ha ett mikroföretagarkonto kopp- lat till verksamheten bör vara att kraftigt förenkla skatteredovis- ningen. Inbetalningar till kontot beskattas direkt med en fast skatte- sats och någon ytterligare insats krävs inte från kontoinnehavarens sida. Som exemplifieras i konsekvensanalysen, se avsnitt 11.2.1, kan det i vissa lägre inkomstintervall vara mer förmånligt skattemässigt att bli beskattad konventionellt. Avgörande för om mikroföretagar- kontot ändå bör väljas som beskattningsmodell i dessa intervall blir då hur individen värderar de förenklingar av hanteringen som följer av kontot. Det finns dock vissa former av verksamhet som inte lämpar sig för att beskattas genom ett mikroföretagarkonto. Det gäller verk- samheter som kräver startkapital och där utgifterna klart överstiger det schablonmässigt beräknade avdrag som medges inom ramen för mikroföretagarkontot. Det schabloniserade avdraget föreslås uppgå till av omsättningen, se avsnitt 6.6, vilket innebär att om den startade verksamheten beräknas ha utgifter som klart överstiger denna nivå kan de skattemässiga fördelarna med att få dra av de fak- tiska utgifterna överstiga de administrativa fördelarna med mikro- företagarkontot. I konsekvensanalysen förs ett mer utförligt resonemang om vilka som kan tjäna på att beskattas genom ett mikroföretagarkonto re- spektive enligt konventionella regler, se avsnitt 11.2.1. En ny lag om mikroföretagarkonto 7.8.2Byte från konventionell beskattning till mikroföretagarkonto En enskild näringsidkare eller en delägare i ett handelsbolag, kom- manditbolag eller fåmansföretag som föredrar att bedriva verksam- het inom ramen för mikroföretagarkontot och därför vill byta be- skattningsmodell är fri att göra det. Eftersom en fysisk person inte kan ha ett mikroföretagarkonto som en annan verksamhet kräver ett sådant byte att den enskilda näringsverksamheten eller delägarskapet först avslutas. Vid övergång från beskattning av en enskild näringsverksamhet enligt inkomstskattelagen till kontobeskattning ska den enskilda näringsverksamheten ha upphört skattemässigt. Verksamheten över- går från en beskattningsmodell till en annan och måste därför först upphöra enligt den beskattningsmodell som har tillämpats innan den övergår till den nya modellen. Upphörandet bör styrkas med ett av- slutande årsbokslut och möjligen en deklaration där det framgår till exempel att periodiseringsfonder och expansionsfond har återförts till beskattning samt att tillgångar och skulder i verksamheten har tagits ut av den fysiska personen och skattats av. Ackumulerade underskott i den enskilda näringsverksamheten ska slutredovisas, dvs. bestämmas till sin storlek som härrörande från en avslutad en- skild näringsverksamhet. Det krävs dock inte att underskotten är fullt avdragna. Den rätt att dra av underskott av avslutad närings- verksamhet i inkomstslaget kapital som följer av 42 kap. 34 § IL kan således utnyttjas som verksamheten övergår till att beskattas genom ett mikroföretagarkonto. Det är inte heller möjligt att öppna ett mikroföretagarkonto sam- tidigt som den blivande kontoinnehavaren är godkänd för F-skatt. Det krävs därför att den enskilde näringsidkaren begär att dennes godkännande för F-skatt återkallas enligt 9 kap. 4 § SFL. Om den enskilda näringsverksamheten avslutas på ovan beskrivna sätt bör det inte finnas något hinder mot att öppna ett mikroföre- tagarkonto i stället. Det bedöms inte finnas skäl för att ha till exem- pel en karenstid mellan det att den enskilda näringsverksamheten avslutats och tidpunkten när mikroföretagarkontot får öppnas. Vid övergång från att vara delägare i fåmansföretag eller i ett handels- eller kommanditbolag till verksamhet som beskattas genom ett mikroföretagarkonto krävs att den fysiska personen först avveck- En ny lag om mikroföretagarkonto lar sitt delägarskap. Det kan ske genom att individen säljer eller från- träder sin andel. En fråga som uppkommit är om bedömningen blir annorlunda om näringsidkaren har haft ett mikroföretagarkonto, dvs. ska det vara möjligt att gå från mikroföretagarkonto till konventio- nellt beskattad verksamhet och sedan tillbaka till schablonbeskatt- ning igen. Bedömningen är att det inte behövs några särskilda regler för detta. Eftersom hela omsättningen på mikroföretagarkontot be- skattas då den kommer in på kontot finns det inga skattekrediter inom ramen för kontot. Eftersom en enskild näringsverksamhet eller ett delägarskap som övergår till beskattning genom mikroföretagar- konto först måste avslutas finns det heller inga sparade underlag eller skattekrediter i en sådan verksamhet. Det finns således ingenting i någon av de inblandade verksamheterna som kan tas med vid ett byte av företagsform, utan alla inkomster kommer att beskattas i den legala miljö där de uppkommit. 7.8.3Byte från mikroföretagarkonto till konventionell beskattning Förslag: När ett mikroföretagarkonto upphör och verksamheten övergår till att bli konventionellt beskattad ska eventuella till- gångar och förpliktelser i verksamheten värderas enligt reglerna om beskattningsinträde i inkomstskattelagen. En fysisk person som bedriver verksamhet som beskattas genom ett mikroföretagarkonto kan av olika skäl vilja gå över till att beskatta verksamheten enligt konventionella regler. Övergången kan till exempel motiveras av att kontoinnehavaren står i begrepp att expan- dera den bedrivna verksamheten och att storleken på inkomsterna bedöms komma att överstiga omsättningsgränsen. Förändringen kan också ha sin grund i att verksamhetens inriktning har ändrats och att faktiska utgifter är på en nivå som gör att konventionell beskattning blir mer förmånlig för den enskilde. Oavsett skäl är det viktigt att regelverket inte försvårar en sådan övergång. En första fråga är om själva avslutandet av mikroföretagarkontot föranleder några särskilda överväganden. Kontot innebär en schablo- niserad beskattning av de inbetalningar som görs. Skatten är en slutlig En ny lag om mikroföretagarkonto källskatt på omsättningen. Eventuella tillgångar och skulder i verk- samheten har ingen betydelse för beskattningen. Bedömningen är att kontots avslutande inte bör föranleda några särskilda konsekvenser som inte redan har reglerats. När kontot avslutas kommer det att upphöra vid utgången av innevarande kalenderår. Till dess att kontot upphör kommer inbetalningar till kontot att schablonbeskattas. När kontot upphör, upphör även schablonbeskattningen. Inkomster som den fysiska personen får därefter ska tas upp i en annan ordning, normalt enligt bestämmelserna i inkomstskattelagen, och bokföras, redovisas och deklareras enligt de bestämmelser som gäller för den aktuella inkomsten. Karensregler vid byte av beskattningsmodell har efterfrågat ett resonemang om behovet av karens- regler vid byte av beskattningsmodell. Myndigheten menar att an- vändandet av kontot kan leda till kringgående av progressionen i den konventionella beskattningen. exemplifierar med en konsult som vid konventionell beskattning skulle ligga ovanför bryt- punkten för statlig skatt och därmed ha en relativt hög marginalskatt om verksamheten beskattas konventionellt. I början av kalenderåret tar konsulten uppdrag som betalas till och beskattas genom ett mikro- företagarkonto. När inbetalningarna till kontot uppgår till 120 000 kro- nor slutar konsulten att använda kontot och blir i stället beskattad i inkomstslaget tjänst. Beteendet upprepas år vilket innebär att konsulten växlar beskattning med en hög marginalskatt i inkomst- slaget tjänst mot en schablonbeskattning på kontot. till- står att spärregler för att motverka detta beteende skulle komplicera regelverket men menar att det ändå bör övervägas. Inledningsvis vill jag framhålla att källskatten på inbetalningar till mikroföretagarkonto existerar vid sidan av den konventionella in- komstbeskattningen. Det är ett frivilligt alternativ för inkomster upp till en viss nivå. Eftersom förenkling är det övergripande syftet med denna utredning har jag bedömt att största möjliga förenkling upp- nås genom en källskatt där inkomsterna inte läggs till övriga inkoms- ter som ska beskattas enligt inkomstskattelagen, se avsnitt 6.2.1. Jag har också berört varför skattesatsen på kontot bör vara proportionell och inte progressiv, se avsnitt 6.7.1. Det kan hävdas att den progres- En ny lag om mikroföretagarkonto sion som finns i den konventionella beskattningen därmed har satts ur spel för inkomster på kontot. De ska inte beskattas progressivt och bör därför i princip inte jämföras med inkomster som tas upp i ett parallellt system. Jag delar dock uppfattning att det skulle medföra betänkligheter om källskatten skulle leda till inkomstomvandling i större skala. Om personer med höga inkomster kan omvandla en be- tydande del av dessa till lägre beskattade inkomster riskerar det att påverka allmänhetens förtroende för skattesystemet. Min bedöm- ning är dock att så inte är fallet när det gäller mikroföretagarkontot. Som framgår av konsekvensanalysen, avsnitt 11.2.2, uppgår den största möjliga skattesänkningen till följd av inkomstomvandling till vid 25 procents mervärdesskatt, eller vid 6 procents mervärdesskatt. Jag bedömer att det är ett litet belopp i sammanhanget eftersom det kräver att kontoinne- havaren har en sammanlagd årsinkomst . Det kan vidare ifrågasättas varför en konsult skulle vilja ta på sig omaket att styra delar av ersättningarna till ett mikroföretagarkonto . Särskilt svårt bör det vara om konsulten är anställd vid en konsultfirma övriga delar av året. För att inbetalningarna till kontot ska vara undantagna från inkomstbeskattning enligt inkomstskatte- lagen krävs att det inte är fråga om inkomst av anställning. Det ”upp- lägg” som exemplifierar med verkar mycket krångligare än att bedriva konsultverksamheten genom ett eget aktiebolag. Då kan en motsvarande inkomstomvandling uppnås på ett betydligt enk- lare sätt, genom att konsulten tar ut lön upp till brytpunkten för statlig skatt och kapitalbeskattad utdelning därutöver. Fördelen för- stärks av att det belopp som kan tas ut ur företaget som kapital- beskattad utdelning är betydligt större än omsättningsgränsen för mikroföretagarkontot. Slutligen bör det påpekas att ett syfte med mikroföretagarkontot är att underlätta för en person som är anställd att prova på före- tagande i egen regi. En sådan möjlighet bör finnas även om verksam- heten är densamma eller liknande den syssla som personen utför som anställd. Min bedömning är att det inte bör införas några karensregler vid byte av beskattningsmodell. Risken för inkomstomvandling bedöms i huvudsak vara teoretisk och det saknas därför skäl att införa regler som motverkar detta. En ny lag om mikroföretagarkonto Frågor om byte av beskattningsmodell i övrigt har väckt att antal frågor om hur systemet är tänkt att fungera i vissa särskilda situationer. För det första undrar hur systemet fungerar om en kontoinnehavare till exempel ärver en näringsverksamhet . Om alla inkomster då ska tas upp i inkomstslaget närings- verksamhet menar myndigheten att det kan bli problem med in- komster som har schablonbeskattats men som rätteligen hör till in- komstslaget tjänst. Om en verksamhet som ska beskattas enligt inkomstskattelagen startas eller tas över av kontoinnehavaren genom arv eller gåva eller på annat sätt föranleder det inte någon retroaktiv ändring av tidigare källbeskattade inbetalningar. Den föreslagna 8 § konto- lagen tillsammans med 12 och 13 §§ samma lag får till följd att kon- tot ska avslutas när kontoinnehavaren börjar bedriva den verksamhet som ska tas upp enligt inkomstskattelagen. Att kontot ska avslutas innebär att det upphör vid utgången av innevarande kalenderår. In- betalningar till kontot som görs kommer där- med också att källbeskattas. Den näringsverksamhet som ska beskat- tas enligt inkomstskattelagen ska redovisas vid sidan av kontot under detta år. undrar också vad som händer om myndigheten vid kontroll i efterhand upptäcker att en kontoinnehavare har oredo- visade inkomster utanför kontot. I ett sådant fall är det sannolikt fråga om sådana inkomster som innebär att kontot ska avslutas enligt 8 § kontolagen när de oredo- visade inkomsterna tas upp. Ett avslutat konto upphör vid utgången av året och inbetalningar till kontot som har schablonbeskattats där- efter får då tas upp enligt inkomstskattelagen. Den dubbelbeskatt- ning som eventuellt uppkommer kan undanröjas genom en ansökan enligt 54 kap. 8 § SFL. Om kontoinkomster i stället ska tas upp en- ligt inkomstskattelagen kan en fysisk person som betalat ersättning till kontot bara bli skyldig att betala arbetsgivaravgifter om det före- legat ett anställningsförhållande och ersättningen utgör lön som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. I andra fall bör ändra be- skattningen så att innebörden blir att den tidigare kontoinnehavaren ska betala egenavgifter. En ny lag om mikroföretagarkonto Det bör poängteras att oredovisade inkomster som påträffas ald- rig kan hänföras till mikroföretagarkontot och schablonbeskattas i efterhand. Den skattepliktiga inkomsten på kontot kan inte bli högre än de inbetalningar som har gjorts. Oredovisade inkomster bör där- för hanteras på samma sätt som om personen inte hade haft ett mikroföretagarkonto, såväl inkomstskattemässigt som när det gäller socialavgiftsuttaget. Regler om beskattningsinträde vid byte till konventionell beskattning I en schablonbeskattad verksamhet finns sannolikt inte några be- tydande tillgångar eller skulder. Schablonbeskattning lämpar sig för verksamheter med mycket små eller inga utgifter, och det brukar stå i motsatsförhållande till verksamheter med en hög balansomslut- ning. Även om det bör vara ovanligt kan det dock förekomma att en schablonbeskattad verksamhet som ska övergå till att bli konventio- nellt beskattad har vissa tillgångar och skulder. Hur dessa ska be- handlas vid övergången bör regleras. I 20 a kap. IL finns bestämmelser om anskaffningsvärde och an- skaffningsutgift vid beskattningsinträde. Dessa regler tillämpas när skattskyldighet inträder för en verksamhet som inte tidigare beskat- tats i samt för verksamhet som varit tonnagebeskattad och den beskattningen upphör. Reglerna om beskattningsinträde anger hur befintliga tillgångar och förpliktelser ska värderas när skattskyl- digheten inträder. Min uppfattning är att dessa regler även bör kunna tillämpas när en schablonbeskattad verksamhet övergår till konven- tionell beskattning. I princip är det samma situation som när en verk- samhet som inte har beskattats i eller en tonnagebeskattad verksamhet övergår till att beskattas konventionellt. Det är en pågå- ende verksamhet som kommer att omfattas av in- komstskattelagens regler. Bedömningen är att de befintliga reglerna om beskattningsinträde omfattar de tillgångar och förpliktelser som kan tänkas finnas i en tidigare schablonbeskattad verksamhet.