sou · H9B385 · 2021-10-28 00:00:00 — Vägar till ett tryggare samhälle Vägar till ett tryggare samhälle Samtida och framtida kriminalpolitiska utmaningar SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté i form av en trygghetsberedning (dir. 2020:32) med uppdrag att bistå regeringen med underlag till utformningen av en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik som ska bidra till att uppfylla de kriminalpolitiska målen att minska brottsligheten och öka människors trygghet. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2021:8) för utredningen med innebörden att uppdraget ändras på så sätt att delredovisningen ska lämnas tillsammans med delredovisningen . Regeringen har därefter beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2021:62) för utredningen. Av dessa framgår att uppdraget ändras på så sätt att kommitténs uppdrag att bedöma samhällets förmåga att möta de kriminalpolitiska utmaningarna även ska omfatta övergripande frågor om kompetensbehov hos och andra brottsbekämpande myndigheter. Uppdraget ändras vidare på så sätt att uppdraget att genomföra en genomlysning av hur ett modernt straffsystem bör vara utformat för att kunna bidra till de kriminalpolitiska målen utgår. Till ledamöter i kommittén förordnades riksdagsledamöterna (M), (C), (KD), (S), (SD), (M), (S), (SD), (S) (ordförande), (L), (V) och ersättaren i (MP). entledigades (MP) från uppdraget som ledamot. förordnades (MP) som ledamot. entledigades (S) från uppdraget som ledamot och ordförande. förordnades (S) som ledamot och ordförande. entledigades (M) från uppdraget som ledamot. förordnades (M) som ledamot. Följande personer har biträtt kommittén som sakkunniga: kanslirådet , departementssekreteraren , ämnesrådet , kanslirådet och ämnesrådet . entledigades från uppdraget som sakkunnig. förordnades kanslirådet som sakkunnig. entledigades från uppdraget som sakkunnig. förordnades kanslirådet som sakkunnig. entledigades från uppdraget som sakkunnig. förordnades departementssekreteraren som sakkunnig. entledigades och från uppdraget som sakkunniga. Följande personer har biträtt kommittén som experter: undervisningsrådet , , utredaren , , projektledaren , , processledaren , Delegationen mot segregation, experten , Kommuner och Regioner, institutionschefen , , processägaren , , utredaren , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, advokaten , advokater, brottsförebyggande samordnaren , i , brottsförebyggande samordnaren , i , senioranalytikern , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, forsknings- och utvecklingsrådet , , chefen för utvecklingscentrum , , chefsåklagaren , , regionspolischefen , , enhetschefen , , generalsekreteraren , Stiftelsen , experten , Kriminalvården, operativa chefen , Säkerhetspolisen, avdelningschefen , , utredaren , , verksjuristen , , seniora utredaren , , utredaren , och hovrättsrådet , . entledigades från uppdraget som expert. hetspolischef , Säkerhetspolisen som expert. entledigades från uppdraget som expert. förordnades samordnaren , som expert. entledigades från uppdraget som expert. förordnades utredaren , som expert. entledigades från uppdraget som expert. förordnades seniora rådgivaren , som expert. entledigades från uppdraget som expert. förordnades avdelningschefen , Säkerhetspolisen som expert. Som kanslichef anställdes departementsrådet . entledigades från uppdraget som kanslichef. anställdes ämnesrådet . som kanslichef. Forskningsledaren har varit utredningssekreterare till och med . Lektorn har varit utredningssekreterare . Kriminologen har varit utredningssekreterare . har varit utredningssekreterare . Kommittén, som har antagit namnet Trygghetsberedningen, överlämnar härmed delbetänkandet Vägar till ett tryggare samhälle, SOU 2021:85. Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande. 1 Samtida och framtida kriminalpolitiska 1.1Trygghetsberedningen – en arena för diskussion och dialog mellan ledamöter och experter............................. 1.2Uppdraget att skapa förutsättningar för en brett förankrad och kunskapsbaserad kriminalpolitik ................... 1.2.1En kriminalpolitik som är brett förankrad på flera sätt ............................................................... 1.2.2En kunskapsbaserad kriminalpolitik med utrymme för ideologi och värderingar ................... Kommitténs arbete med att identifiera En långsiktig kriminalpolitik.................................................. 2.2En brett förankrad kriminalpolitik som tar hänsyn till lokala variationer ............................................................... Olika utmaningar i stad och land............................ 2.2.2Förtroendet för rättsväsendet behöver upprätthållas i hela samhället .................................. 2.3Fortsatt internationalisering av samhället Fortsatt digitalisering av samhället och brottsligheten ........ karaktär och skapar därmed också nya Internet en arena för hat, hot och kränkningar..... Omfattande utmaningar i socialt utsatta områden............... 2.5.1Dödligt våld och skjutningar med koppling till kriminella miljöer............................................... Mäns våld mot kvinnor .......................................................... Våld i nära relation .................................................. Barns och ungas delaktighet och utsatthet för brott............ Barn och ungas delaktighet i brott......................... Barn och unga är en brottsutsatt grupp ................. 2.8Ekonomisk och organiserad brottslighet riktad mot 2.9.1CAN spår en ökning av bruket och pekar på behovet av en effektiv vård och att narkotikapolitikens effekter utvärderas................. 2.9.2Den narkotikarelaterade dödligheten har minskat men är alltjämt högre än i andra 2.9.3Över hälften av klienterna i Kriminalvården har problem med missbruk av narkotika både före och efter frihetsberövandet ............................ 2.9.4Narkotikahandeln pekas ut som ett stort problem i utsatta områden och har stark koppling till gängskjutningar.................................. 2.9.5Narkotikabruk ökar risken att begå och utsättas för brott .............................................. Förändringar i extremistmiljöerna ......................................... Hur utmaningarna ska prioriteras bestäms av både ideologiska värderingar och kunskap..................................... Riskfaktorer för brott och förklaringar till brottslighetens utveckling och fördelning ..................... Perspektiv på brottslighetens utveckling............................... Förändringar i kontroll- och Alkoholkonsumtion och brottslighet .................... 3.2Perspektiv på brottslighetens omfattning Strukturella socioekonomiska faktorer .................. 3.2.2Social desorganisation och brottslighetens 3.2.3Allmänprevention och moralbildning genom Riskfaktorer för brott på individ- och gruppnivå ................. Ålder och brott ........................................................ Psykisk ohälsa och beroendeproblematik ............ Kön och brott ........................................................ Gäng- och nätverksbaserad våldsbrottslighet ...... Mäns våld mot kvinnor ......................................... Brottslighetens struktur och utveckling ...................... 4.1Brottslighetens utveckling – en historisk tillbakablick på stöld och misshandel........................................................ Utvecklingen av misshandel och stöldbrott ........ 4.2Den kända brottslighetens utveckling med fokus 4.2.2Utvecklingen av anmälda brott och lagförda 4.3 Den kända brottslighetens struktur /2020 ............. 4.4.1Kvantitativa prognoser baserade på den 4.4.2Tidigare prognoser över brottslighetens utveckling på lång sikt utifrån 4.5 Sammanfattande avslutning ................................................. 4.5.2Brottslighetens utveckling med fokus Brottsutvecklingen på såväl kort som lång sikt... Vad är trygghet? Hur kan man mäta otrygghet och oro?............................... Vem är trygg och vad påverkar? Kvinnors otrygghet ett väl etablerat mönster ..... 5.3.2Otrygghet och skillnader i Områdesmässiga skillnader i rädsla för brott...... 5.3.4Vilken är relationen mellan trygghet Oro att själv utsättas för olika former av brott ... Otrygghet och internet......................................... Oro för närstående en vanlig form av oro ........... 5.4Otrygghet får konsekvenser både på individ- 5.4.1Konsekvenser av oro för brott enligt NTU och skolundersökningen om brott ....................... Utveckling av otrygghet i olika Utveckling av otrygghetens konsekvenser .......... Jämförelser med andra länder............................................... 5.7Sammanfattande diskussion om kriminalpolitiska Kvinnors och flickors otrygghet .......................... Otrygghet i socialt utsatta områden..................... Särskilt yttrande volym 1 .................................................. 2 Samhällets förmåga att ge stöd och skydd Definition av begrepp ........................................................... 6.2Samhällets skyldigheter gentemot brottsutsatta vilar på internationella avtal .......................................................... 6.3Flera olika aktörer har ansvar för stöd till och skydd av brottsutsatta i ....................................................... Att ge brottsutsatta stöd är viktigt av flera skäl.................. Särskilt utsatta och särskilt sårbara brottsoffer................... Vissa grupper utsätts mer än andra....................... Sårbarhet bestäms av flera faktorer ...................... 6.5.3Stöd till brottsoffer påverkas av samhällets 6.6 Konsekvenser av brott .......................................................... Konsekvenser av brottsutsatthet bland unga....... Samhällets stöd och skydd till brottsutsatta ................ stöd till brottsutsatta och deras anhöriga.. stöd till unga brottsutsatta.......... Fler brottsoffergrupper kan behöva stöd ............ 7.1.3Kvalitetssäkring och uppföljning av brottsofferstöd är under 7.2Hälso- och sjukvårdens har en viktig roll i att uppmärksamma och behandla konsekvenserna 7.3Myndigheter i samverkan för att öka upptäckten 7.4Samtalsstöd och stöd via chatt från organisationer Ekonomisk kompensation till brottsutsatta personer ....... stöd och skydd till brottsutsatta......... om stöd till brottsoffer ......................................... 7.6.2Polismyndighetens förmåga att bedöma risk och förebygga upprepad utsatthet ....................... 7.6.3Polismyndighetens arbete med tekniskt skydd 7.7 Skydd till brottsutsatta genom kontaktförbud................... Fyra typer av kontaktförbud ................................ 7.7.2Skillnader i landet avseende andelen beviljade Överträdelser av kontaktförbud .......................... 7.7.4Myndigheterna pekar på utvecklingsområden i hur lagen om kontaktförbud tillämpas .............. 7.8 Skydd till brottsutsatta genom skyddade boenden............. Tillgången till skyddat boende är överlag god ..... Skyddat boende som insats från ... 7.8.3Tillgängligheten har ökat men för vissa grupper saknas tillgången till skydd ............ Stadigvarande boende en viktig målsättning ........ 7.8.5Integritet, trygghet, säkerhet och rättssäkerhet på skyddade boenden............... Kvalitetssäkring, uppföljning och tillsyn ............. Barns situation i skyddade boenden ..................... 7.9Resultat från Brås kortanalyser om stöd 7.9.1Sannolikheten att erbjudas ideellt stöd påverkas av olika faktorer...................................... 7.9.2Vissa uppger att de behövt stöd som inte funnits att tillgå...................................................... 7.9.3Andelen som uppger att de behövt stöd som inte funnits att tillgå har ökat ................. Samhällets ansvar i relation till brottsutsatta under 8.1Brottsutsattas erfarenheter av rättsväsendet – resultat Brottsutsattas erfarenheter av polisen.................. 8.1.2Erfarenheter av polisen skiljer sig mellan olika Information och delaktighet i rättsprocessen ..................... Gott bemötande avgörande för känslan av upprättelse ...... Digitalt bemötande och möjlighet att följa ärenden digitalt är under utveckling..................... Barns rättigheter och särskilda behov i rättsprocessen....... Vittnesstöd och vittnesskydd............................................... Säkerhet och trygghet i domstolarna ................... 8.6.4Kriminalvårdens ansvar för att skydda förhörspersoner som avtjänar straff i anstalt....... Stärkt sekretess av vittnens personuppgifter....... 8.7En utveckling mot allt fler stora brottmål föranleder diskussion om brottsutsattas upprättelse Kommitténs överväganden och förslag........................ 9.1Kunskapen om brottsutsattas behov och samhällets insatser behöver utvecklas.................................................... 9.2Behov av samlad kunskap om och utveckling av kommunernas brottsofferstöd ........................................ 9.2.1Kartläggning av kommunernas arbete 9.2.2Socialtjänstens brottsofferstöd bör utvecklas genom nationell vägledning.................................. 9.3Polismyndighetens information till brottsutsatta behöver utvecklas för att nå fram ........................................ brottsutsatta bör utvecklas och bli mer brottsutsattas personuppgifter kan underlättas .. 325 Uppdraget om att förstärka 10.2.2Uppdragen till att kartlägga, följa upp och ge vägledning avseende kommunernas brottsofferarbete arbete ............... 10.2.3Uppdragen till att utveckla Konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet............................................ Utredningens externa kontakter.................................. Anhöriga till sexuellt utnyttjade barn Barnens rätt i samhället Center mot våldsbejakande extremism Glöm aldrig Pela och Group of Experts on Action against Violence against Women and Domestic Violence Inspektionen för vård och omsorg Myndigheten för ungdoms- och civilsam- Nätverket för kommunalt brottsförebygg- Nationellt centrum för kvinnofrid för anhöriga till vålds- transpersoners, queeras och intersexpersoners för kvinnojourer och tjej- Tjejers rätt i samhället Victims of Crime Implementation Analysis of Rights in Europe Kommitténs uppdrag är i korthet att •analysera och bedöma rättsväsendets och andra aktörers förmåga att möta dessa utmaningar på såväl det brottsförebyggande som det brottsbekämpande området •bedöma i viken grad det finns förmåga hos berörda aktörer i samhället att ge stöd och skydd till brottsutsatta •överväga på vilket sätt forskning och innovation i högre grad kan knytas till det praktiska arbetet med att förebygga och utreda brott •bedöma övergripande frågor om kompetensbehov hos och andra brottsbekämpande myndigheter. Kommitténs uppdrag att lämna förslag till en inriktning för en modern sammanhållen straffrätt som ska bidra till att uppnå de kriminalpolitiska målen har utgått. Kommitténs arbete och utgångspunkter Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att bistå regeringen med underlag till utformningen av en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik som ska bidra till att uppfylla de kriminalpolitiska målen att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Beslutet att tillsätta kommittén är en del av regeringens 34-punktsprogram mot gäng- 1Kommittédirektiven framgår i sin helhet i bilaga 1–3. kriminalitet som presenterades . Kommitténs uppdrag är dock bredare än att bara omfatta gängkriminaliteten. Kommittén ska lämna årliga delredovisningar –2023. Ett slutbetänkande ska lämnas . har publicerat rapporten , brottsligheten och rättsväsendets myndigheter. Kommittén har genom dialog med experter (forskare samt representanter för myndigheter och civilsamhället) tagit del av erfarenheter och kunskap om olika kriminalpolitiska utmaningar som samhället står inför. En av de mest uppmärksammade kriminalpolitiska utmaningarna just nu är uppgörelser mellan kriminella gäng och nätverk med skjutningar och sprängningar som följd. Utifrån kommitténs uppdrag finns skäl att identifiera även andra problem och utmaningar som finns inom det kriminalpolitiska området samt att göra en bedömning av vilka utmaningar som kan uppstå på givet förändringar i samhället i stort. I volym 1, behandlas de kriminalpolitiska utmaningar som samhället står inför och . Delbetänkandet innehåller underlag för framtida diskussioner om åtgärder och samhällets förmåga att hantera brottslighet och otrygghet. Kommittén avser att i kommande delbetänkanden lämna förslag på hur identifierade kriminalpolitiska utmaningar kan mötas. Kommittén har identifierat en rad olika kriminalpolitiska utmaningar, från specifika brottstyper till bredare samhällsutvecklingar. Nedan följer en redogörelse för dessa utmaningar. Behovet av en långsiktig kriminalpolitik I kommitténs dialoger med experter lyfts behovet av en långsiktig kriminalpolitik utifrån flera olika aspekter. Det beskrivs som viktigt att •uppnå bred och långsiktig förankring på alla nivåer, från rikspolitiken till de lokala aktörerna, om vilka problem och åtgärder som ska prioriteras •identifiera och arbeta med vissa fokusområden på lång sikt vid sidan av nya frågor och kriminalpolitiska problem som kan uppkomma •det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet hos aktörer utanför rättsväsendet (exempelvis kommuner och regioner) är strukturerat, långsiktigt och står i proportion till såväl verksamheternas resurser som de lokala problem som finns •det långsiktiga arbetet planeras och har ett brett angreppssätt som inbegriper flera politikområden för att skapa möjligheter för långsiktiga effekter på både samhälls- och individnivå. Samverkan mellan myndigheter, regioner och andra aktörer är en central del av detta arbete •det finns förutsättningar för en långsiktig kriminalpolitik genom långsiktig finansiering och kompetensförsörjning hos berörda aktörer. Såväl rättssystemet som andra samhällsystem behöver vara moderna och flexibla för att kunna anpassas till nya behov. En brett förankrad kriminalpolitik Kriminalpolitiken ska vara brett förankrad i bemärkelsen att den är relevant för hela landet och för olika grupper i samhället. En viktig aspekt av en brett förankrad kriminalpolitik är att förtroendet för rättsväsendet upprätthålls i hela samhället. Ett högt förtroende för rättsväsendet påverkar benägenheten att anmäla brott och att vittna. Det är därför angeläget att öka förtroendet hos de grupper som enligt undersökningar rapporterar ett lägre förtroende. Vad som utgör kriminalpolitiska utmaningar kan också skilja sig mellan olika delar av landet. Det är därför också angeläget att hitta en balans mellan en nationellt hållbar kriminalpolitik och prioriteringar och åtgärder utifrån en lokal problembild. Fortsatt internationalisering av samhället och brottsligheten Samarbetet mellan människor och verksamheter över nationsgränserna har ökat. Att även brottsligheten alltmer rör sig över nationsgränser är en kriminalpolitisk utmaning. Personer kan t.ex. resa till i syfte att begå brott, svenska medborgare kan begå brott utomlands, och brott som utförs i andra länder kan drabba många personer i . Den gränsöverskridande brottsligheten innefattar bl.a. bedrägeribrott, narkotika- och vapensmuggling, människohandel, sexuella övergrepp mot barn och ekonomisk brottslighet. Fortsatt digitalisering av samhället och brottsligheten Digitaliseringen är en bred samhällstrend som påverkar brottslighetens karaktär och som ställer nya krav på rättsväsendets förmåga. Genom internet kan stora mängder brott begås mot många människor vid ett enskilt tillfälle. Den digitala världen är också svårare att övervaka och kontrollera. Utredningar av komplicerad it-relaterad brottslighet genererar ofta stora mängder information som kräver omfattande resurser i den brottsutredande fasen. Bedrägerier är en typ av brottslighet som ökat i både omfång och komplexitet till följd av utvecklingen. Vidare är internet en arena för hat, hot och kränkningar. Vid bedrägerier är äldre en sårbar grupp som kan utnyttjas, och ifråga om hot och kränkningar över internet är kvinnor och unga personer överrepresenterade bland brottsutsatta. Digitaliseringen medför också en ökad risk för att myndighetsrepresentanter, förtroendevalda och journalister utsätts för hat och hot, men även att åsiktspolarisering och radikalisering underlättas. Den it-relaterade brottsligheten skapar behov av kompetensutveckling hos de brottsutredande myndigheterna. Omfattande utmaningar i socialt utsatta områden I bostadsområden med stora sociala och ekonomiska utmaningar finns ofta en mångbottnad problembild. Det kan t.ex. handla om boende- och skolsegregation och brist på gemenskap mellan grupper. Brottslighet och otrygghet är ofta ett större och mer synligt problem i socialt utsatta områden. Våld och oroligheter i det offentliga rummet har en påverkan på stora grupper av de boende, och stöldrisk, hot och påtryckningar kan också drabba företagares vilja att etablera, utveckla, eller fortsätta driva verksamhet i närområdet. Närvaron av kriminella nätverk påverkar på olika sätt, t.ex. bedrivs öppen narkotikahandel och skjutvapenvåld och andra våldsuttryck förekommer i dessa områden. Detta påverkar de boende och det finns en risk att ungdomar, särskilt unga män, kommer i kontakt med kriminella miljöer och dras in i kriminalitet. En hög andel av skjutvapenvåldet kan kopplas till konflikter i kriminella miljöer. Nivån av dödligt skjutvapenvåld har ökat i , och utvecklingen skiljer sig från den i andra europeiska länder. En utmaning vid både kartläggning och bekämpning av nätverksbaserad brottslighet är den tystnadskultur som präglar de kriminella nätverken och som även kan finnas bland boende i socialt utsatta områden. Mäns våld mot kvinnor Mäns våld mot kvinnor är en stor kriminalpolitisk utmaning. Sexualbrott och våld i nära relation leder ofta till allvarliga hälsoeffekter. De kvinnor som utsatts för fysiskt, psykiskt eller sexuellt våld uppger att de har ett sämre fysiskt och psykiskt mående än befolkningen generellt. Sexualbrott påverkar kvinnors livsvillkor överlag och orsakar mycket rädsla. Arbetsplatser, skolan och hemmamiljöer är platser där många av sexualbrotten begås. Sexualbrott utgör allvarliga kränkningar av brottsoffrets integritet och påverkar livsvillkoren för den som utsatts. Anmälningar av sexualbrott har ökat , både avseende våldtäkt och sexuellt ofredande. Det är därför angeläget att rättsväsendet fortsätter att utveckla förmågan att hantera olika former av sexualbrott. Det är vanligare att kvinnor utsätts för sexualbrott och våld i nära relationer än män. I nästan samtliga fall av dödligt våld i nära relation är offret en kvinna. En del av det våld och förtryck som utövas mellan närstående är hedersrelaterat. Det finns också viss brottslighet som inte getts lika mycket uppmärksamhet, t.ex. våld i parrelationer bland unga och bland äldre samt parrelationer där det förekommer missbruk. Det är viktigt att öka kunskapen om våld i olika typer av nära relationer för att stärka samhällets förmåga att förebygga våldet. Barns och ungas brottsutsatthet och delaktighet i brott Kommittén har identifierat utmaningar kopplade till barn och ungas brottslighet och utsatthet. Utmaningarna handlar dels om att förebygga att unga börjar begå brott och rekryteras till kriminella miljöer, dels om att förebygga att de utsätts för brott. I fråga om ungas brottslighet syns det ökningar vid vissa allvarliga brottstyper under 2010- talet. Exempelvis ökar antalet unga som misstänks för mord och dråp, brott mot narkotikastrafflagen, rån, våldtäkt och brott mot vapenlagen.