sou · H9B378 · 2021-10-08 00:00:00 — Genom att ta fram kunskap kring effekter av olika arbetssätt och metoder, och förbättra möjligheten att dela kunskap mellan verk- samheter, kan kvaliteten öka, liksom förutsättningarna för en mer jämlik vård.48 4.3.1Kort om kvalitetsarbetet i barn- och ungdomshälsovården I delbetänkandet redogör utredningen för det kvalitetsarbete som sker inom mödrahälsovården. I regionerna finns centrala mödrahälso- vårdsenheter där mödrahälsovårdsöverläkare och samordningsbarn- morska ingår. Dessa ska utveckla mödrahälsovårdens verksamhets- områden, utarbeta vårdprogram, genomföra fortbildningsinsatser och förankra ny kunskap i verksamheten. Till uppdraget hör även kvali- tetsuppföljning inom upptagningsområdet. De regionala mödrahälso- vårdsenheterna har varit viktiga för utvecklingen av och förvaltandet av mödrahälsovårdens uppdrag liksom för implementering av mödra- hälsovårdens hälsovårdsprogram. Många centrala mödrahälsovårds- enheter har psykolog och socionom knuten till verksamheten som utvecklings- och fortbildningsresurs. I vissa fall finns också en refe- rensgrupp med representanter för primärvård, kvinnoklinik och andra instanser, beroende på den lokala organisationen, där vårdutveckling diskuteras.49 Det sam- 47Folkhälsomyndigheten, Kartläggning av datakällor, indikatorer och index för uppföljning av små barns hälsa och barnhälsovård. Kartläggning inom uppdraget ”Följa och stödja överenskom- melsen om ökad tillgänglighet i barnhälsovården” (2020). 48SOU 2021:34, s. 251. 49Intressegruppen för mödrahälsovård inom SFOG, samordningsbarnmorskorna inom SBF i samarbete med psykologer för mödrahälsovård och barnhälsovård, Mödrahälsovård Sexuell och Reproduktiv Hälsa. Rapport nr 76 (Publicerad 2008 uppdaterad webbversion 2016). Bakgrund, problembild och analys lar och behandlar information hela vägen från tidig graviditet till och med efter förlossningen, exempelvis ultraljud, sjuk- domshistoria och information om barnets hälsa. Uppgifter från regist- ret sammanställs i årsrapporter och ger under- lag för nationellt, regionalt och lokalt kvalitetsarbete. Registerdata ger exempelvis information om dels insatser under graviditeten, levnads- vanor och erfarenhet av våldsutsatthet, dels faktorer gällande barnet som vikt, mående vid födseln och om amning vid 4 veckors ålder.50 Enligt information från företrädare för Nätverket för samordnings- barnmorskor framkommer att Nätverket för samordningsbarnmor- skor, mödrahälsovårdsöverläkare och psykologer för mödrahälsovård samlas på årliga konferenser. Aktuella frågor för kvalitetsarbete natio- nellt och regionalt diskuteras och gemensamma initiativ tas, ett aktu- ellt exempel är utvecklingsarbete gällande strategier och struktur för föräldrastöd i grupp och individuellt. Ett ytterligare pågående kvalitets- säkringsarbete är att verka för ett nationellt styrdokument för mödra- hälsovårdens uppdrag samt en handbok i likhet med barnhälsovårdens rikshandbok. I alla regioner finns en barnhälsovårdsöverläkare och en sjuksköterska som arbetar som vårdutvecklare. Ofta tillhör de en central barnhälso- vårdsenhet (CBHV-enhet), som ansvarar för att följa upp och utveckla barnhälsovårdens verksamhet. Många centrala barnhälsovårdsenheter har fler professioner inom barnhälsovården knutna till verksamheten som utvecklings- och fortbildningsresurs. De regionala utvecklings- enheterna för barnhälsovård har varit och är viktiga för utvecklingen av och förvaltandet av barnhälsovårdens uppdrag och innehåll, lik- som för utveckling och implementering av det nationella barnhälso- vårdsprogrammet. Kvalitetsuppföljningen och förbättringsarbetet baseras på lokalt, regionalt och nationellt insamlad kunskap om verk- samheten inom svensk barnhälsovård och drivs av de regionala utvecklingsenheterna för barnhälsovård runt om i landet. Därutöver finns kvalitetsregistret , 50Graviditetsregistret, Välkommen till , u.å., /gr/default.aspx (hämtad ) och , Dokumentarkiv, u.å., /gr/dokumentarkiv.aspx (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys BHVQ, som följer täckningsgraden i den svenska barnhälsovården och utgör en grund för kontinuerlig kvalitetsförbättring.51 Professionen bildade en gemensam organisation för kunskapsin- samling, kvalitetsuppföljning och kvalitetsförbättring inom barnhälso- vården nationellt, i samband med att Vägledning för barnhälsovården och det nationella barnhälsovårdprogrammet togs fram. I dialog med företrädare för barnhälsovården framkommer att i det fortsatta upp- följnings- och förbättringsarbetet finns etablerade nationella utveck- lingsgrupper (NUG) som har i uppdrag att följa och främja utveck- lingen inom olika kunskapsområden inom barnhälsovården. Exempel på områden är barn som far illa eller misstänks fara illa, föräldraskaps- stöd enskilt och i grupp, jämlikt föräldraskap, tillväxt, migration samt implementering av barnhälsovårdsprogrammet. Det finns ett samlande så kallat CBHV-råd, med av CBHV-enheterna utvalda professions- företrädare, som planerar årliga nationella konferenser och håller ihop NUG:s arbete. Nationellt görs det, efter överenskommelse mellan CBHV-enheterna, gemensamma satsningar på att följa indikatorer av- seende dels barns hälsa genom insamling av data gällande barns , dels verksamhet som antal orosanmälningar till och samverkansmöten med samt uppföljning av implemen- tering av barnhälsovårdsprogrammet. Arbetet har nära koppling till kunskapsstyrningen genom den nationella arbetsgruppen för barn- hälsovård (NAG BHV). Samtliga regioner följer, i olika omfattning, upp barnhälsovården utifrån ett antal indikatorer, flera har en direkt koppling till det natio- nella barnhälsovårdsprogrammet. Struktur-, process- och resultatindi- katorer, ofta kallade kvalitetsindikatorer eller hälsoindikatorer, används i uppföljningen. Barnavårdscentralerna rapporterar uppgifterna till den centrala barnhälsovårdsenheten, som analyserar och sammanställer rapporten. Uppgifterna hämtas från barnens journaler. Regionerna använder inte samma indikatorer och ibland använder de olika defi- nitioner, varför det inte är möjligt att göra jämförelser mellan regio- nerna, utan enbart mellan barnavårdscentraler inom en och samma region. Uppgifterna om amning och rökning rapporteras till Social- styrelsen som sammanställer nationell statistik. 51Svenska (BHVQ), , BHVQ, u.å., (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys uppgifter är regionalt beslutade.52 Uppgifter gällande vaccinationer lämnas till . Flera centrala barnhälsovårdsenheter sammanställer i olika omfatt- ning uppföljningen i årsrapporter, varav några delas nationellt. En mer omfattande årsrapport kan innehålla en kartläggning av ett antal indikatorer och andra verksamhetsmått, en fördjupad analys och en handlingsplan framåt.53 Fokusområden när det gäller indikatorer i rapporterna kan se olika ut och någon nationell modell för struktur och innehåll finns inte. Ett exempel på årsrapport är Västra Götalands- regionens interaktiva årsrapport, Barnhälsovården i , där rapporter finns samlade. Data relaterat till verk- samhet och barns hälsa på region-, kommun- och barnhälsovårdsnivå finns att tillgå som underlag för regionalt och lokalt kvalitetsarbete.54 Kvalitetsarbete i elevhälsans medicinska insatser I delbetänkandet beskriver utredningen att det finns brister i det systematiska elevhälsoarbetet. Skolinspektionens granskningar visar att elevhälsoarbetet inte alltid styrs med utgångspunkt från en tydlig strategi eller ingår i ett systematiskt utvecklingsarbete. Det saknas i vissa fall elevhälsoplaner eller annan dokumentation över elevhälsans verksamhet. Dessutom saknas nyckel- och processtal som kan ligga till grund för uppföljning av verksamhetens kvalitet. Skolor samlar vanligen in information om elevernas hälsotillstånd genom enkäter och hälsosamtal, men informationen ligger inte alltid till grund för planeringen av hälsofrämjande insatser på generell eller individuell nivå.55 Det finns också exempel i och på regionala och kommunala projekt där elevhälsodata aggregeras ut- ifrån standardiserade frågor.56 52Folkhälsomyndigheten, Kartläggning av datakällor, indikatorer och index för uppföljning av små barns hälsa och barnhälsovård. Kartläggning inom uppdraget ”Följa och stödja överenskom- melsen om ökad tillgänglighet i barnhälsovården” (2020). 53Region , För jämlik mödra- och barnhälsovård i . En nulägesrapport och underlag för handling (2019) och Region , Vårdgivarguiden, Årsrapport för 2019 (2019). 54Vårdgivarwebben, , Interaktiv årsrapport i , 2021, N2NkYTlmNzBhIiwidCI6ImZjNjJhMjU1LTQyMjAtNDdlNC05YjVhLTQxOGVlZTMxZ GE1ZiIsImMiOjh9. 55Skolinspektionen, Elevhälsa – Elevers behov och skolans insatser, kvalitetsgranskning rapport 2015:5 (2015). 56Region , Elevhälsodatabsen – , 2019, /utveckling- tillvaxt/nya-perspektiv/barn-och-familj/elevhalsodatabasen-elsa/ (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys Skolinspektionen lyfter fram att det är viktigt att följa upp de hälso- främjande och förebyggande insatserna i skolan och utvärdera insat- sernas effekter för elevernas hälsa. Elevernas utbildning omfattar även deras personliga utveckling, hälsa och välmående. Elevernas hälsa be- höver därför, på samma sätt som deras kunskapsresultat, få påverka skolans utvecklingsarbete. Skolinspektionen påpekar att det finns risk för att skolan inte uppmärksammar elever med eventuell tendens till att utveckla psykisk ohälsa i de fall där kunskapsresultaten är goda, om skolan bara följer skolresultat och inte inkluderar hälsa.57 Om skolan och elevhälsan däremot har en systematiskt utformad plan för sina hälsofrämjande och förebyggande insatser, som omfattas av ett bredare perspektiv, finns större förutsättningar att uppmärk- samma, och kunna initiera insatser till elever med eventuell ohälsa, oavsett kunskapsresultat. Arbetet med att utveckla kvaliteten i elevhälsans medicinska in- satser sker i första hand lokalt hos respektive skolhuvudman. I detta ingår bland annat att utveckla lednings- och kvalitetssystem med system för egenkontroll och avvikelsehantering. och har arbetat med att utveckla kvalitetsmått för elevhälsans medicinska insatser. Kvalitetsmåtten ska ses som ett stöd för vård- givare, verksamhetschefer, skolläkare och skolsköterskor och bidra till en hög patientsäkerhet och ökad kvalitet med utgångspunkt från de krav som ställs i lagstiftningen.58 Såvitt utredningen känner till finns ingen uppföljning av hur verksamheterna arbetar med utgångs- punkt från dessa kvalitetsmått. För att stödja utvecklingen av den hälso- och sjukvård som be- drivs i elevhälsans medicinska insatser finns även kvalitetsregistret , se beskrivning nedan under avsnitt 4.3.2. Registret har en låg täckningsgrad, delvis på grund av att registret inte längre betraktas som ett nationellt kvalitetsregister och av den anledningen inte längre tilldelas ekonomiskt stöd inom ramen för överenskommelse mellan staten och SKR. Det finns inga formella nationella nätverk för kvalitetsutveck- ling av elevhälsans medicinska insatser på motsvarande sätt som det finns inom barnhälsovården. Däremot förekommer det, enligt företrä- 57Skolinspektionen, Elevhälsa – Elevers behov och skolans insatser, kvalitetsgranskning rapport 2015:5 (2015). 58Riksföreningen för skolsköterskor och , Kvalitetsmått för elev- hälsans medicinska insatser () (2020). Bakgrund, problembild och analys dare för , att skolsköterskorna träffas på regional nivå för att bland annat utbyta erfarenheter om frågor som rör likvärdighet och vårdens kvalitet. Utredningen har också fått information om att det finns ett nationellt nätverk för hälsosamtalet i skolan. Nätverket vänder sig till regionala alternativt kommunala före- trädare som arbetar med samordning av hälsosamtal i skolan på struk- turell nivå, samt och . Nätverket syftar till att utbyta kunskap och erfarenheter mellan kommuner och regio- ner om utmaningar och identifiera behov av stöd inom området samt om rutiner, praxis, avtal och samverkansmodeller. Syftet är också att öka kunskapen om olika metoder för insamlande av regionala data och att utveckla arbetet med analys och omsättning av hälsodata.59 Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07) har föreslagit att det ska vara obligatoriskt för skolans huvudmän att redovisa tillgång till skolläkare, skolsköterska, psyko- log och kurator på skolenhetsnivå.60 Denna utredning bedömer att en sådan redovisning är nödvändigt men inte tillräckligt för att säker- ställa kvaliteten i den verksamhet bedrivs inom elevhälsans medicinska insatser. Kvalitetsarbete i ungdomsmottagningarnas verksamhet Enligt en kartläggning som SKR har genomfört om ungdomsmottag- ningarna behöver kvalitetsarbetet förbättras och en systematik i upp- följning och utvärdering av verksamheternas arbete skapas. Kvalitets- arbetet begränsas också av en varierande tillgång till och stödmaterial. Genom att ta fram kunskap kring effekter av olika arbetssätt och insatser, och förbättra möjligheten att dela kunskap mellan mottagningar finns en stor potential att kunna göra verksam- heterna mer ändamålsenliga. Tillgången till kunskapsstöd behöver öka liksom kunskapsutbytet mellan ungdomsmottagningar.61 Även Myndigheten för vård- och omsorgsanalys ser behov av gemensamma kunskapsstöd för ungdomsmottagningarnas verksam- het och menar att regionerna bör överväga att ta fram kunskapsstöd 59Nationellt nätverk för Hälsosamtalet i skolan, Nationellt nätverk för Hälsosamtalet i skolan – Avsiktsförklaring (2018) 60SOU 2021:11 Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälso- arbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning, s. 545 ff. 61Sveriges Kommuner och Regioner, Ungdomsmottagningar och ungas sexuella hälsa (2020). Bakgrund, problembild och analys för ungdomsmottagningarnas verksamhet, inom ramen för den natio- nella strukturen för kunskapsstyrning och tillsammans med kom- munerna.62 Det finns inget kvalitetsregister eller liknande för den hälso- och sjukvård som bedrivs på ungdomsmottagningar. Kunskapsstyrningens roll i hälso- och sjukvårdens kvalitetsarbete regioners nationella system för kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården har en viktig roll i hälso- och sjukvårdens kvalitets- utveckling. I kunskapsstyrningens arbete ingår att utforma kunskapsstöd, upp- följning och analys och stöd till verksamhetsutveckling och ledarskap. Kunskapsstyrning handlar om att använda bästa tillgängliga kunskap i varje patientmöte och att systematiskt utveckla, dela och omsätta ny kunskap. Uppföljning och analys är en central del av detta arbete. Det behövs analyser utifrån jämlikhet, tillgänglighet och effektivitet, för att kunna följa hälso- och sjukvårdens utveckling och kvalitet, och för att fatta väl underbyggda beslut om utvecklingsbehov. Indikatorer för kvalitet och annan data för uppföljning behöver ständigt utvecklas och presenteras på ett tillgängligt sätt för att det ska vara möjligt. Kunskapsstyrningen bidrar till att hälso- och sjukvården kan ta ett samlat grepp kring struktur i rapportering och analys av utveckling och kvalitet.63 I inriktningen för överenskommelsen mellan staten och SKR om en sammanhållen, jämlik och säker vård, framgår att regionernas gemen- samma system för kunskapsstyrning och särskilt de nationella pro- gramområden som finns inom det systemet ska samverka med de natio- nella kvalitetsregistrens huvudmän och registerstyrgrupper. ska vara en integrerad del i den samlade kunskaps- styrningen och uppföljningen av svensk hälso- och sjukvård.64 62Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Kostnadsfria preventivmedel till unga. En upp- följning av satsningen på kvinnors hälsa, rapport 2020:13 (2020). 63Kunskapsstyrning hälso- och sjukvård, Uppföljning och analys, 2021, (hämtad ). 64Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om sammanhållen, jämlik och säker vård 2021. Bakgrund, problembild och analys PrimärvårdsKvalitet är ett nationellt system för kvalitetsdata inom primärvården. PrimärvårdsKvalitet lanserades 2016 och omfattar kvali- tetsindikatorer samt tekniska lösningar som gör det möjligt att auto- matiskt sammanställa kvalitetsdata om patienter, sjukdomsgrupper och verksamheten. Genom systemet kan verksamheterna följa sina resultat i syfte att analysera och utveckla verksamheten. hade 19 av 21 regioner tillgång till data i PrimärvårdsKvalitet. Mödra- hälsovården och barnhälsovården ingår rent organisatoriskt i primär- vården, men ingår inga indikatorer om blivande mödrars eller barns hälsa eller vård i PrimärvårdsKvalitet.65 SKR samordnar och projektleder PrimärvårdsKvalitet i nära sam- arbete med några av primärvårdens professionsföreningar. Systemet finansieras gemensamt av regionerna.66 Förslag om kvalitetsuppföljning från Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg (S 2019:01) Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg (S 2019:01) har föreslagit en ny lag om sammanhållen vård- och om- sorgsdokumentation och kvalitetsuppföljning. Den föreslagna lagen innebär bland annat att personuppgifter får lämnas ut för att behand- las för sådan kvalitetsuppföljning som är tillåten enligt den lagen, utan hinder av patientdatalagen och lagen om behandling av personupp- gifter inom samt anknytande föreskrifter.67 Med kvalitetsuppföljning enligt den föreslagna lagen avses upp- följning av kvaliteten på hälso- och sjukvård som en huvudman an- svarar för enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och insatser för äldre och personer med funktionsnedsättningar som en kommun eller region ansvarar för enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 65PrimärvårdsKvalitet, PrimärvårdsKvalitet – ett stöd för kvalitetsarbete i primärvården, 2021, (hämtad ), PrimärvårdsKvalitet, Anslutningsgrad, 2021, (hämtad ) och PrimärvårdsKvalitet, Kvalitetsindikatorer, 2021, (hämtad ). 66Sveriges Kommuner och Regioner (SKR), Primärvårdskvalitet, uppföljning, 2021, 77.html (hämtad ). 67SOU 2021:4 Informationsöverföring inom vård och omsorg: delbetänkande, s. 748–749. Bakgrund, problembild och analys slagna lagen preciseras förutsättningarna för kvalitetsuppföljning, bland annat är det bara fullmäktige i den ansvariga regionen eller kommu- nen som får besluta om sådan uppföljning.68 Kvalitetsuppföljningen ska omfatta sådana åtgärder som på olika sätt syftar till och är ägnade att förbättra eller utveckla vården och omsorgen. Kvalitetsuppföljningar ska kunna göras med personupp- gifter från både vårdinstanser och omsorgsgivare, till exempel när det gäller vård- och omsorgsprocesser som involverar både hälso- och sjukvård och socialtjänstinsatser för äldre eller personer med funk- tionsnedsättningar. Kvalitetsuppföljning ska alltså kunna användas för att följa upp hälso- och sjukvård respektive socialtjänst som regio- nen eller kommunen ansvarar för, med hjälp av personuppgifter från andra vårdinstanser och omsorgsgivare. Ett typexempel är att en region kan använda kvalitetsuppföljning för att följa upp kostnader och resultat för insatser som utförs av privata vårdinstanser. Mot- svarande gäller inom socialtjänst, där en kommun kan följa upp insat- ser av privata utförare inom dess ansvarsområde. Ett annat tillämp- ningsområde för kvalitetsuppföljning är att följa upp vårdprocesser med flera vårdinstanser inblandade. Detta är något som enligt Ut- redningen om sammanhållen information inom vård och omsorg (S 2019:01) är svårare att göra med befintliga kvalitetsregister efter- som 7 kap. 9 § patientdatalagen bara ger vårdgivare möjlighet att ta del av de uppgifter vårdgivaren själv registrerat om sina patienter, men inte uppgifter som andra vårdgivare registrerat om samma patien- ter. Resultatet av bestämmelsen blir i praktiken att bara den som för kvalitetsregistret, men inte den ansvariga regionen eller kommunen, har möjlighet att använda kvalitetsregistret för att säkra och utveckla resultatet av den sammantagna vård som patienterna har fått.69 Utredningen om sammanhållen information inom vård och om- sorg (S 2019:01) menar att bland annat ovanstående förutsättningar gör att förslaget om kvalitetsuppföljning har ett annat tillämpnings- område än det för kvalitetsregister. Skillnaden mellan kvalitetsregister och kvalitetsuppföljning beskrivs som att kvalitetsregister tillmötes- går professionens behov av uppgifter för analys, medan kvalitetsupp- följning kan användas av sjukvårdshuvudmannen för att genomföra mer allmänna analyser av kvalitet och kostnadseffektivitet. Kvalitets- uppföljning ska enligt Utredningen om sammanhållen information 68SOU 2021:4, s. 334 och s. 503–504. 69SOU 2021:4, s. 503–504 och s. 523–526. Bakgrund, problembild och analys inom vård och omsorg (S 2019:01) ses som en ytterligare möjlighet att, vid sidan av den existerande ordningen med kvalitetsregister, göra uppföljning av kvaliteten i hälso- och sjukvård och socialtjänst.70 4.3.2Kvalitetsregister syftar till att främja god kvalitet i hälso- och sjukvården Kvalitetsregister innehåller strukturerade uppgifter från flera vård- givare om vad som görs inom hälso- och sjukvården och vilka resultat som nås för varje patient.71 Genom registren möjliggörs jämförelse inom hälso- och sjukvården på nationell eller regional nivå. Kvalitets- register skapar därmed förutsättningar för ett systematiskt förbätt- ringsarbete i verksamheterna och kan därför bidra till en ökad kvalitet och en mer jämlik hälso- och sjukvård.72 Registren startas, byggs upp och drivs av professionerna som använder dem för kontinuerligt förbättringsarbete.73 Regleringen av vilka personuppgifter som får finnas i kvalitets- register ser lite annorlunda ut än för hälsodataregister (se 7 kap. 8 och 8 a §§ patientdatalagen). Det innebär att utformningen av kvalitets- registren är mer flexibel än utformningen av de författningsreglerade hälsodataregistren, och att de kan innehålla många, specifika variabler. Det är också möjligt för patienten att motsätta sig behandling av hans eller hennes personuppgifter i ett kvalitetsregister (7 kap. 2 § patientdatalagen) och det är frivilligt för vårdgivare att rapportera till kvalitetsregister. En fördjupad beskrivning av regleringen av kvali- tetsregister lämnas i kapitel 3, Gällande rätt. Täckningsgraden, det vill säga hur stor andel av den avsedda popu- lationen som återfinns i registret, varierar hos de olika kvalitetsregist- ren. Täckningsgraden är av central betydelse för trovärdigheten i ett registers utdata, och den påverkar hur olika typer av indikatorer kan 70SOU 2021:4, s. 523–526. 71Hanna , ”Vad är ett nationellt kvalitetsregister”, I i hälso- och sjukvården, red. , och (: , 2014), s. 11. 72Kjell , ”Kvalitetsmätning inom hälso- och sjukvården”, i i hälso- och sjukvården, red. , och (: , 2014), s. 25. 73Hanna , ”Kvalitetsregistrens organisering”, i i hälso- och sjukvården, red. , och (: , 2014), s. 38. Bakgrund, problembild och analys och bör tolkas.74 Det finns också stora skillnader i anslutningsgrad mellan registren. Anslutningsgrad avser andelen rapporterande verk- samheter som registret omfattar.75 Det är betydande skill- nader när det gäller täcknings- och anslutningsgrad i kvalitetsregist- ren för barn- och ungdomshälsovårdens verksamheter, detta beskrivs närmare för respektive register nedan. Utredningen bedömer att den låga anslutningsgraden och därmed täckningsgraden i några av de be- fintliga registren medför begränsade möjligheter att på nationell nivå följa barn- och ungdomshälsovårdens utformning och innehåll genom kvalitetsregistren. Anslutning till kvalitetsregister kräver ett förberedande arbete från vårdgivaren, bland annat för att tillhandahålla en teknisk infra- struktur som ger åtkomst till information i journalen. För flera kva- litetsregister, däribland kvalitetsregistren för barn- och ungdoms- hälsovårdens verksamheter, överförs kvalitetsdata automatiskt, direkt från anslutna journalsystem.