sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Kunskapshöjande insatser behövs över hela landet, det är angeläget att målgrupperna nås i alla regioner. Med ett vårdsöksystem som möjliggör sökning av alternativ till patienter som regionen inte kan ge vård inom vårdgarantins gränser kan vården totalt sett nyttjas mer effektivt och kan bli mer jämlik om den samlade kapaciteten i landet används fullt ut. Stödet till pilotverksamhet är direkt riktat till regionerna i syfte att uppnå ökad kapacitet och produktivitet i samverkan mellan regioner och i samverkansregioner. Det kan exempelvis påverka arbetet med produktions- och kapacitetsplanering och upphandling. Totalt sett kan det bidra till en starkare mer personcentrerad vård, en effektiv resursanvändning och större fokus på arbetet med att öka tillgäng- ligheten och korta väntetider. Pilotverksamhet kan leda till geografisk jämlikhet när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård för de ingående regionerna men kan inledningsvis innebära geografisk ojämlikhet för regioner utan sam- verkan i jämförelse med de samverkande regionerna. kan förväntas att sådan verksamhet får spridning om det visar sig få goda effekter på tillgängligheten, vilket kan visas av den följeforskning som ska bedrivas. I vilken utsträckning stödet kan bidra är också avhängigt vilket intresse som finns i regionerna för ett sådant stöd. 12.7.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet De föreslagna författningsändringarna säkerställer att befolkningen, oavsett var man bor i landet, har tillgång till kvalitetssäkrad hälso- och sjukvårdsinformation och tillgång till kvalificerad hälso- och Utredningen menar att tillgång till hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans kan vara av särskild betydelse i gles- bygd, där tillgången till vårdenheter inte är lika god och där avstån- den är större. Ökad nationell samordning och gemensam utveckling kan också tänkas särskilt gynna mindre regioner som har små möj- ligheter att driva utveckling på egen hand. Det föreslagna författningskravet om att vid behov samarbeta kring besvarande av samtal vid allvarlig händelse syftar till att för- bättra förutsättningarna att upprätthålla tillgången till hälso- och sjukvårdsrådgivning via telefon även i händelse av allvarlig sam- hällsstörning. Kriser kan drabba hela eller stora delar av landet, eller vara av mer lokal karaktär och drabba en eller ett fåtal regioner. För- slaget skapar förutsättningar att jämna ut oförutsedda förändringar i efterfrågan av tjänsten, och skapar därmed också förutsättningar för ökad jämlikhet över landet. Resurssvagare grupper har generellt sett en sämre förmåga och förutsättningar att själva ta reda på och ta till sig information. De kan också ha sämre kunskap om hälso- och sjukvårdsystemet och därför ha svårare att bedöma när och var de bör söka vård. Tillgång till kvalitetssäkrad hälso- och sjukvårdsinformation och kvalificerad hälso- och sjukvårdsrådgivning kan vara av särskild vikt i sådana situationer. Förtydligandet att hälso- och sjukvårdsrådgivningen som ges via telefon ska vara tillgänglig även på andra språk innebär dessutom bättre förutsättningar för personer som inte talar svenska att ta del av rådgivningen, vilket också kan ha en utjämnande effekt både när det gäller hälsa och tillgång till hälso- och sjukvård. Att rådgivningen ska utgå från ett medicinskt rådgivnings- och hänvisningsstöd kan bidra till ökad likvärdighet i bedömningar och råd mellan socioekonomiska grupper, eftersom det ökar systema- tiken och förutsättningarna att bedömningarna görs utifrån sym- tomen och utifrån andra faktorer, exempelvis hur man uttrycker sig. Kravet att hälso- och sjukvårdsrådgivning ska tillhandahållas dyg- net runt och åtminstone via telefon säkrar tillgången till tjänsten för personer som inte har tillgång till, eller förmåga att använda, inter- net, vilket i större utsträckning gäller äldre än yngre invånare. Överenskommelse mellan staten och SKR Den föreslagna överenskommelsen syftar till regiongemensam ut- veckling av hälso- och sjukvårdsrådgivningen, vilket utredningen sammantaget menar bidrar till ökad likvärdighet över landet. Inom överenskommelsen föreslås insatser för att främja att samma in- formation så långt som möjligt ska vara tillgänglig för invånare i hela landet i frågor som är oberoende av var man bor. Därtill kan region- erna göra regionala tillägg i den mån det behövs för att anpassa för lokala förhållanden, men så mycket information som möjligt ska vara lika i hela landet. Andra insatser i överenskommelsen handlar om en regiongemensam utveckling av nya typer av tjänster inom 1177 Vårdguiden och att komma överens om ett utbud av e-tjänster som är tillgängliga för befolkningen i hela landet. Gemensam ut- veckling och större inslag av nationell information kan tänkas vara av särskild vikt i mindre regioner som har mindre personella och ekonomiska resurser att driva utveckling på egen hand. kan gemensam utveckling av utbud av e-tjänster bidra till att invå- nare har samma tillgång till sådana tjänster i hela landet och till- gången till e-tjänster blir därmed mer jämlik. Det är också av vikt att tjänsterna utvecklas och anpassas så att alla invånare kan ha samma nytta av dem oavsett bakgrund och personliga förutsättningar. Utredning om en nationell digital infrastruktur Den föreslagna utredningen i sig bedöms inte ha någon påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet. 12.7.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet Granskningen i sig bör inte ha någon påverkan på socioekonomisk eller regional jämlikhet. Däremot innebär förbättrad kvalitet i vänte- tidsdatabasen bättre uppföljning, analys och jämförelser när det gäller väntetider, vilket i förlängningen kan bidra till ökad regional jämlikhet. Att beakta jämställdhet i arbetet med tillgänglighet är angeläget. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det finns sex jäm- ställdhetspolitiska mål där särskilt målet om jämställd hälsa är rele- vant för arbetet med tillgänglighet. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. Utredningen har uppmärksammat att det var fler pojkar än flickor som väntat än inom den specialiserade vården. Inom barn- och ungdomspsykiatrin var det också fler pojkar än flickor som väntat än de som är den överens- komna målsättningen (se kapitel 4). gjorde en jämförelse mellan av skillnader mellan kvinnor och män avseende vänte- tider till vård. Varken eller sågs några tydliga skill- nader mellan kvinnor och män i hur stor andel som fått vänta än . Men kvinnor utgör en större andel av de väntande, både vad gäller kortare och längre väntetider, eftersom fler kvinnor än män besöker vården och genomgår fler operationer/åtgärder som täcks av vårdgarantin. 12.8.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på jämställdheten Regionerna har ansvar för att den vård som ges är jämlik, att vården ges på lika villkor mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Den återkommande statliga uppföljning som utredningen föreslår, kan i sin dialog uppmärksamma skillnader mellan män och kvinnor, flickor och pojkar och i dialogen lämna en återkoppling till region- erna för det fortsatta arbetet med tillgänglighet. 12.8.2Effektivitet och valfrihet – påverkan på jämställdheten De kunskapshöjande insatserna riktas till både män och kvinnor, flickor och pojkar. Kvinnor kan ha större nytta av insatserna genom att fler kvinnor söker vård och fler kvinnor än män därför väntar på vård. Inom den specialiserade vården kan pojkar ha större nytta av insatserna då det är fler pojkar än flickor som väntar på vård. De kunskapshöjande insatser som föreslås ska anpassas efter olika grupper så att alla kan få del av dem, såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. Den utredning om förutsättningar för ett vårdsöksystem över vård- givare och vårdenheter med ledig kapacitet och villkor för nyttjande av den vården har inte någon direkt påverkan på jämställdhet. Men med effektivare sätt att hitta alternativ vårdgivare som innebär att den samlade kapaciteten används mer effektivt kan möjligen fler kvinnor och fler pojkar än män och flickor ha större nytta av den eftersom de i högre utsträckning väntar på vård. Inom ramen för det stöd som föreslås för pilotverksamheter förut- sätter utredningen att regionerna i sitt arbete tar hänsyn till jäm- ställdhet. Den följeforskning som föreslås kan även uppmärksamma utvecklingen avseende jämställdhet. 12.8.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på jämställdhet De föreslagna författningsändringarna bedöms inte ha några betyd- ande effekter på jämställdheten, varken positiva eller negativa. Kvinnor kan möjligen tänkas ha större nytta av hälso- och sjuk- vårdsrådgivning på distans och av en webbplats som är allmänt känd eftersom kvinnor i större utsträckning söker vård än män. Att råd- givningen ska utgå från ett medicinskt rådgivnings- och hänvisnings- stöd kan bidra till ökad likvärdighet i bedömningar och råd mellan män och kvinnor, flickor och pojkar, eftersom det ökar systematiken och förutsättningarna att bedömningarna görs utifrån symtomen och inte utifrån andra faktorer, exempelvis hur man uttrycker sig. Överenskommelse mellan staten och SKR Den föreslagna överenskommelsen bedöms inte ha några betydande effekter på jämställdheten, varken positiva eller negativa. Utredning om nationell digital infrastruktur Den föreslagna överenskommelsen bedöms inte ha några betydande effekter på jämställdheten, varken positiva eller negativa. 12.8.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på jämställdhet Granskningen i sig bör inte ha någon påverkan på jämställdheten, varken positivt eller negativt. Däremot innebär förbättrad kvalitet i väntetidsdatabasen att det finns möjlighet till bättre uppföljning och analys av skillnader i väntetider mellan män och kvinnor. Det kan i förlängningen bidra till diskussioner och ökad jämställdhet. var det över 8 500 barn och unga i åldern 0–som väntat än på första besök i specialiserad vård, se vidare kapitel 4. I detta avsnitt beskriver utredningen hur de förslag utredningen lämnar kan påverka barn och unga. 12.9.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på barn och unga Regionerna bär ansvaret för arbetet med tillgänglighet för barn och unga. En återkommande dialog med återkoppling till regionerna på deras tillgänglighetsarbete kan ge ett stöd och visa på behov av ytterligare insatser avseende tillgängligheten för barn och unga. 12.9.2Effektivitet och valfrihet – påverkan på barn och unga Ur barnperspektiv är det särskilt viktigt med tydlighet i ansvaret och därmed också att kunskap om ansvaret är hög. Det är regionens ansvar att se till att barn ges vård i rimlig tid och senast inom vård- garantins gränser. Det är också angeläget att den överenskomna målsättningen om tid till besök, utredning eller behandling inom BUP följs i så hög utsträckning som möjligt. Barn är i stor utsträckning beroende av sina vårdnadshavare. Barn som har vårdnadshavare utan förmåga att, eller kunskap om hur de kan hjälpa sitt barn med vårdgarantin och vårdval är särskilt utsatta. Det är viktigt att vårdgivare och vårdpersonal som möter barn och unga har god kunskap om vårdgaranti, den överenskomna mål- sättningen till barn- och ungdomspsykiatrin och patien- tens valmöjligheter så att de har bästa förutsättningar att säkerställa att barn ges vård i rimlig tid. Vårdnadshavare behöver god kunskap om vårdgaranti och valmöjligheter i vården för att ha bästa förut- sättningar att vara ett stöd för sitt barn. Även lite äldre barn och unga behöver själva kunskap om sina möjligheter när det gäller vård- garanti och valmöjligheter i vården så att de har goda förutsättningar att vara delaktiga i beslut som rör dem. Hög kunskapsnivå är därför angeläget. Enligt utredningens iakttagelser råder generell brist på kunskap både bland vårdens medarbetare och bland patientgrupper och invånare, där barn och vårdnadshavare ingår. Kunskapshöjande insatser är därför viktigt för att ge bästa förutsättningar för att barn ges vård i rimlig tid. Den utredning som föreslås har inte direkt påverkan på barn och unga, men i förlängningen kan ett vårdsöksystem effektivisera arbe- tet med att hjälpa barn och unga till annan vårdgivare när vård- garantin eller målsättningen inom BUP inte kan hållas och kan därmed leda till kortare väntetider för barn och unga. Förslaget om pilotverksamhet för ökad produktivitet och effekti- vitet i samverkan mellan regionerna kan i förlängningen påverka barn och unga, beroende på hur regionerna väljer att använda medlen. Utredningen utgår från att regionerna tar hänsyn till barnrättsper- spektivet i den pilotverksamhet som staten kan stödja. Arbetet med barn och unga kan också synliggöras med hjälp av den följeforskning som föreslås. 12.9.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på barn och unga Barn är i stor utsträckning beroende av sina vårdnadshavares för- måga att bedöma vårdbehov och att de uppsöker vård vid behov. Sammantaget bedömer utredningen att förslagen för en mer nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning kan påverka barns hälsa och möjlighet att få hälso- och sjukvård positivt, medan det inte bör finnas några särskilda risker eller negativa effekter för barnen som en konsekvens av förslagen. Hälso- och sjukvårdsrådgivningen används i stor utsträck- ning av vårdnadshavare för att söka information och hjälp som gäller barn. Tillgång till kvalificerad hälso- och sjukvårdsrådgivning och kvalitetssäkrad hälso- och sjukvårdsinformation stärker vårdnads- havares förmåga, och gynnar därigenom också barn. På samma sätt bedöms tillgången till hälso- och sjukvårds- information på webben och utveckling av mer digitala tjänster leda till möjliga positiva effekter för barn. Äldre barn är vana att söka information på webben och att använda digitala tjänster. Att till- handahålla sådana möjligheter kan därför ge barn en naturlig ingång till hälso- och sjukvården och bidra med kunskap om hälsa och hälso- och sjukvård. Genom att information finns att läsa när barnet har tid och möjlighet kan det också påverka barnets delaktighet i sin vård på ett positivt sätt, genom att barnet får möjlighet att förbereda sig och inhämta information på förhand inför ett vårdbesök. Information och rådgivning som ges ska också vara anpassade så att barn och unga kan förstå och ta till sig dem, när de själva tar kon- takt med hälso- och sjukvårdsrådgivningen eller använder infor- mation och tjänster på webben. 12.9.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på barn och unga Granskningen i sig har inte någon påverkan på barn och unga, varken positiva eller negativa. Däremot innebär förbättrad kvalitet i vänte- tidsdatabasen att det finns möjlighet till bättre uppföljning och ana- lys av väntetider med fokus på barn och unga. Inte minst finns det behov av förbättrad kvalitet i rapportering av väntetider inom BUP. beslutade om integrationspolitiken 1997 (prop. 1997/98:16) , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till inte- grationspolitik. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet omfattar nyanlända. Med nyanlända invandrare avses här i huvudsak personer som har beviljats uppehållstillstånd som skydds- behövande och deras anhöriga. I en konsekvensutredning ska förslag som kan påverka förut- sättningarna för det integrationspolitiska målet avseende exempelvis hälso- och sjukvård analyseras. Det är regionerna som har ansvar för att vård ges på lika villkor. Utredningen har inte tillgång till uppgifter om hur väntetider för- delas mellan olika grupper i befolkningen och kan därför inte redogöra för hur jämlik vården är avseende väntetider för nyanlända i jämförelse med för övriga invånare. 12.10.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på integration Den kommitté för årlig tillgänglighetsdialog som utredningen före- slår, kan bidra i arbetet med integration genom att uppmärksamma regionerna på frågor om jämlikhet inklusive nyanlända när det gäller tillgänglighetsarbetet. 12.10.2 Effektivitet och valfrihet – påverkan på integration De kunskapshöjande insatserna ska anpassas för olika grupper, och kan därmed påverka integrationen i positiv riktning. Kunskaps- höjande insatser om vårdgaranti och patientens valmöjligheter kan till exempel riktas till nyanlända och utrikes födda. Det är angeläget att alla har kunskap om vårdgarantin och om valmöjligheter i vården. Den utredning om vårdsöksystem som utredningen föreslår har inte någon direkt påverkan på integrationspolitiska målet. Inom ramen för det stöd som föreslås för pilotverksamheter förut- sätter utredningen att regionerna i sitt arbete tar hänsyn till aspekter som rör integration. I den följeforskning som ska bedrivas kan frå- gor om jämlikhet för nyanlända i förhållande till övriga invånare uppmärksammas. 12.10.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på integration I utredningens förslag om att erbjuda hälso- och sjukvårdsrådgiv- ning på distans och på en känd webbplats ingår krav om att hälso- och sjukvårdsrådgivning under vissa förutsättningar ska vara till- gängliga på andra språk. Detta innebär bättre förutsättningar för personer som inte talar svenska att ta del av rådgivningen. 12.10.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på integration Granskningen av väntetidsdatabasen har ingen effekt på integra- tionen. 12.11 Påverkan på miljö och klimat 12.11.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på miljö och klimat Den statliga tillgänglighetsdialog som utredningen föreslår innebär resande för dialog vid platsbesök hos de 21 regionerna. Resande påverkar miljö och klimat men i begränsad utsträckning, resande kan också göras genom val av miljövänliga transportalternativ. 12.11.2 Effektivitet och valfrihet – påverkan på miljö och klimat Miljö och klimat påverkas inte eller är svårbedömt, eventuella miljö- effekter gäller resande. En ökad kunskap om vårdgarantin och val- frihet som leder till att patienter erbjuds vård i annan region eller väljer vård i högre utsträckning i annan region kan innebära ett ökat resande som kan ge negativ effekt på miljö och klimat, men det kan också vara så att den enhet som patienten kommer till rent geo- grafiskt kan ligga närmare för patienten eller ha bättre möjligheter till kommunala transporter. Då kan valet ge en positiv miljöeffekt jämfört med om patienten kommer till vårdgivaren i sin hemregion. En utredning om vårdsöksystem kan ha viss negativ påverkan på miljön med avseende på transporter, då det är troligt att utred- ningens sekretariat behöver besöka regionerna. miljö och klimat men i begränsad utsträckning med en resa per region, resande kan också göras genom val av miljövänliga trans- portalternativ. Det finns också möjlighet att ersätta fysiska möten med videomöten, det skulle minska effekten på klimat och miljö. Utredningens förslag om stöd till pilotverksamheter för ökad sam- verkan mellan regioner, kan innebära ett ökat resande för patienter eller medarbetare mellan regionerna, men utredningen bedömer att det inte behöver ske i någon större omfattning. Resande påverkar miljö och klimat men resande kan också göras genom val av miljö- vänliga transportalternativ. 12.11.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på miljö och klimat Utredningen bedömer att förslagen inte har några betydande kon- sekvenser för miljö och klimat. Möjligen kan en säkrad kvalitativ hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans innebära att antalet fysiska besök i hälso- och sjukvården minskar, om råd om insatser som den enskilda själv kan vidta räcker för de aktuella symtomen och patienten får dessa genom hälso- och sjukvårdsrådgivningen på distans i stället för att besöka en vårdcentral eller akutmottagning. Det kan innebära minskat resande och eventuellt också minskad klimatpåverkan genom att digitalisering kräver mindre av hälso- och sjukvårdens byggnader och fysiska utrustning. Men utredningen bedömer att den här typen av effekter i så fall är mycket marginella när det gäller miljö- och klimatpåverkan. 12.11.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på miljö och klimat Utredningen bedömer att granskningen inte någon betydande på- verkan på miljö och klimat, varken positivt eller negativt. 12.12Förslagens överensstämmelse med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Det är endast inom uppdraget avseende hälso- och sjukvårdsrådgiv- ning som förslag till författningsändringar lämnas. Utredningen bedömer att förslagen överensstämmer med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen och att de inte medför några konsekvenser för det svenska EU-medlemskapet. Hälso- och sjukvård är en nationell behörighet, och det är medlems- staterna som finansierar, förvaltar och organiserar sina hälso- och sjuk- vårdssystem. Utredningens förslag ligger inom hälso- och sjukvårdens område. De författningsändringar som föreslås gäller ändringar i den svenska hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Som utredningen beskrivit ovan kan vissa konsekvenser för företag och konkurrens uppstå, men utredningen föreslår inga förändringar av regelverket när det gäller konkurrens eller offentlig upphandling. Inte heller i övrigt föreslår utredningen några förändringar som påverkar . I sammanhanget kan det nämnas att det pågår arbete inom EU med att öka samordning och styrning när det gäller information, snarare än att decentralisera, genom förordningen om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster.5 Förordningen syftar till att göra det enklare för medborgare inom EU att agera över gränserna, till exempel flytta till ett annat land eller arbeta i ett annat land än där man bor. I förordningen regleras en gemensam digital ingång på EU-nivå, som sedan lotsar användarna vidare till relevant information och relevanta digitala tjänster i varje medlemsstat. Myndigheten för digital förvaltning stödjer utveck- lingen av detta i . Regionerna behöva beakta detta avseende arbetet med den webbplats som utredningen föreslår. 5EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012, 2017/0086 (COD). 12.13 Konsekvenser för den personliga integriteten Utredningen har i sitt arbete beaktat skyddet för den personliga integriteten. Skyddet för den personliga integriteten och rätten till respekt för privatlivet skyddas både av internationella regelverk och av nationell rätt. En övergripande beskrivning av de regelverk som utredningen har beaktat när det gäller denna fråga finns i avsnitt 3.6. Utredningen föreslår inga förändringar som utökar möjlighet- erna att överföra eller på annat sätt behandla personuppgifter eller några ändringar i gällande lagstiftning om sekretess eller tyst- nadsplikt. Gällande regelverk om dataskydd, sekretess och tystnads- plikt ska alltså även fortsättningsvis tillämpas i fråga om sådan verk- samhet som utredningen föreslår regleras. 12.13.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – konsekvenser för den personliga integriteten Den kommitté för årlig tillgänglighetsdialog som utredningen före- slår kommer ha som underlag regionernas handlingsplaner och årliga rapportering som inte innehåller känsliga personuppgifter, myndig- heters publicerade rapportering på området samt använda aggregerade data från aktuella databaser och register. Kommitténs arbete kommer därmed inte ha någon påverkan på den personliga integriteten. 12.13.2Effektivitet och valfrihet – konsekvenser för den personliga integriteten Det uppdrag om kunskapshöjande insatser som utredningen föreslår är riktade till olika grupper så som invånare generellt, patientgrupper och aktörer i vården.