sou · H9B358 · 2021-07-06 00:00:00 — Källa: SCB, statistikdatabasen, egen beräkning. En växande befolkning behöver bostäder Vid slutet av 2020 fanns det 10 379 295 invånare i . inleddes en kraftig befolkningsökning. ökade befolk- ningen med cirka 144 000 personer, den största befolkningsökning som har haft sedan 1861.26 har befolknings- tillväxten bromsat in och ökade befolkningen , den lägsta ökningstakten . Befolkningen antas i (SCB:s) senaste befolkningsprognos27 öka till 12,8 miljoner 2070. Under framskriv- ningsperioden kommer det att födas fler än som avlider. Migra- tionen antas ha en större betydelse för folkökningen än den naturliga folkökningen (födda minus avlidna). Medellivslängden förväntas öka. Trots att antalet personer i de mest yrkesverksamma åldrarna 20–ökar så minskar deras andel av befolkningen.28 26SCB, statistikdatabasen, . 27Prognoser är förenade med osäkerhet, inte minst befolkningsframskrivningar där migratio- nen är särskilt svår att förutse. Regler för invandringen påverkas av politiska beslut, såväl i som i andra länder och gör både invandringen och utvandringen svår att prognosticera. Den senaste prognosen fastställdes i början av coronapandemin. 28SCB (2020), framtida befolkning 2020–2070. Bostäder, boendet och hyresmarknadenSOU 2021:58 Befolkningstillväxten är ojämnt fördelad –ökade befolkningen med totalt 1 375 638 personer i 203 kommuner. Befolkningsutvecklingen i de tre storstadsregionerna samt , , , , , och var 1 013 682 perso- ner. Det motsvarar av landets totala befolkningsökning. I 87 kommuner var befolkningsutvecklingen negativ och minskade där med sammantaget 44 095 personer.29 Befolkningstillväxten i landets storstadsregioner och centralorter har ökat behovet av fler bostäder. Vid sidan av tillväxtregioner finns det regioner med en minskad eller åldrande befolkning där den regionala marknaden präglas av minskade investeringsbehov som helhet, men också av förändrade behov till följd av demografiska förändringar.30 Urbanisering innebär en omfördelning av befolkningen från lands- bygd till städer.31 Det är främst två drivkrafter som ligger bakom urbaniseringen, nämligen en ökad invandring och flyttning från glesbygd till storstadsregioner. Många bor i storstadsregionerna medan andelen äldre är högre i glesbygden. Glesbygden förlorar unga vuxna, då de flyttar till storstadsregioner eller universitetsorter för att ta del av ett större utbud av arbete, utbildning och kultur.32 Urbaniseringen förväntas fortsätta till 2040. Prognoser visar dock att flyttningen från glesbygd till städerna förväntas dämpas. Det beror på att färre yngre personer förväntas finnas i dessa områden. Även om flyttbenägenheten kvarstår innebär färre personer i åldrarna 20–ett mindre underlag för flytt.33 Den högutbildade arbetskraften flyttar i större utsträckning och flytten sker ofta till storstäderna. Den mindre kvalificerade arbets- kraftens benägenhet att flytta till storstäder har minskat, vilket kan 29SCB, statistikdatabasen, . 30Boverket (2020), . 31Enligt kommuner och regioners (SKR) klassificering finns det tre storstäder i : , och . En storstad är en kommun där det bor fler än 200 000 invånare, varav minst 200 000 bor i den största tätorten. Vidare finns det enligt SKR 20 kommuner i den näst största kommunkategorin, större städer. För att räknas som större stad ska kommunen bestå av minst 50 000 invånare varav minst 40 000 invånare i den största tätorten. 33Långtidsutredningen, SOU 2015:101, Demografins regionala utmaningar, bilaga 7. Bostäder, boendet och hyresmarknaden bero på höga bostadspriser. Regionala skillnaderna i bostadspriser och en begränsad tillgång till hyresrätter i tillväxtregioner försämrar förutsättningarna för arbetskraften att röra sig dit arbeten finns. Det kan leda till en ökad koncentration av högutbildad arbetskraft med höga löner till expansiva regioner och försvåra rekryteringen av arbetskraft till yrken med relativt sett lägre löner.34 Bostadsbristen varierar i landet Av landets 290 kommuner har 118 kommuner inte byggt bostäder i takt med befolkningsutvecklingen –2019.35 Utifrån kriteriet att boendetätheten skulle ha hållits oförändrad i kommunerna fanns det ett underskott på cirka 141 000 bostäder i dessa kommuner, där av befolkningen bor. Det sak- nas bostäder främst i storstadsregionerna, cirka 67 000 bostäder i , 16 000 i och 14 000 i . I 172 kommuner ökade antalet bostäder mer än befolkningen. Det tillkom cirka 44 000 fler bostäder än vad som skulle ha behövts för att boendetätheten skulle ha varit oförändrad 2019 jämfört med . presenterar årsvisa sammanställningar av bostadsmark- nadsläget i olika regioner, kommungrupper och för olika grupper på bostadsmarknaden.36 Totalt uppgav 212 kommuner att de hade ett underskott på bostäder 2020. Situationen uppges vara särskilt ansträngd för grupper som är nya på bostadsmarknaden, till exempel unga, nyanlända och för äldre som vill flytta till en mer tillgänglig bostad. Enligt var det bostads- brist för ungdomar mellan 19–i 210 av 290 kommuner.37 Bostadsbristen för ungdomar innebär enligt att det blir svårare att flytta hemifrån. Många unga vuxna tvekar inför att bilda familj eller att flytta till jobb och utbildning. Enligt uppgick andelen unga vuxna i åldrarna 20–som bodde 34Eliasson, K. & , O. (2019). Graduate migration, self-selection and urban wage premiums across the regional hierarchy. 35Vi har jämfört boendetätheten 2005 med 2019 för att se hur mycket kommunerna har byggt och skulle behöva ha byggt för att boendetätheten skulle ha varit oförändrad jämfört med . Om det har byggts bostäder i en lägre takt än befolkningsutvecklingen finns det ett bostadsunderskott och om det har byggts bostäder i en högre takt än befolkningstillväxten finns det ett överskott. Vi har använt samma metod och angreppssätt som i rapporten byggdes det? – en kartläggning av kommunernas bostadsbyggande –2015, rapport 2016:25. 36Boverket (2020), . Bostäder, boendet och hyresmarknaden Av de som var hemmaboende ville av dem flytta hemifrån.38 Bristen på bostäder bidrar till en ökad trångboddhet. Trångbodd- het mäter hur många personer som har en sämre bostadssituation än vad som anges enligt en fastställd trångboddhetsnorm, det vill säga bostadsbrist ur ett behovsperspektiv. Trångboddhet39 är vanligare i storstadsområden än i andra delar av landet.40 Där trångboddheten är särskilt hög är även andelen trångbodda barn och unga hög. Indi- vider med utländsk bakgrund är trångbodda i större utsträckning än individer med en svensk bakgrund.41 Långa köer till hyresrätter är främst ett hinder i storstäderna, men avsaknad av lediga hyresrätter upplevs som ett hinder i hela landet. Kötiderna i har ökat kontinuerligt över tiden. Den genomsnittliga kötiden för en befintlig hyreslägenhet var och för en nyproducerad lägenhet . Förutom skillnader mellan nyproducerade och befintliga lägenheter är det stora skill- nader i kötider för olika områden.42 Långa köer för att få ett förstahandskontrakt och höga bostads- priser har bidragit till att andrahandsmarknaden utgör ett nödvändigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden för många.43 Under- sökningar tyder enligt på att cirka 200 000 hushåll i bor i andrahand.44 38Hyresgästföreningen (2019), Unga vuxnas boende, Hur påverkar situationen på bostads- marknaden unga vuxnas möjligheter att skapa sin egen framtid? 39Enligt norm 3. Det har förekommit flera olika trångboddhetsnormer i . Enligt norm 3 ska samtliga hushållsmedlemmar (inklusive barn) ha ett eget sovrum, förutom makar och partners som kan dela. Dessutom ska det finnas ett kök och ett vardagsrum. , SOU 1986:5, Slutbetänkande. 40I och var medianinkomsten låg i områden med en hög trångbodd- het. I återfanns samma mönster för två tredjedelar av områdena med en hög trångboddhet. Den resterande tredjedelen bestod av områden i där medianinkomsten var högre än regionens genomsnitt. Kartläggningen visade att trångbodd- heten var mest utbredd i mindre lägenheter, det vill säga i ettor och tvåor. En stor andel av de mindre lägenheterna saknade folkbokförd befolkning. 41SCB:s årliga urvalsundersökning av levnadsförhållanden (), /hitta- statistik/statistik-efter-amne/levnadsforhallanden/levnadsforhallanden/undersokningarna-av- levnadsforhallanden-ulf-silc/. (2016), Trångboddhet i storstadsregionerna, rapport 2016:28. 42Bostadsförmedlingen i (2020), Marknadsindex 2020. 43Boverket (2018), Uppdrag att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden, rapport 2018:29, s. 6. 44Boverket (2018), Uppdrag att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden, rapport 2018:29, s. 29–31. Bostäder, boendet och hyresmarknaden 3.1.5Hinder för rörlighet och inlåsningseffekter Rörligheten på bostadsmarknaden påverkas av bostadspolitikens regelverk och skatteregler. Det har påtalats att det finns brister på såväl hyresmarknaden som på den ägda bostadsmarknaden. Det har diskuterats att förändringar i skattesystemet kan ha försämrat rörligheten på bostadsmarknaden genom att det har blivit billigare att bo kvar och dyrare att byta bostad för boende i ägande- och bostadsrätt.45 Rörligheten påverkas även negativt av att bostadsbyggandet har begränsats på grund av långdragna planpro- cesser, omfattande regelverk och svaga ekonomiska incitament för nybyggnation av hyresrätter.46 De som är etablerade på bostadsmarknaden, genom ett ägt boende eller ett hyreskontrakt, har varit gynnade på bostadsmarknaden. har de personer som står utanför bostadsmarknaden allt svårare att finna en bostad på grund av höga bostadspriser och långa köer till lediga hyresrätter. På många orter är efterfrågan på hyreslägenheter högre än utbudet och hyreskontrakt är attraktiva och svåra att erhålla. Bruks- värdessystemet innebär ett starkt besittningsskydd för befintliga hyresgäster, i juridisk och ekonomisk mening, oberoende av in- komstförhållanden.47 Systemet har varit väl avpassat för de som har ett hyreskontrakt och som bor kvar (insiders) men sämre avpassat för att tillgodose andra potentiella hyresgästkate- goriers intressen (outsiders).48 Det har framförts att de som har ett förstahandskontrakt inte gärna lämnar sina lägenheter utan ersättning och att detta skapar inlåsningseffekter. Det finns ett intresse hos många hyresgäster att behålla förstahandskontraktet även under de perioder då man inte 45Se till exempel, (2019), Friare hyressättning och likformig bostads- beskattning – Hur påverkas hushållen? s. 17 ff., bostadsmarknaden/, bostadsmarknaden/. 46SOU 2015:104 , slutbetänkande, SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. 47Besittningsskyddet är vid hyresprövningen inte kopplat till den enskildes ekonomiska för- måga, utan det är fråga om en objektiv prövning, där en hyra därefter kan komma att fasas in om den objektivt är väsentligt högre än den tidigare hyran. Indirekt har dock den som har sämre privatekonomi en större risk att inte kunna betala hyran och därigenom bli vräkt. 48Andersson, R (2016), Släpp hyrorna loss det är vår, Ekonomisk Debatt, årgång 44, nr 4, s. 70–81, , A och D Snower (2001), Insiders vs outsiders, , Vol. Bostäder, boendet och hyresmarknaden avser att bo i lägenheten. Det bidrar även till att skapa ett utbud av lägenheter som hyrs ut på andrahandsmarknaden.49 Det har ofta varit förenat med stora ekonomiska vinster för de som har ägt sin bostad och kunnat ta del av prisökningarna, särskilt i storstadsområdena. I takt med prisuppgångarna har de kunnat realisera vinster när de har sålt sina bostäder, vilket har gjort att de har kunnat köpa dyrare bostäder. Det har bidragit till en fortsatt prisuppgång. Ombildningar av hyresrätter har ofta medfört stora vinster för dem som har haft möjlighet att förvärva sin hyresrätt.50 Det har anförts att bruksvärdessystemet, och växande hyresskill- nader mellan nyproduktion och befintliga hyreslägenheter, skapar inlåsningseffekter och kan leda till ett ineffektivt utnyttjande av hyresrättsbeståndet.51 Bruksvärdessystemet kan innebära en ekono- misk förmån för den som har ett hyreskontrakt för en hyreslägenhet med en ”låg” hyra. Detta kan leda till att rörligheten på hyresmark- naden begränsas och att hyresgäster bor kvar i lägenheter som skulle göra större nytta för någon annan.52 Bruksvärdessystemet har kriti- serats för att i dessa fall minska andelen hyresbostäder i attraktiva delar av våra tätorter med långa köer som en konsekvens. I stället stimuleras ombildning till bostadsrätter och incitament skapas för olaglig handel med hyreskontrakt och uppdrivna hyror på andra- handsmarknaden53. 3.2Hyresmarknadens roll på bostadsmarknaden I har vi en generell bostadspolitik med en gemensam hyres- marknad för alla hushåll och inga särskilda bostäder, köer eller för- medlingssystem för särskilda hushållskategorier. Vi har dock ett visst bestånd med specialbostäder för äldre, funktionshindrade och 49Lindbeck (2016), Hur avveckla hyreskontrollen? Ekonomisk debatt nr 7 2016 årgång 44, s. 17-28. 50SOU 2019:65, (2019), s. 229 ff. , R (2016), Släpp hyrorna loss det är vår, Ekonomisk Debatt, årg 44, nr 4, s. 70–81. SOU 2015:48, Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen, – Bilaga 3. 52Enström och (2018), Skapar bruksvärdessystemet en inkomsteffekt? Ekonomisk Debatt, nr 5 2018 årgång 46. 53Se t.ex. (2019), Friare hyressättning och likformig bostadsbeskattning – Hur påverkas hushållen? s. 17 ff. , T. (2019), I andra hand: Om hyresregleringens förlorare. Timbro, SOU 2015:48, Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen, – Bilaga 3. (2021), Hyresregleringens prislapp. Bostäder, boendet och hyresmarknaden studenter med särskilda villkor för dessa kategoribostäder. Många kommuner arbetar även med förturer och sociala kontrakt. I svensk bostadspolitik fyller hyresrätten en särskild funktion. Historsikt sett är hyresrätten den upplåtelseform som hushåll som har ekonomiskt eller i andra avseenden svårt att hävda sig på bostads- marknaden har varit hänvisade till.54 Detta är inte något unikt för i ett internationellt perspektiv. En skillnad, jämfört med många andra länder är dock att det inte finns någon form av social bostadssektor, så kallad ”social housing”, i det svenska systemet. Hyresmarknaden är viktig för de som planerar att bo kortsiktigt. Det kan vara till följd av studier, tillfälligt arbete, eller för att man precis flyttat till en ort och ännu inte hunnit skapa sig en uppfattning om var och hur man vill bo. I denna kategori finns också de som med kort varsel behöver en bostad, på grund av exempelvis en separation. Att köpa och sälja en bostad är förenat med relativt höga transaktions- kostnader, vilket gör hyresmarknaden fördelaktig för dessa hushåll. Att köpa sitt boende, med ett kort boendeperspektiv är också förenat med en finansiell risk jämfört med att hyra sin bostad. Hyresmarknaden är även viktig för hushåll med ett längre boende- perspektiv, men som av olika anledningar inte kan eller vill ta sig in på den ägda marknaden, till exempel hushåll som har för låga in- komster för att klara av bankernas krav för att få lån, eller hushåll som saknar eget kapital för att klara de krav på kontantinsats som ställs. Många väljer också hyresrätt för att det är ett bekvämt boende med en hög servicenivå och en överblickbar boendekostnad. Hyresmarknadens utveckling har betydelse för den svenska eko- nomins funktionssätt. Att det finns tillgängliga bostäder på en väl fungerande hyresmarknad är viktigt för att arbetskraft ska kunna söka sig till växande regioner och sektorer. Hyresrätten är central för sysselsättningen och anpassningsförmågan hos individer, företag och offentlig sektor. Hur väl hyresmarknaden fungerar påverkas inte bara av hyressätt- ningen utan är beroende av flera andra faktorer, till exempel skatte- villkor, bygg- och markkostnader, konkurrensförhållandena mellan byggentreprenörer och fastighetsförvaltare, plan- och bygglagstiftning 54I praktiken är hushåll som är resurssvaga överrepresenterade på hyresmarknaden. Andelen resurssvaga hushåll på hyresmarknaden har ökat som andelen höginkomsttagare har minskat . Se Grander (2018), For the benefit of everyone? Explaining the Significance of Swedish Public Housing for , s. 114. Bostäder, boendet och hyresmarknaden samt vilken betalningsvilja som finns för hyresrätter jämfört med andra upplåtelseformer. En väl fungerande hyresmarknad behöver uppfylla olika hushålls behov av bostäder. För att göra det behöver det säkerställas att det finns ett utbud av lediga bostäder. Det krävs också att hushållen har ekonomiska möjligheter att efterfråga de lediga bostäderna. Detta kan vara skäl för statliga styrmedel som tar sikte dels på möjligheterna och incitamenten att bygga hyresbostäder (exempelvis plan- och markfrågor, skatteregler eller subventioner till nyproduktion), dels på hushållens ekonomiska förutsättningar att efterfråga bostäderna (exempelvis inkomststöd och bostadsbidrag). Dessa frågor ligger dock utanför kommissionens direktiv. 3.2.1Hyresmarknadens storlek varierar i landet Av alla lägenheter i flerbostadshus utgör hyresrätter och bostadsrätter . I stora delar av landet har hyresmarkna- dens andel av bostadsmarknaden varit relativt stabil sett över . I storstadsregionerna, framför allt i , är det stora skillnader i hyresmarknadens storlek i olika kommuner. Denna förändring åskådliggörs i tabell 3.2 som visar hyresmarknadens andel och förändring –2019 i , och samt ett urval av större kommuner som även har svarat för ett stort bostadsbyggande.56 55SCB, Boende, byggande och bebyggelse, Bostadsbestånd 2019. SOU 2021:58Bostäder, boendet och hyresmarknaden Hyresrättens andel av bostadsmarknaden, perioden –2019 Källa: SCB. Det är stora skillnader i hur hyressektorns relativa storlek har utvecklats i kommuner. I har hyressektorns andel av bostadsbeståndet minskat från . I noteras den största förändringen genom en minsk- ning från . Det kan noteras att är den kommun som har byggt mest i relation till det befintliga beståndet och haft den största befolkningsökningen . Det tillskott av nya bostäder som har tillkommit har till stor del utgjorts av bostadsrätter. Bostäder, boendet och hyresmarknaden kommun som har en oförändrad relativ storlek på hyressektorn över perioden. är också en kommun som har haft en snabb befolkningstillväxt och ett högt byggande. har bostadsrättens andel som upplåtelse- form ökat. Ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter har bidragit till utvecklingen. Andel upplåtelseform av bostadsbeståndet i Källa: SCB. Förskjutningen i hyresrättens respektive bostadsrättens andel av den lokala bostadsmarknaden började ta fart . har det skett ett skifte i upplåtelse- formen för nybyggda lägenheter i flerbostadshus. var det en kraftig övervikt i antalet byggda hyresrätter. byggs det ungefär lika många hyresrätter som bostadsrätter i flerbostadshus. I figur 3.2 redovisas färdigställda lägenheter i nybyggda flerbostadshus 1991–2019. Bostäder, boendet och hyresmarknaden Figur 3.2 Färdigställda lägenheter i nybyggda flerbostadshus Källa: SCB. Kommunerna är genom sin roll som ägare av ett eller flera kommunala bostadsaktiebolag den enskilt största aktören på hyresbostadsmark- naden i de flesta kommuner. Allmännyttans andel av hyresrätts- beståndet varierar mellan noll och . I 126 kommuner är allmännyttans marknadsandel . I tabell 3.4 ser vi hur strukturen ser ut i landets 10 befolknings- mässigt största kommuner. Även i kommuner där kommunen äger en förhållandevis liten andel av hyresrättsbeståndet är kommunen den klart största aktören. Bostäder, boendet och hyresmarknaden Antal samt fördelning av hyresrätter, allmännyttan respektive övriga ägarkategorier, flerbostadshus 2019 Källa: SCB. Bland övriga aktörer finns ett fåtal medelstora privatägda fastig- hetsbolag som har såväl nationella som utländska ägare. På de lokala marknaderna är dessa företag små jämfört med det dominerande allmännyttiga företaget. Det är ovanligt att en större privat fastig- hetsägare har en marknadsandel som överstiger . Därut- över finns ett stort antal marknadsaktörer som förvaltar ett betydligt mindre bestånd. Det kan handla om privatägda företag eller bestånd som ägs och förvaltas av privatpersoner.57 3.2.2Kötider hos de största bostadsförmedlarna Stora skillnader i genomsnittliga kötider för olika bostadsområden (för hyresbostäder som förmedlas via en bostadsförmedling) kan ses som en indikator på att det relativa hyresläget inte fullt ut speglar områdenas relativa attraktivitet.58 Skillnader i kötider kan också bero på andra faktorer än attraktivitet. Exempelvis kan skillnader i ut- budet av lägenheter i vissa storlekar, eller med vissa andra särskilt eftersökta egenskaper påverka kötiden, förutsatt att skillnaderna inte reflekteras i hyressättningen. Det förefaller dock mindre troligt 57SCB, Statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse. 58Givet att det endast är en mindre andel av den totala omsättningen av hyresbostäder som sker via förmedlingar så är det dock svårt att dra allt för långtgående slutsatser kring skillnader i kötider. Bostäder, boendet och hyresmarknaden att andra faktorer än bostadsområdenas relativa attraktivitet kan förklara de skillnader i relativa kötider som kan observeras. I fanns totalt 394 200 hyresrätter, varav knappt 49 600 var student- och äldrebostäder. Bostadsför- medlingen i , som ägs av och startade , förmedlade 17 700 bostäder , varav 3 500 var ny- byggda. Bostadsförmedlingen förmedlade 10 600 vanliga hyresrätter i 23 av 26 kommuner samt även några enstaka lägen- heter i kommuner utanför länet. Övriga förmedlade bostäder var student-, ungdoms- och seniorbostäder samt korttidskontrakt.59 Den genomsnittliga kötiden för vanliga hyresrätter var . I de kommuner där minst tio bostäder förmedlades var den genomsnittliga kötiden för ej nyproducerade lägenheter högst i med och lägst i med . Skillnaden i kötid mellan kommuner med längst respektive kortast kötid var alltså . Den genomsnittliga kötiden för nyproducerade lägen- heter var kortare än för lägenheter i det befintliga beståndet. Skill- naden var mellan 1 och i kommunerna. I var den genomsnittliga kötiden . Längst genomsnittlig kötid, för ej nyproducerade lägen- heter, bland stadsdelarna hade med och kortast hade med . Skillnaden var alltså . I en mer finfördelad indelning i 91 områden var skillnaden mellan längsta och kortaste genomsnittliga kötid, som uppgick till i (som ingår i ) respektive i (som ingår i ). I fanns totalt 209 200 hyresrätter, varav drygt 24 400 var student- och äldrebostäder. Boplats som ägs av startade sin bostadskö 2004. Det innebär att den längsta möjliga kötiden är . förmedlades 5 600 bostäder, varav av dem låg i 59https://bostad.stockholm.se/ och egna beräkningar. Bostäder, boendet och hyresmarknaden Bland de fem kommuner där minst tio lägenheter förmed- lades var den genomsnittliga kötiden längst i med och kortast i med . En skillnad på . Av de cirka 5 100 lägenheter som förmedlades i kom- mun var knappt 400 av dessa nybyggda och drygt 4 400 avsåg det äldre beståndet. Den genomsnittliga kötiden för det äldre beståndet var längst i med och kortast i med . I en mer finfördelad indelning i 71 områden var skillnaden mellan längsta och kortaste genomsnittliga kötid, som uppgick till i (som ingår i ) respek- tive i (som ingår i ).60 I fanns i slutet av 2020totalt 140 500 hyresrätter, varav drygt 22 500 student- och äldrebostäder. Boplats Syd ägs av och startade sin verksamhet 2009. förmedlades 9 300 bostäder i 20 olika skånska kommuner. Av dessa låg 73 pro- cent i kommun. Bland de tolv kommuner där minst 50 lägen- heter förmedlades var den genomsnittliga kötiden längst i med och kortast i med . En skillnad på . I kommun förmedlades 6 800 bostäder , varav knappt 1 200 var nyproducerade. En finfördelad indelning i delområ- den visar att den längsta genomsnittliga kötiden fanns i , , och den kortaste i hamnområde, , en skillnad på totalt 4 år.61 Avsaknaden av heltäckande hyresstatistik gör det svårt att analysera utvecklingen på hyremarknaden.