sou · H9B321 · 2021-03-31 00:00:00 — Arbetsmaskiner är bränsledrivna fordon, maskiner och redskap, t.ex. traktorer, grävmaskiner, hjullastare, fiske- båtar, snöskotrar, gräsklippare och motorsågar. De användningsom- råden för arbetsmaskiner som orsakar störst utsläpp är i fallande ordning industri- och byggverksamhet, jordbruk samt skogsbruk. ökade utsläppen från arbetsmaskiner men där- efter har utsläppen minskat. Utsläppen från arbetsmaskiner kan minskas genom att fossila drivmedel ersätts av biodrivmedel och el. Även energieffektivisering kan bidra till minskade utsläpp. Växthusgasutsläppen från övriga utsläppskällor uppgick till 3 mil- joner ton koldioxidekvivalenter 2019. Som övriga utsläppskällor räk- nas här kategorierna individuell uppvärmning av bostäder och loka- ler, avfallssektorn samt produktanvändning. Den största kategorin under ”Övriga utsläppskällor” är produktan- vändning som svarar för av utsläppen, koldioxidekvivalenter. Utsläppen från produktanvändning utgörs till övervägande del av läckage av fluorerade växthusgaser från kyl- system, värmepumpar, luftkonditioneringsanläggningar och spray- burkar. Dessa utsläpp ökade kraftigt när ozon- nedbrytande gaser som förbjudits av Montrealprotokollet ersattes av andra fluorerade gaser som i stället påverkar klimatet. fluorerade växthusgaser stabiliserades runt 2005 och har börjat minska. Även användning av t.ex. lösningsmedel och smörjmedel ger upp- hov till växthusgasutsläpp som bokförs under kategorin produkt- användning. Dessa utsläpp har varit relativt konstanta under 2000- talet. Utsläppen från produktanvändning kan minskas bl.a. genom att fluorerade växthusgaser och lösningsmedel ersätts av alternativ med lägre klimatpåverkan, ökad återvinning och uppsamling av fluore- rade växthusgaser från kasserade produkter samt genom förändrad och effektiviserad produktanvändning. Avfallssektorn gav 2019 upphov till utsläpp av kol- dioxidekvivalenter. Till denna utsläppskategori räknas inte avfalls- förbränning med energiåtervinning i t.ex. kraftvärmeverk, vilket i stället bokförs som produktion av el och fjärrvärme. Utsläppen från avfallssektorn har minskat med två tredjedelar jämfört med och minskningstrenden består. Utsläppen utgörs till två tredjedelar av metan som läcker ut från avfallsdeponier. Minskningen förklaras huvudsakligen av minskad deponering av organiskt material och metanåtervinning (infångning) på deponier. Till kategorin räknas också utsläpp från förbränning av farligt avfall, behandling av avloppsvatten och avloppsslam samt biologisk behandling av fast avfall. Utsläppen från biologisk behandling av fast avfall och förbränning av farligt avfall är små men ökande. Utsläppen från avfallsdeponier kan fortsätta att minska i takt med att metanbildningen från tidigare deponerat organiskt material succes- sivt avtar, så länge mycket lite eller inget nytt organiskt material till- kommer på deponierna. Metan kan också återvinnas från deponierna. Individuell uppvärmning av bostäder och lokaler Individuell uppvärmning av bostäder och lokaler stod för utsläpp av koldioxidekvivalenter 2019. Utsläppen från indivi- duell uppvärmning av bostäder och lokaler har minskat med . Minskningen förklaras av att användningen av olja för uppvärmning i stor utsträckning har ersatts av fjärrvärme i första hand, men även av direktverkande el och värmepumpar. Minskningstrenden består men har mattats av i takt med att den absoluta merparten av oljeanvändningen inom kategorin fasats ut. Utsläppen från individuell uppvärmning kan minskas ytterligare genom att den kvarvarande användningen av olja för uppvärmning ersätts av fjärrvärme, el, biobränslen m.m. Fossil gas används för uppvärmning i vissa delar av landet och även den kan ersättas med icke-fossila alternativ. Mer energieffektiva bostäder och byggnader kan bidra till utvecklingen. LULUCF-sektorn omfattar all mark som anses vara mänskligt påver- kad medan exempelvis opåverkade våtmarker och fjäll exkluderas. I svarar LULUCF-sektorn för ett betydande nettoupptag av växthusgaser. Nettoupptagets storlek varierar men har inte varit lägre än . Nettoupptaget i sektorn uppgick koldi- oxidekvivalenter, vilket kan jämföras med redovisade utsläpp av växthusgaser i övriga sektorer som uppgick till 51 mil- joner ton koldioxidekvivalenter. Varken nationella klimatmål eller klimatåtaganden inom EU tillåter dock att nettoupp- taget rakt av räknas av från utsläppen (se avsnitt 3.2 och 3.3). Växthusgasbalansen i LULUCF-sektorn domineras av det upp- tag av koldioxid som sker på skogsmark. Ungefär två tredjedelar av landareal klassas som skogsmark. Merparten av upptaget sker i levande träd och växter men det sker även en betydande kol- inlagring i mark. , bebyggd mark och mänskligt påverkad våtmark är källor till utsläpp av växthusgaser. av yta medan andelen bebyggd mark är ungefär 4 procent.81 Utsläppen från våtmark är små i jämförelse med de två andra kate- gorierna. Betesmark är en källa till växthusgasutsläpp under vissa år men svarar andra år för ett upptag av växthusgaser. Bara omkring 1 pro- cent av landareal består av betesmark och det kvantitativa bidraget är litet. Upptagen och utsläppen av växthusgaser inom LULUCF-sek- torn sker som resultat av biologiska processer och ingår i ett cirku- lärt flöde. Koldioxid som tas upp ur atmosfären av en växt kan senare frigöras när biomassan förbränns eller bryts ner i naturen. Naturliga faktorer och mänskliga aktiviteter påverkar nettobalansen mellan upptag och utsläpp, vilken är lättrörlig. Upptaget av växthusgaser inom sektorn kan åtminstone temporärt ökas genom exempelvis beskogning, tillväxthöjande åtgärder och att produktiv skogsmark undantas från virkesproduktion. Vilken effekt ovanstående åtgärder får beror dock bl.a. på hur avverkningsnivån skulle påverkas. Om exempelvis ett område produktiv skogsmark undantas från virkesproduktion men avverkning i stället sker i ökad omfattning på andra områden minskar eller uteblir effekten av åt- gärden. Nettoupptaget från LULUCF-sektorn kan också ökas genom att minska de utsläpp som sker inom sektorn. En betydande källa till växthusgasutsläpp är dikad skogs- och jordbruksmark med hög mull- halt (hög andel organiskt material, torv). När mullrik jord utsätts för luft bryts det organiska materialet i den ner och bl.a. koldioxid avgår. Om den ursprungliga grundvattennivån återställs på dessa marker förhindras nedbrytningen och utsläppen minskar avsevärt. Den svenska skogen utgör råmaterial för en betydande produk- tion av biobränslen och material som kan ersätta fossila bränslen och fossilt baserade material. Åtgärder som minskar uttaget av biomassa kan därmed påverka möjligheterna att fasa ut fossila bränslen och material negativt, alternativt leda till ökad import av biobränslen och biobaserade material. Skogen kan därmed bidra både till att ersätta fossila material och bränslen samt till att öka nettoupptaget. Vad som bör vara skogens roll i klimatomställningen är ett komplext och omdiskuterat ämne. 81Naturvårdsverket (2019a), s. 125–130. Skogspolitiken måste också förhålla sig till andra miljö- och sam- hällsintressen och till ett förändrat klimat. 3.5.2Växthusgasutsläpp orsakade av svensk konsumtion Ett alternativ till att betrakta territoriella utsläpp, och som ger ett kompletterande perspektiv på utsläppen, är att beräkna vilka växt- husgasutsläpp som svenskarnas konsumtion av varor och tjänster ger upphov till. En sådan konsumtionsbaserad ansats för att beräkna utsläpp tar hänsyn till effekterna av import och export medan en territoriell ansats enbart beaktar utsläpp inom landets gränser, oav- sett var konsumtionen av varan eller tjänsten äger rum. Det finns inga kvantitativa mål för utsläpp som orsakas av svenskarnas konsumtion. De svenska konsumtionsbaserade utsläppen av växthusgaser är svåra att uppskatta. Enligt uppgick de till 82 mil- joner ton koldioxidekvivalenter 2018.82 Andra uppskattningar indi- kerar en högre nivå.83 De svenska konsumtionsbaserade utsläppen av växthusgaser har varit relativt oförändrade . Under tids- perioden har dock storleksförhållandet mellan utsläpp inom respek- tive utanför gränser förändrats. Andelen växthusgasutsläpp orsakade av svensk konsumtion som ägde rum inom gränser var 1995. Denna andel hade fallit till 2014. Därmed uppskattas knappt två tredjedelar av växthusgasutsläppen som svenskarnas konsumtion orsakar ske i andra länder.84 3.5.3Scenarier för utsläppsutveckling i förhållande till klimatmålen redovisade scenarier för hur utsläppen kan komma att utvecklas givet redan beslutade klimat- politiska styrmedel fram till och med juni 2018.85 Utsläppen i scena- rierna jämförs också med klimatmål. nationellt beslutade klimatmål beskrivs i avsnitt 3.3. 83Schmidt m.fl. (2019), s. 431. 84Schmidt m.fl. (2019), s. 431. 85Naturvårdsverket (2019b). överlämnade regeringen den första klimatpoli- tiska handlingsplanen86 enligt klimatlagen till . Eftersom handlingsplanen presenterades först efter det att tagit fram scenarier för utsläppens utveckling inkluderas inte dess effekter i scenarierna. Den klimatpolitiska handlingsplanen innehåller heller ingen kvantifiering av vilka utsläppsminskningar den förväntas resultera i. Flertalet förslag i planen är också svåra att kvantifiera effekten av eftersom de syftar till att underlätta den långsiktiga om- ställningen till ett lågutsläppssamhälle snarare än till direkta utsläpps- minskningar. har uppskattat effekten på utsläppen av klimathandlingsplanen i sin rapport . Nedanstående genomgång av hur nuvarande klimatpolitiska styrning räcker till för att nå klimatmålen baseras på redovisning , Klimatpolitiska rådets bedömning från samma månad 2020 och den särskilda klimatredovisningen i budgetpropositionen för 2021.89 Det långsiktiga utsläppsmålet innebär att territoriella växt- husgasutsläpp ska minska med till 2045 jämfört med . Enligt scenarier90 kommer utsläppen snarare att minska med 34–till 2045. I ton räknat skulle detta inne- bära att utsläppen överstiger målet med 31–kol- dioxidekvivalenter. menar att den klimatpolitiska handlings- planen, vid optimalt genomförande och med maximal effekt av föreslagna åtgärder, kan reducera utsläppsgapet till koldioxidekvivalenter. Rådet betonar dock att detta inte är en prognos utan ”en uppskattning av storleksordningen på handlings- planens möjliga effekt på utsläppsutvecklingen om de insatser som planeras kan genomföras fullt ut”.91 2019/20:65, En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. (2020). 88Naturvårdsverket (2019b). 2020/21:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 20 Bilaga Klimatredovisning. 90Naturvårdsverket (2019b), s. 62–73. (2020), s. 67–69. Figur 3.8 visar scenarier för hur sam- lade växthusgasutsläpp kan komma att utvecklas till 2045 med nu- varande klimatpolitiska styrning. Figuren visar också scenarierna i förhållande till det långsiktiga utsläppsmålet vid full respektive ingen användning av kompletterande åtgärder (se avsnitt 3.3.2). I budgetpropositionen för 202192 uppskattas växthusgasutsläp- pen 2045 överstiga målet med som koldioxid- ekvivalenter givet nuvarande klimatpolitiska styrning. Denna beräk- ning inkluderar effekten av styrmedel beslutade mellan samt en aviserad, men inte beslutad, successiv skärpning av reduktionsplikten som ska tvinga fram en ökad använd- ning av biodrivmedel inom transportsektorn. Figur 3.8 utsläppsscenarier för samlade växthusgasutsläpp i förhållande till det långsiktiga utsläppsmålet 2020/21:1, Utgiftsområde 20, Bilaga Klimatredovisning. Målet för transportsektorn till 2030 Målet för transportsektorn innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter exklusive inrikes luftfart ska minska med minst 70procent till 2030 jämfört med . I scenarier minskar utsläppen i stället med 33–, vilket skulle betyda att målet missas med 6–koldioxidekvivalenter. fattade EU beslut om två förordningar93 som syftar till att öka energieffektiviteten för nyproducerade lätta respektive tunga fordon. Effekten av de nya EU-kraven är inte inkluderad i de scenarier som redovisas ovan. I 2021-års budgetproposition aviseras också en successiv skärpning av reduktionsplikten. En promemoria94 för att genomföra de skärpta kraven har utarbetats i Infrastruktur- departementet och remitterats. En proposition förväntas lämnas till . har i ett alternativt scenario95 uppskattat vilken effekt nya EU-krav på fordon i kombination med en skärpt reduk- tionsplikt skulle kunna få. beräkningar indikerar att utsläppen då skulle minska med ytterligare cirka 3–koldioxidekvivalenter. I beräkningar är dock kra- ven i reduktionsplikten lägre än de reduktionsnivåer som aviseras budgetproposition. Även med hänsyn till nya EU-krav och med antagande om en skärpt reduktionsplikt missas målet för transport- sektorn i scenario. gör samma bedömning och menar att åtgärderna som presenteras i hand- lingsplanen inte räcker till för att nå målet.96 budgetproposition97 uppskattas utsläppen överstiga målet med som koldioxidekvivalenter. Denna beräkning inkluderar effekten av styrmedel beslutade mellan samt den aviserade, men inte beslutade, successiva skärpningen av reduktionsplikten. De exakta effekterna av reduk- tionsplikten är dock osäkra. I den remitterade promemorian98 om skärpta krav i reduktionsplikten görs bedömningen att når målet till 2030 för transportsektorn utifrån de antaganden som 93(EU) 2019/631 och (EU) 2019/1242. 94Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation. 95Naturvårdsverket (2019b), s. 62–73. (2020), s. 19 och 53. 2020/21:1, Utgiftsområde 20, Bilaga Klimatredovisning. 98Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation. gjort i arbetet med kontrollstationen för reduk- tionsplikten. Det anges dock i promemorian att det finns stora osäkerheter i antagandena, bl.a. vad gäller hur trafikarbetet och bränsleförbrukningen i fordon kommer att utvecklas. Utsläppsmål till 2030 och 2040 Utsläppsmålen för sektorerna som omfattas av ESR är att utsläppen av växthusgaser ska minska med till 2030 respektive 2040 jämfört med . Dessa nivåer förutsätter fullt utnyttjande av kompletterande åtgärder (se avsnitt 3.3.2). I scenarier99 minskar utsläppen med 43–45 pro- cent till 2030 jämfört med . Detta skulle innebära att 2030-målet missas med 4–koldioxidekvivalenter. Till 2040 minskar utsläppen med 44–i scenarierna. Det skulle betyda att 2040-målet missas med 10–koldioxidekvivalenter. Eftersom merparten av transportsektorn omfattas av ESR förväntas de nya EU-kraven för fordon att minska utsläppen utöver vad scena- rierna ovan indikerar. Samma sak gäller om reduktionsplikten skärps framöver i enlighet med vad som aviserats av regeringen. kvantifierar inte vilken effekt den klimat- politiska handlingsplanen kan ha på utsläppen till 2030 och 2040 men bedömer att åtgärderna som presenteras inte är tillräckliga för att nå målen.100 I 2021-års budgetproposition101 uppskattas utsläppsmålet till 2030 missas med 0,5–1,koldioxidekvivalenter. Utsläppsmålet till 2040 beräknas överskridas med 5–koldioxidekvi- valenter. Uppskattningarna inkluderar effekten av styrmedel beslutade mellan samt den aviserade successiva skärpningen av reduktionsplikten. 99Naturvårdsverket (2019b), s. 62–73. (2020), s. 19. 2020/21:1, Utgiftsområde 20, Bilaga Klimatredovisning. 3.6Befintliga styrmedel vid sidan av vars effekt kan påverkas av utredningens förslag Nedan redovisas de huvudsakliga styrmedel som påverkar växt- husgasutsläppen från verksamheter inom industri- och energisekto- rerna. Hur utredningens förslag samverkar med andra styrmedel beskrivs i avsnitt 8.3. De viktigaste styrmedlen som påverkar växthusgasutsläppen från industriverksamheter är EU ETS, energi- och koldioxidskatt, olika investeringsstöd samt åtgärder för att stimulera till energieffek- tivisering. Växthusgasutsläppen från verksamheter inom energisek- torn påverkas av EU ETS, energi- och koldioxidskatt, avfallsför- bränningsskatt, elcertifikatssystemet och stöd till solkraft. Flera andra styrmedel och åtgärder som helt eller delvis verkar i andra sek- torer påverkar också växthusgasutsläppen från energisektorn, exem- pelvis åtgärder för att minska uppvärmningsbehov i bostäder och lokaler, minska mängden plastavfall som går till förbränning samt för att driva på energieffektivisering. EU ETS är skapat för att på ett kostnadseffektivt sätt minska EU:s utsläpp utan att snedvrida konkurrensen inom unionen. EU ETS ska säkerställa att utsläppen sammantaget minskar inom de sektorer som omfattas i den takt som krävs för att EU ska nå sina gemensamma klimatmål. Systemet bestämmer inte var utsläppsminskningarna äger rum geografiskt inom unionen eller inom vilka sektorer utan bygger på att marknadspriset gör att utsläppsminskningarna sker där det är billigast. Utsläppsrätter kan också sparas över tiden vilket innebär att systemet inte styr direkt mot årliga utsläpp. EU ETS innebär därmed inte att utsläppen specifikt i behöver minska i samma takt som i EU totalt eller i linje med vad som krävs för att nå det nationella målet om nettonollutsläpp . Enligt nuvarande utformning kommer EU att tillgängliggöra minst 600 miljoner utsläppsrätter , vilket är året då ska ha nettonollutsläpp av växthusgaser, för de anläggningar som om- fattas av EU ETS. Utöver detta antal kommer det sannolikt att fin- nas sparade utsläppsrätter kvar . Det finns ingen begränsning inbyggd i utsläppshandelssystemet för hur stor andel av dessa utsläppsrätter som svenska verksamheter kan använda för att täcka sina utsläpp . Så länge EU ETS inte skärps till den grad att antalet tillgängliga utsläppsrätter är nära noll på EU-nivå kan utsläppshandelssystemet därmed inte garantera utsläppsminskningar inom svensk handlande sektor i den omfattning som krävs för att nettonollutsläpp för hela den svenska ekonomin ska kunna uppnås. Ingen koldioxidskatt tas ut för utsläpp från tillverkning inom industri som omfattas av EU ETS. Energiskatt tas ut på en reducerad nivå för förbränning av bränslen inom industri som omfattas av EU ETS medan användning av bränslen som insatsvara i industriella processer är befriad från energiskatt. Nedsättningen av energi- skattenivån för förbränning av bränslen inom industrin är för när- varande . Energiskatten är formellt av fiskal natur och syf- tar inte till att reglera växthusgasutsläpp. I praktiken påminner dock energiskatten om koldioxidskatten till sin effekt på bränsleanvänd- ning och växthusgasutsläpp och tas därför upp här. För den mindre del av industrin, sett till växthusgasutsläpp, som inte omfattas av EU ETS är energi- och koldioxidbeskattning av stor betydelse för att begränsa växthusgasutsläppen. Full koldioxidskatt tas ut för industri utanför EU ETS medan energiskatten är nedsatt från den generella nivån. Energi- och koldioxidskatt tas ut för fjärrvärmeproduktion base- rad på fossila bränslen utom avfall och torv. Även biooljor samt grödobaserad biogas och biogasol beskattas. Ingen energi- eller kol- dioxidskatt tas ut för elproduktion. En särskild skatt tas ut på för- bränning av avfall. Klimatklivet och Industriklivet102 är nationellt beslutade statliga investeringsstöd som ska påskynda den svenska klimatomställ- ningen. Klimatklivet är inriktat mot ESR-sektorerna vilket innebär att endast verksamhet utanför EU ETS kan ta del av stödet. Klimat- klivet är därför tillgängligt endast för vissa verksamheter eller delar av verksamheter inom industri- och energisektorerna. Industriklivet däremot syftar primärt till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, vilka omfattas av EU ETS. Industriklivet ska möjliggöra långsiktiga och komplexa satsningar för att åstad- komma stora utsläppsminskningar. Industriklivet kan även finan- siera projekt för att industriellt binda tillbaka växthusgaser, s.k. negativa utsläpp av växthusgaser. Slutligen omfattar Industriklivet stöd till tillämpning av ny teknik eller andra innovativa lösningar inom industrin som på ett väsentligt sätt bidrar till att minska växt- 102Förordning (2017:1319) om statligt stöd till åtgärder som bidrar till industrins klimat- omställning. husgasutsläppen i samhället, exempelvis lösningar inom områdena batteriproduktion, biodrivmedel, plastreturraffinaderier, vätgas eller återvinningsanläggningar. ansvarar för Industri- klivet medan ansvarar för Klimatklivet. I budgetpropositionen för 2021103 lanserade regeringen statliga kreditgarantier till gröna investeringar. Kreditgarantierna ska möj- liggöra fler stora industriinvesteringsprojekt i som bl.a. bidrar till att nå målen i det klimatpolitiska ramverket. Även inom EU avsätts betydande medel för forskning, innovation och finansiering av industrins klimatomställning. Bland annat togs inom ramen för den senaste översynen av utsläppshandelsdirektivet beslut om att inrätta Innovationsfonden som syftar till att påskynda kommersialiseringen av klimatsmart teknik inom medlems- staterna. Innovationsfondens storlek beror på priset på utsläppsrätter inom EU ETS men kommer sannolikt att överstiga . Stöd från Innovationsfonden ska kunna täcka av en anläggningsägares investerings- och driftskostnader för den innovativa tekniken. Regelbundna sökomgångar kommer att anordnas . Elcertifikatssystemet syftar till att öka andelen förnybar elpro- duktion vilket påverkar konkurrensförhållandena mellan förnybar och fossil energi och därmed även växthusgasutsläppen. Elcertifi- katssystemet är dock under utfasning. 2020/21:1. 4.1Vilket problem ska förslagen bidra till att lösa? Målsättningen med utredningens förslag är att bidra till att lösa problemet att klimatmål inte ser ut att nås med redan be- slutade styrmedel. Det framgår av utredningens direktiv att med klimatmål avses de fyra etappmålen i det klimatpolitiska ramverket, dvs. de kvantitativa målen , 2040 och (se avsnitt 3.3.2). Nuvarande styrning och åtgärder bedöms inte vara tillräckliga för att klimatmålen ska kunna nås enligt utredningens direktiv och klimatredovisningen i 2021-års budgetproposition. Av direktiven framgår också att regeringen anser att är central för möjligheten att nå klimatmålen och att har betydande potential att styra utsläppen av växthusgaser. Utredningens uppdrag i det här delbetänkandet är att lämna författningsförslag som syftar till att anpassa så att den utgör ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen. Värt att notera är att utredningens direktiv inte säger att miljö- balken på egen hand ska säkerställa att klimatmålen nås. skulle inte heller kunna åstadkomma något sådant utan förändringar av dess systematik och omfattning, vilket både ligger utanför ramar- na för direktiven och enligt utredningen inte är det lämpligaste sättet att nå klimatmålen. Utredningens förslag kan därför bara hantera en mindre del av det identifierade problemet. Styrmedel och åtgärder vid sidan av kommer att vara avgörande för om klimat- målen nås. 4.2Utredningens nollalternativ – vad händer om inget görs? Enligt handledning för konsekvensutredning1 är noll- alternativet den situation som uppstår om ingen ytterligare åtgärd vidtas. Utredningens nollalternativ innebär därmed att den klimat- politiska styrning som följer av befintliga styrmedel och redan fattade beslut förutsätts bestå även fortsättningsvis. I utredningens nollalternativ, dvs. med den nuvarande klimat- politiska styrningen, överskrids det långsiktiga utsläppsmålet till 2045 med som koldioxidekvivalenter enligt klimatredovisningen i 2021-års budgetproposition. Regeringen be- dömer vidare i budgetpropositionen att utsläppsmålet till 2030 överskrids med 0,5–1,koldioxidekvivalenter och ut- släppsmålet till 2040 överskrids med 5–koldioxid- ekvivalenter med nuvarande klimatpolitiska styrning. Slutligen upp- skattar regeringen i samma proposition att växthusgasutsläppen från inrikes transporter 2030 kommer att överstiga det sektorsspecifika målet för transportsektorn med som koldi- oxidekvivalenter med nuvarande styrning.