sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Enligt konventionen innefattas i uttrycket personer med funktionsnedsättning bl.a. per- soner med varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar, vilka i samspel med olika hinder kan mot- verka deras fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra. ratificerade konventionen och den trädde i kraft i (prop. 2008/09:28, SÖ 2008:26). är enligt ordalydelsen i artikel 29 a förpliktad till att …säkerställa att personer med funktionsnedsättning effektivt och full- ständigt kan delta i det politiska och offentliga livet på samma villkor som andra, direkt eller genom fritt valda ombud, däribland rättighet och möjlighet för personer med funktionsnedsättning att rösta och att bli valda. För att uppnå detta krävs enligt artikeln att vidtar följande åtgärder: •säkerställa att valprocedurer, anordningar och material är ända- målsenliga, tillgängliga och lätta att förstå och att använda, Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt •skydda rätten för personer med funktionsnedsättning att rösta genom hemlig röstning i val och folkomröstningar utan hot, och att vara kandidater i val, att faktiskt inneha ämbeten samt att ut- föra alla offentliga funktioner på alla offentliga nivåer med under- lättande av användning av stödjande och ny teknik, där så är tillämpligt, •garantera att personer med funktionsnedsättning fritt kan ut- trycka sin vilja som väljare och, i detta syfte, vid behov, på deras begäran, tillåta att de vid röstning får assisteras av en av dem fritt vald person. I artikel 29 b fastställs vidare en plikt att …aktivt främja en miljö där personer med funktionsnedsättning effek- tivt och fullständigt kan delta i skötseln av offentliga angelägenheter, utan diskriminering och på samma villkor som andra, samt uppmuntra deras deltagande i offentliga angelägenheter, däribland genom i)att delta i enskilda organisationer och sammanslutningar som är verksamma i landets offentliga och politiska liv och i politiska partiers verksamhet och förvaltning, samt ii)att bilda och ansluta sig till organisationer av personer med funk- tionsnedsättning som företräder personer med funktionsnedsättning på internationell, nationell, regional och lokal nivå. Vallagen (2005:837) innehåller en rad bestämmelser i syfte att skapa likvärdiga möjligheter för väljarna att kunna rösta. De olika sätten att rösta är uttryck för att skapa så inkluderande förutsättningar som möjligt för så många som möjligt att kunna avge en röst. Vallagen erbjuder möjligheten att rösta i vallokal på valdagen, rösta , utomlands (via brev eller på en svensk utlandsmyndighet), med bud eller ambulerande röstmottagare (7 kap. Allmänna bestämmelser om röstning). Rätten och möjligheten att använda de olika sätten att rösta villkoras1 i vissa fall med olika åtgärder för att säkerställa att valens grundvärden – fria och hemliga val – kan upprätthållas. 1Särskilda villkor gäller för att kunna rösta med bud och ambulerande röstmottagare, men också för att få rösta med brev från utlandet. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Utöver de olika sätten att rösta anger vallagen villkor för de lokaler som ska användas för röstmottagning. Av 4 kap. 20, 22 och 23 §§ vallagen framgår att lokalerna ska vara lämpliga utifrån tillgänglighet, och enligt 8 kap. 7 a § vallagen får väljare med funktionsnedsättning lämna sina valkuvert till röstmottagarna utanför lokalen om den tillfälligt inte är tillgänglig för funktionsnedsatta och om det kan ske under betryggande former. Enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen ska väljare, som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får även anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. Bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar är en ny form av diskriminering enligt diskri- mineringslagen (2008:567) 2. Utgångspunkten är att personer med funktionsnedsättning inte ska få missgynnas på grund av sin funk- tionsnedsättning. Alla ska kunna vara med på lika villkor. Lagen täcker dock inte alla situationer och inte heller alla samhällsområden. Med bristande tillgänglighet avses att en person med funktions- nedsättning missgynnas genom att sådana åtgärder för tillgänglighet inte har vidtagits för att personen ska komma i en jämförbar situa- tion med personer utan denna funktionsnedsättning som är skäliga utifrån krav på tillgänglighet i lag eller annan författning och med hänsyn till de ekonomiska och praktiska förutsättningarna, varaktig- heten och omfattningen av förhållandet eller kontakten mellan verk- samhetsutövaren och den enskilde samt andra omständigheter av betydelse. Förbudet mot diskriminering gäller följande samhällsområden: arbetsliv, utbildning, arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbets- förmedling utan offentligt uppdrag, när någon startar eller bedriver näringsverksamhet, yrkesbehörighet, medlemskap i vissa organisa- tioner, varor och tjänster, allmän sammankomst, offentlig tillställning, hälsovård och sjukvård, socialtjänst, socialförsäkring, arbetslöshets- försäkring, statligt studiestöd, värnplikt och civilplikt och offentlig 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Vissa undantag från förbudet görs också på några av om- rådena. I 2 kap. 17 § diskrimineringslagen finns en bestämmelse som i första hand gäller hur anställda vid statliga och kommunala myndig- heter uppträder och bemöter allmänheten eller enskilda personer och får därigenom betydelse för valförfarandet. Bestämmelsen gäller oavsett diskrimineringsgrund och är i allt väsentligt ett förbud mot kränkande uppträdande och trakasserier (prop. 2011/12:159 s. 75). Förvaltningslagen (2017:900) reglerar handläggning av ärenden hos förvaltningsmyndigheterna och handläggning av förvaltningsärenden hos domstolarna. Av 13 § andra stycket framgår följande. En myndighet ska …(…)… göra innehållet i handlingar tillgängligt när den har kontakt med någon som har en funktionsnedsättning som all- varligt begränsar förmågan att se, höra eller tala. Bestämmelsen innebär att myndigheterna ska underlätta för enskilda med vissa funktionsnedsättningar att medverka i ett ärende. Det kan, t.ex., vara fråga om att göra innehållet i handlingar tillgängligt genom att använda punktskrift eller talsyntes. Det är ytterst myndigheten som avgör om och i vilken utsträckning behov föreligger i det en- skilda ärendet3. 7.2.5Plan- och bygglagen (PBL) (2010:900), PBL, reglerar, bland annat, till- gängligheten för lokaler och allmänna platser. En byggnad ska, enligt huvudregeln i 8 kap. 1 § punkt 3 , vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga. Enligt 8 kap. 2 § sista stycket samma lag ska hinder mot tillgänglighet till lokaler dit allmänheten har tillträde alltid avhjälpas om hindret är enkelt att avhjälpas. Bestämmelserna om enkelt av- hjälpta hinder i PBL preciseras och konkretiseras i före- skrifter, HIN. I HIN anges vilka hinder och brister i den fysiska 3Författningskommentar till bestämmelsen, prop. 2016/17:180 En modern och rättssäker för- valtning – ny förvaltningslag, s. 299. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt miljön som kan vara enkelt avhjälpta, och hur de ska eller bör åtgär- das. 7.2.6Lagen om tillgänglighet till digital offentlig service och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer syftar till att göra offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer mer tillgängliga för användare, särskilt personer med funktionsnedsättning. Med offent- liga myndigheter avses, bland annat, statliga, regionala och lokala myndigheter. Direktivet anger i artikel 4 som följer. (m)edlemsstaterna ska säkerställa att offentliga myndigheter vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att göra sina webbplatser och mobila applikationer mer tillgängliga genom att göra dem möjliga att uppfatta, hanterbara, begripliga och robusta. har en skyldighet att följa bestämmelserna i direktivet och efterlevnaden regleras genom bestämmelser i lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service och förordningen (2018:1938) om tillgänglighet till digital offentlig service. Lagen om tillgänglighet till digital offentlig service innehåller bestämmelser om krav på tillgänglighet till digital service som till- handahålls av en offentlig aktör. Med offentlig aktör avses, bland annat, en statlig eller myndighet eller en beslutande för- samling i en kommun eller en region. Lagen innehåller bestämmelser som innebär att tjänster och infor- mation som en offentlig aktör tillhandahåller genom en webbplats eller mobil applikation ska vara tillgänglig, dvs. •möjlig att uppfatta, Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Genom att följa en särskild europeisk standard (EN 301 549 V2.1.2), som i sin tur bygger på WCAG 2.1, kan webbplatser och mobila applikationer leva upp till kraven. För väljarna innebär bestämmelserna att valmyndigheternas webb- platser och mobila applikationer, t.ex. , länsstyrel- sernas, utlandsmyndigheternas och kommunernas information på hemsidan om valförfarandet, ska vara tillgänglig. Förordningen (2018:1938) om tillgänglighet till digital offentlig service utgör ett komplement till lagen och syftar till att genomföra och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer. Myndigheten för digital förvaltning, DIGG, ansvarar för gransk- ningen av efterlevnaden av de krav som anges i lagen. 7.2.7Förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderpolitiken Enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomdrivande av funktionshinderpolitiken ska myndigheter under regeringen utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderpolitiska målen. Enligt 1 § andra stycket ska …myndigheterna verka för att personer med funktionsnedsättning ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Myndig- heterna ska särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och infor- mation är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I detta arbete ska konventionen om rättigheter för personer med funktions- nedsättning vara vägledande. Myndigheten för delaktighet, MFD, har utarbetat en checklista för tillgänglighet vid röstning. Checklistan är rådgivande och riktar sig till kommunerna som ett stöd i arbetet med att välja ut och utforma lokaler för röstmottagning. Checklistan återfinns som bilaga 4. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt utbildningsmaterial till kommunerna4 innehåller rekommendationer och praktiska exempel inför arbetet med till- gänglighet, t.ex. hänvisningar till MFD:s checklista och föreskrifter om enkelt avhjälpta hinder. publikation Språklagen i praktiken – riktlinjer för tillämpning av språklagen anger att tillgång till språk bland annat om att statliga och kommunala myndigheter ska vara språkligt tillgäng- liga för alla medborgare5. Detta framgår också, enligt , av handikappförordningen6 och till viss del även av förvaltningslagen. 7.3Det funktionshinderpolitiska målet och dess inriktning Det nuvarande funktionshinderpolitiska målet och dess inriktning presenteras i regeringens proposition 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken. Propositionen framhåller att funktionshinderspolitiken tar sin utgångspunkt i inter- nationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Efter be- handling av propositionen7 är det nationella målet för funktions- hinderpolitiken som följer. …med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. För att nå det nationella målet föreslog regeringen i propositionen att genomförandet av funktionshinderpolitiken inriktas mot fyra områden. •Principen om universell utformning, •befintliga brister i tillgängligheten, •individuella stöd och lösningar för individens självständighet, samt •förebygga och motverka diskriminering. 4Valmyndighetens handbok till kommunerna 2019, s. 44 och 71. 5Språkrådet: Språklagen i praktiken – riktlinjer för tillämpning av språklagen, s. 34. 6Förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handi- kappolitiken. 7Socialutskottets betänkande 2017/18:SoU5 Nationellt mål och inriktning för funktionshinder- politiken. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Med principen om universell utformning avses sådan utformning av produkter, miljöer, program och tjänster att de ska kunna användas av alla i största möjliga utsträckning utan behov av anpassning eller specialutformning. Universell utformning utesluter inte hjälpmedel för enskilda grupper av personer med funktionsnedsättning där så behövs. Med befintliga brister i tillgängligheten avses arbetet med att iden- tifiera och åtgärda befintliga hinder för att öka tillgängligheten Ett sådant arbete behöver bedrivas systematiskt och uthålligt och före- gås av analys för att identifiera förekommande brister och hinder. Med individuella stöd och lösningar för individens självständighet avses behovet av individuella stöd och lösningar som tillhandahålls av samhället. Dessa lösningar ska ses som kompensation av brister i samhällets utformning eller kompensation av funktionsförmåga, t.ex. hjälpmedel, ledsagning, färdtjänst, särskilt stöd i skolan och person- lig assistans. Att förebygga och motverka diskriminering handlar inte bara om det direkta förbudet mot diskriminering utan även om ett förebygg- ande arbete. De fyra områdena är ömsesidigt beroende av varandra. Syftet är att de tillsammans ska bidra till ett tillgängligt och jämlikt samhälle oavsett funktionsförmåga. tillstyrkte regeringens förslag till inriktning för funk- tionshinderpolitiken8. Av regeringens Handlingsplan Agenda 2030 för åren 2018–2020 framgår att det nationella målet och inriktningen för funktions- hinderpolitiken ska utgå från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning9. 8Socialutskottets betänkande 2017/18:SoU5 Nationellt mål och inriktning för funktionshinder- politiken, s. 1. 9Regeringskansliet, Handlingsplan Agenda 2030 för åren 2018–2020, s. 8. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt 7.4.1Valmyndighetens rapport års allmänna val Efter varje genomfört val samlar in synpunkter från övriga valmyndigheter. Dessa redovisas i myndighetens erfarenhets- rapporter efter valen. I erfarenhetsrapporten från de allmänna valen 2018 redovisas att kommuner framfört synpunkter på att det är svårt att hitta lämpliga lokaler som uppfyller alla krav på god tillgäng- lighet, trots att många röstmottagningsställen utgörs av lokaler som är offentliga och därmed redan ska vara tillgänglighetsanpassade. Till sin hjälp i tillgänglighetsarbetet kan kommunerna, bland annat, an- vända en checklista för tillgängliga lokaler som Myndigheten för del- aktighet har tagit fram. Rapporten redovisar att checklistan av många kommuner uppfattas som alltför omfattande och innehåller punkter som borde vara uppfyllda i en offentlig lokal men som inte alltid är det. Det blir då upp till valadministrationen att ansvara för en god tillgänglighet för offentliga lokaler som redan borde uppfylla kraven på tillgänglighet10. Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får om de begär det lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare. Efter valet tillfrågade samtliga kommuner om de hade bered- skap för att hantera ambulerande röstmottagning och om hur stor efterfrågan var11. Av de 236 kommuner som svarade på enkäten upp- levde att de hade tillräcklig beredskap, medan inte tyckte det och inte visste eller var tveksamma. Totalt togs emot 11 951 röster med ambulerande röstmottagning i de kommuner som svarade på enkäten. Som jämförelse kan nämnas 10Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 32. 11En enkät från . Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt att det är så många röster som togs emot med kommunala bud 201412. Enligt finns det flera skäl att utöka möjligheten att använda budröstning och ambulerande röstmottagare. Myndig- heten har bland annat erfarit att det kan finnas praktiska svårigheter att genomföra röstmottagning på ett sjukhus, kriminalvårdsanstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning13. Det har också framställts önskemål om att kunna använda budröstning i de fall det är svårt för kommunerna att använda ambulerande röstmottagare. Enligt mening är regleringen kring ambulerande röstmottagning inte tillräckligt detaljerad. Målgruppen14 borde ut- ökas, likaså under vilka dagar och tider den ambulerande röstmot- tagning är ”öppen” för förtidsröstning och . Ambulerande röstmottagare skulle, enligt myndigheten, kunna ersätta den nuvarande budröstningen genom lantbrevbärare. Röstmottag- ningen skulle också kunna utsträckas till att omfatta arrestanter (gripna, anhållna och omhändertagna), personer placerade på SIS- hem eller annan sådan vårdinrättning som begränsar den enskildes möjligheter att rösta i en röstningslokal. Vallagen anger inte när en begäran om ambulerande röstmottag- ning senast måste ha gjorts. Det finns heller inget anmälnings- förfarande kopplat till denna röstmottagning. Det väcker frågan hur sent på valdagen en begäran om ambulerande röstmottagning bör få göras. Frågan ställs mot bakgrund av att kommuner med stor geo- grafisk spridning kan ha svårigheter att tillhandahålla röstmottag- ning under senare delen av valdagen. Enligt finns i vart fall skäl för att överväga införandet av ett krav på föranmälan för att kunna rösta genom ambulerande röstmottagning på valdagen. Enligt myndigheten finns också skäl för införandet av ett fast klock- 12Kommunala bud, dvs. bud som förordnats av kommunernas valnämnder och som efter an- mälan åkte till väljare för att ta emot budröster, togs bort och ersattes med ambulerande röstmottagare, som sågs som ett säkrare valförfarande. 133 kap. 5 § första stycket vallagen. 14Målgrupperna för budröstning och ambulerande röstmottagare är i stort densamma. 3 a § vallagen är målgruppen för ambulerande röstmottagning väljare som pga. sjukdom, funktionsnedsättning och ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe. 4§ första stycket vallagen är målgruppen för budröstning densamma som för ambulerande röstmottagning. Dessutom får enligt paragrafens andra stycke väljare som är intagna i häkte och väljare som är intagna i kriminalvårdsanstalt och av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra intagna på anstalten budrösta. Det gäller också väljare som betjänas av lantbrevbärare. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt slag på valdagen då kommunerna kan avsluta den ambulerande röst- mottagningen för att rösterna ska hinna levereras till röstningslokalerna. Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina val- sedlar där genom bud. Även väljare som betjänas av Postnord Group AB:s lantbrevbärare får budrösta15. föreslår i erfaren- hetsrapporten från de allmänna valen 2018 att lantbrevbärarnas upp- gifter ska tas bort och att valnämnden ska ha huvudmannaskap för all röstning inom kommunen. Myndigheten föreslår att bestämmel- serna om ambulerande röstmottagare ska vidgas till att också om- fatta möjligheten att ta emot röster från de väljare som har möjlighet att rösta med lantbrevbärare som bud16. Enligt är den ersättning som betalas ut till för lantbrevbärartjänsten hög i förhållande till antalet mottagna budröster. Myndigheten erfar att den höga kostnadsnivån är en konsekvens av att företagets uppgifter och tjänster ständigt förändras, vilket får till följd att sådana uppgifter och tjänster som tidigare ingick i företagets ordinarie utbud nu måste läggas till, med väsentligt ökade kostnader som följd. Kostnaderna för budröstningen genom lantbrevbärare uppgick vid val till . Endast 910 personer röstade med lantbrevbärare. Merparten av kost- naden utgjordes av startkostnader, bland annat för att utbilda brev- bärarna i hanteringen. Styckekostnaden för budrösterna uppgick till 4 114 kronor17. 157 kap. 4 § vallagen. 16Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 27. 17Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 27. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt 7.4.2Rapporter från Myndigheten för delaktighet Rapport om tillgänglighet i det allmänna valet Myndigheten för delaktighet, MFD, har genom enkätfrågor till sin undersökningspanel Rivkraft18, undersökt intresset för politik och tillgängligheten i de allmänna valen 2018. Resultatet av undersökningen presenteras i rapporten i det allmänna valet . Av rapporten framgår att paneldeltagarna är intresserade av poli- tik och ser det som viktigt att samtala om politiska frågor. Flertalet har gjort någonting aktivt för att påverka i samhällsfrågor de tycker är viktiga. Oavsett om man gjort någonting aktivt eller inte är drygt hälften missnöjda med sina möjligheter att vara med och påverka. De främsta hindren upplevs vara att politiker och myndigheter inte lyssnar, att inte bli tagen på allvar och det inte finns tillräcklig kunskap om hur man gör för att påverka i samhällsfrågor. Gällande tillgängligheten till röstningsförfarandet uppgavs att det fanns både fysisk otillgänglighet och kognitiva brister. Bland annat angavs att valsedlarna var svåra att nå och att valskärmarna inte var tillgängliga. Flera respondenter uppgav att valintegriteten var brist- ande och många upplevde att lokalerna inte var tillgängliga. Det var svårt att ta sig in, och få information, i lokalerna. Ytterligare brister som påtalades var att valsedlarna inte var tillgängliga, att det saknades parkeringsplatser nära lokalerna, och att det fanns brister både med den muntliga och skriftliga informationen. Det saknades hörseltek- nisk utrustning i valstugor och på torgmöten, och flera valstugor saknade ramper. Webbplatser var inte tillgängliga för alla och det var bristande tillgång till information på lättläst svenska. Debatter på TV var särskilt svåra att uppfatta19. I en jämförelse mellan 2014 och 2018 års val20 upplevde en av tio att tillgängligheten var bättre när de röstade 2018 jämfört med . Knappt en av tio upplevde att tillgängligheten blivit sämre. Över hälften, , upplevde ingen skillnad. En dryg fjärdedel kunde inte ta ställning i frågan. Exempel på vad som upplevdes fungera bättre vid valet var lokalernas tillgänglighet, såsom bättre förutsätt- 18I Myndigheten för delaktighets undersökningspanel deltar över 3200 personer. 16år eller äldre och har en eller flera funktionsnedsättningar kan anmäla sig till panelen. Del- tagarna svarar på enkäter tre till . 19Myndigheten för delaktighet, rapporten i det allmänna valet, sammanfatt- ningen s. 4. 13–14. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt ningar, mer struktur genom skyltning och placering av valsedlar och möjligheterna att få vägledning i hur röstningen går till. Exempel på sådant som upplevdes som en försämring av tillgängligheten var främst hinder med anledning av valsedlars placering. På frågan om hur röstningen kan göras mer tillgänglig framkom bl.a. önskemål om att rösta digitalt, att tydliggöra informationen om hur röstningen går till med bättre skyltning och tydligare struktur i lokalerna vad som ska göras och i vilken ordning. Även önskemål om ljudfiler på partiernas webbplatser framfördes21. Rapport om demokratisk delaktighet hos personer med psykisk funktionsnedsättning