sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — Enligt SCB:s register är av dryckestillverkarna företag med 0–4 anställda. Därför skulle gårdsförsäljning innebära, som tidigare 37Med en genomsnittlig skattesats om . diskuterats, en ytterligare inkomstkälla för småföretagen som därmed kan få en stabilare ekonomi och bättre möjligheter att investera i verk- samheten. Även tillkommande arbetstillfällen och bättre lönsamhet i företagen skulle ha betydelse för småföretagen. Småföretag har ofta stor betydelse i mindre tätorter och på landsbygden för utveckling av lokalområdet, och med bättre lönsamhet, utvecklad verksamhet och besöksverksamhet kan detta ytterligare gynna utveckling i närområdet. vars årliga tillverkade mängd överskrider vad som är tillåtet inom utredningens förslag om gårdsförsäljning, kommer inte få bedriva gårdsförsäljning. Detta omfattar de 14 största bryg- gerierna (3,av bryggerierna), de fyra största ciderprodu- centerna (7,), de två största vingårdarna (3,) samt de åtta största destillerierna (10,), enligt Folkhälsomyn- dighetens statistik över inrapporterade tillverkade mängder . Småskalighetskravet skulle potentiellt kunna påverka småföretag som är i en tillväxtfas och behöver välja mellan att fortsätta växa och uteslutas från gårdsförsäljning eller begränsa tillväxten för att inte överskrida tillåtna tillverkade nivåer. För vingårdarna, cidertillver- karna och destillerierna är det dock relativt stor skillnad mellan de som hamnar under gränsen och över gränsen, vilket minskar risken för att begränsningen skulle vara tillväxthämmande eftersom det finns utrymme att växa. För cidertillverkarna rapporterar den största tillverkaren under gränsen om , en tillverkning om , och kan därmed växa med innan gränsen för gårdsförsäljning nås. För vingårdarna rapporterar den största under gränsen en tillverkning om , och kan därmed växa innan gränsen om nås. För destillerier rapporterar den största tillverkaren under gränsen en tillverkning om , och har därmed en möjlighet att växa innan gränsen nås. Bryggerierna är däremot betydligt fler och mer jämnt fördelade, även om det finns ett antal mycket stora bryggerier som tillverkar över . De tre största tillverkarna under gränsen rapporterar volymer på 434 000, 349 000 och , och kan därmed växa med 15, . Därmed finns det ändå viss marginal att växa även om den är mindre än inom andra dryckesslag. Den minsta öltillverkaren över gränsen på , tillverkade och därför kan det möjligen vara intressant för den tillverkaren att minska tillverkningsvolymen för att kunna erbjuda gårdsförsäljning. Eftersom tillverkarna är anonymiserade i utredningens data saknas information om hur många av företagen under gränserna som ägs eller på annat sätt är beroende av ett företag över gränsen och därmed inte heller kan omfattas av gårdsförsäljning. Swecos branschanalys indikerar dock att det visserligen förekommer men att det är ovanligt att mindre bryggerier är kopplade till större bryggerier (se bilaga 3). Utredningen bedömer att kravet på småskalighet och oberoende inte verkar tillväxthämmande för majoriteten av dryckestyperna och tillverkarna enligt dagens tillverkning, men kan innebära att bryg- gerier precis under eller över gränsen väljer att anpassa sin till- verkning för att ges möjlighet att bedriva gårdsförsäljning. Med hänsyn tagen till att SCB:s statistik inte innefattar alla dryckes- tillverkare, vilket tidigare konstaterats, kan ändå andelen som är belägna inom och utanför tätort vara av intresse. Enligt SCB:s statistik är av företagen belägna på landsbygden eller i tätorter med mindre än 3 000 invånare. För dessa företag som inte är belägna i eller i närheten av en större tätort kan gårdsförsäljning innebära betydande effekter för lönsam- heten och möjligheten att försörja sig på dryckestillverkningen. Sär- skilt eftersom det kan vara långt till systembolag som dessutom inte är lika välbesökta som de i eller i närheten av storstäder. Ofta har inte landsbygdstillverkarna heller försäljning via mer än en eller några få systembolag, eftersom tillverkningen ska ske inom från buti- ken för att kvala in i deras TSLS-sortiment. Det är inte osannolikt att de positiva effekterna av möjligheten att bedriva gårdsförsäljning där- med kommer att vara som störst bland dessa dryckestillverkare. Utredningen har tidigare också lyft fram möjliga spridningseffekter till följd av gårdsförsäljning för andra lokala verksamheter i form av livsmedelstillverkare samt restaurang- och hotellnäring. Gårdsför- säljning skulle därmed bidra till regeringens satsning för en levande och växande landsbygd där man ska kunna leva, bo och arbeta i alla delar av landet. I sammanhanget är det även viktigt att notera aspekter kring råvaruproduktionen som främst berör vingårdar och ciderprodu- center. Vingårdar och ciderproducenter med egna vinstockar och fruktträd har ett betydligt högre förädlingsvärde än spannmål, vilket gör att det ur en ekonomisk aspekt är en effektiv användning av land- yta att odla råvaror som förädlas till alkoholhaltiga drycker. Konsekvenserna för besökare är främst den bekvämlighet det innebär att i samband med sitt besök på tillverkningsstället och köp av en upplevelse få möjligheten att ta med sig en souvenir hem, i stället för att behöva åka till . Utländska konsumen- ter kanske dessutom inte har möjlighet att besöka ett systembolag som har produkterna i sitt sortiment, varför gårdsförsäljning skulle vara den enda möjligheten att få med sig dryck hem. Möjligheten att köpa dryck på plats medför en ökad konsumentnytta, både för svenska och utländska besökare, som utredningen dock väljer att inte försöka skatta eftersom den är svårbedömd och troligtvis rela- tivt liten relativt andra skattade värden. Alkoholproblem finns i alla delar av befolkningen. Enligt Folkhälso- myndigheten uppgav av befolkningen mellan 16–en riskkonsumtion av alkohol . Det var en högre andel män som uppgav riskkonsumtion, , jämfört med kvinnor, 12 pro- cent. Riskkonsumtionen har i stort sett varit oförändrad . Även alkoholberoende är utspritt över befolkningen, och precis som riskkonsumtion står män för cirka två tredjedelar av de som är alkoholberoende.38 Därutöver är de socioekonomiska skillnaderna relativt små, och CAN konstaterar att det endast är lågutbildade män och kvinnor födda i ett annat nordiskt land som har en statistisk signifikant ökad risk att bli alkoholberoende när hänsyn tas till utbildning, inkomstnivå, ålder, sysselsättning och födelseland.39 38Erica , , . ”Negativa konsekvenser av alkohol, narkotika och tobak i – en ettårsuppföljning av beroende och utsatthet för närståendes bruk”. CAN rapport 149. ”Socioekonomiska skillnader i beroende och utsatthet för andras användning av alkohol, narkotika och tobak”. CAN rapport 176. CAN visar även att kvinnor och personer har en ökad risk för att bli utsatt för en närståendes alkoholmiss- bruk. De visar även att ju svårare problemen är, desto svårare är det för den närstående att ta sig ur problematiken.40 Utredningens för- slag som medför en mycket begränsad ökning i alkoholkonsumtion, bör därför i någon mån påverka mäns konsumtion, riskkonsumtion och alkoholberoende i större utsträckning än kvinnors, som det kan öka kvinnors och yngres utsatthet för närståendes bruk. På grund av den marginella ökningen i konsumtion som förväntas till följd av gårdsförsäljning torde effekterna dock vara mycket små. 12.2.8Konsekvenser för internationella åtaganden Utredningen bedömer att den föreslagna regleringen är förenlig med WTO-rätten. De skäl som redogörs för i avsnitt 9 till stöd för att en restriktiv gårdsförsäljningsmodell är förenlig med , gör sig också gällande för att rättfärdiga regleringen enligt WTO-rätten. Det gäller i förhållande till såväl som regionala han- delsavtal som är bundna av, exempelvis handelsavtalet mellan och , CETA.41 Enligt artikel 39.5 andra stycket i och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet), ska medlemsstaterna anmäla nationella krav som är tillämpliga på tjänsteleverantörer från andra medlemsstater. Utredningens förslag innebär bl.a. krav på hur en dryckestillverkares erbjudande av vissa tjänster (studiebesök och föreläsningar) ska vara beskaffade för att tillverkaren ska ges möjlig- het att bedriva gårdsförsäljning. Enligt utredningens bedömning bör förslaget därför anmälas till Europeiska kommissionen (kommissio- nen) i enlighet med artikel 39.5 i tjänstedirektivet. Enligt det anmälningsförfarande som regleras i Europaparlamen- tets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och 40CAN rapport 149. 41Undantagsgrunderna framgår av artikel XX (20) i och artikel 28.3 i . beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (anmäl- ningsdirektivet), ska nationella krav avseende produkters egenskaper och krav för informationssamhällets tjänster anmälas till kommis- sionen. Enligt direktivet ska bl.a. bestämmelser som reglerar produk- tionsmetoder anmälas enligt förfarandet.42 Utredningens förslag om att en dryckestillverkare ska uppfylla vissa krav om hantverksmäs- sighet i produktionen för att medges rätt att bedriva gårdsförsäljning (se avsnitt 10.3.2), utgör enligt utredningens bedömning en sådan teknisk föreskrift. Förslaget bör därför även anmälas till kommis- sionen enligt artikel 5.1 i anmälningsdirektivet. Utredningen tolkar kommissionens dialog med innan målet Visnapuu, jämfört med den dialog som varit efter samma mål, som att kommissionens förhållningssätt i frågan om gårdsförsäljning i någon mån har ändrats (se avsnitt 7.1). Det går dock inte att ute- sluta att det faktum att kommissionen inte har kritiserat gårdsförsäljningsregler efter målet Visnapuu, kan bero på andra om- ständigheter än rent juridiska ställningstaganden. Det ska därför framhållas att regeringen genom de anmälningsförfaranden som beskrivs i detta avsnitt kommer att ges en möjlighet att föra dialog med kommissionen innan ett eventuellt beslut om gårdsförsäljning kan tas i . 12.3Konsekvenser av utredningens alternativa förslag Utredningen redovisar i avsnitt 10.4.3 och i bilaga 2 även ett alterna- tivt förslag om gårdsförsäljning som dels är begränsat till jästa drycker (alltså inte spritdrycker), dels skulle inkludera krav på att huvuddelen av råvarorna som ger alkoholen dess karaktär har pro- ducerats på gården. Enligt en enkätstudie genomförd av LRF svarade av vingårdarna att de helt och hållet odlar sin egen huvudråvara, medan av ciderproducenterna och inga av bryggerierna svarade att de gjorde det helt och hållet. På frågan om tillverkarna till viss del odlar råvarorna svarade av cider- producenterna och av ölbryggerierna att de gjorde det.43 42Artikel 1 c) och f) i anmälningsdirektivet. 43LRF Mat och Drycks undersökning av dryckestillverkare och gårdsförsäljning 2020 som refereras till i Swecos branschanalys, se bilaga 3. Detta skulle innebära att de allra flesta bryggerier utesluts, medan vingårdar och ciderproducenter med egna vinstockar eller fruktträd kommer kunna bedriva gårdsförsäljning. utesluter därför bryggerier och destillerier i analysen av det alternativa förslaget. De flesta beräkningarna i det följande utgår ifrån en propor- tionerlig minskning av samtliga effekter till följd av minskat besöks- antal. De övergripande folkhälsokonsekvenserna av detta förslag presenteras i tabell nedan. Tabell 12.9 Folkhälsokonsekvenser av utredningens alternativa förslag jämfört med huvudförslaget Ökad mängd ren alkohol per person Andel av total konsumtion Tillkommande alkoholorsakade dödsfall enligt Stockwell (procentuell ökning) (0,09) (0,22) (procentuell ökning) (0,09) (0,22) Totalt antal förlorade QALY En begränsning till egen huvudsaklig råvaruproduktion skulle be- gränsa folkhälsoeffekterna ytterligare, och minska en redan margi- nell effekt till nästintill obefintlig. Risken att barn och unga expone- ras för alkohol minskar ytterligare med det alternativa förslaget, dels eftersom det blir betydligt färre ställen som får bedriva gårdsförsälj- ning, dels eftersom försäljningsställena i praktiken skulle vara beläg- na på landsbygden eftersom det då krävs att man odlar sina egna råvaror för sin dryckesproduktion. 12.3.2Konsekvenser för det offentliga Kostnaden för förtida dödsfall och minskning av livskvalitet i enlighet med tidigare metodik skulle uppgå till 39–. Kost- naderna för vård och behandling till , för produk- tionsbortfall och för brottslighet 9,1 miljoner kronor i utredningens alternativa förslag. Se jämförelse i tabell 12. nedan. Tabell 12.10 Kostnader för det offentliga i det alternativa förslaget Förtida dödsfall och minskning av livskvalitet (QALY) Källa: Utredningens beräkningar utifrån och Rambolls analyser. Ett färre antal gårdsförsäljningsställen innebär en lägre total omsätt- ning inom branschen i jämförelse med huvudförslaget, vilket resulterar i mindre skatteintäkter till följd av besöksverksamhet och försäljning av drycker. Skatteintäkterna från besöksverksamheten beräknas uppgå till (huvudförslaget 59), och dryckesförsäljningen till 18–(huvudförslaget 49–60). Antalet arbetstillfällen antar vi även det minskar proportionellt med antal besökare. Med 53 vingårdar och 80 ciderproducenter där svarade att antalet anställda skulle öka med i genomsnitt 2,17 personer, innebär det 211 nya arbetstillfällen, att jämföra med 1 346 nya arbetstillfällen enligt huvudförslaget. Baserat på antal arbetstillfällen beräknas kommunernas intäkter från inkomstskatter totalt öka med , att jämföra med huvudförslaget om . Kommunernas arbete med tillstånd och tillsyn ska ha full kostnadstäckning och därmed sker ingen förändring i nettoeffekten för kommunerna. Däremot innebär det lägre intäkter från tillstånd och tillsynsavgifter och även mindre administration, som annars hade kunnat skapa arbetstillfälle inom kommunadministrationen. Kostnaderna för antar utredningen är relativt lika som för huvudförslaget, eftersom de till stor del handlar om att anpassa system, skriva föreskrifter och tillsynsvägledning, vilket måste göras oavsett hur många ställen gårdsförsäljning om- fattar. De löpande kostnaderna kan eventuellt minska något till följd av minskad administration vid behandling av data från färre till- verkare. Det alternativa förslagets begränsade besöksantal i förhållande till huvudförslaget skulle begränsa ökningarna både vad gäller den totala omsättningen för gårdsförsäljarna och kringliggande verksamheter, i enlighet med beräkningarna av huvudförslaget. Total omsättning sammanfattas i tabell 12.12 nedan. Tabell 12.11 Konsekvenser för näringslivet av det alternativa förslaget Källa: Utredningens beräkningar utifrån Swecos analys. Att utesluta destillerier och dryckestillverkare utan egen råvarupro- duktion skulle medföra att nästan alla bryggerier och samtliga destil- lerier utesluts, varav den stora majoriteten av dessa är småföretag. Konsekvenserna för landsbygden, i förhållande till huvudförslaget, skulle vara mindre, eftersom de som i det alternativa förslaget får bedriva gårdsförsäljning alla är belägna på landsbygden. Därför skulle tillverkningen och besöksverksamheten koncentreras till landsbygd och bidra till en levande landsbygd. Det finns dock flera tillverkare som är belägna på landsbygden men som inte har egen råvarupro- duktion i sådan utsträckning att de kan omfattas av gårdsförsäljning enligt det alternativa förslaget. För vissa av dessa skulle det kanske vara värt att starta egen råvaruproduktion för att få bedriva gårds- försäljning, men det innebär höga trösklar både i form av investeringar och kunskap, och då det finns osäkerheter kring framtiden för gårds- försäljning eller framtida besökstryck skulle troligtvis få vara beredda att göra de nödvändiga investeringarna. 12.4Konsekvenser av att inte tillåta någon form av gårdsförsäljning (noll-alternativ) Att inte tillåta någon form av gårdsförsäljning medför också vissa konsekvenser. Intresset för lokala och småskaligt tillverkade drycker ser som tidigare nämnts ut att fortsätta öka och även utländska besökare kommer till för att besöka dryckestillverkare. I en målgruppsanalys som bland annat undersöker gårdsförsäljning genomförd av Visit Sweden44 med respondenter från ett flertal länder,45 svarade av samtliga turister att de ville besöka ett bryggeri, destilleri, vingård eller musteri på sin Sverige- semester. Av dessa svarade att deras intresse för att besöka tillverkarna minskade av vetskapen om att man inte får köpa med sig alkoholdrycker.46 Dryckestillverkare har under utredningens arbete framfört att det kan vara svårt att sälja till Systembolaget, att det måste passa in i deras offertförfrågningar och att lagerhållningen måste ske hos tillverkaren i stället för hos Systembolaget, vilket kan medföra att tillverkaren måste leverera mindre kvantiteter en eller . Detta har gjort att vissa tillverkare har slutat att sälja via Systembolaget. 44Målgruppsanalys 2021 (del1), Visit /Mindshare. 45Sverige, , , , , , , , och . 46Svaren visade även att av besökarna angav ett ökat intresse att besöka tillverkarna om det inte var tillåtet att köpa med sig dryck hem. Tabell 12.12 Sammanställning konsekvenser av utredningens förslag Total försäljning via gårdsförsäljning (ren alkohol) Antal tillkommande alkoholorsakade dödsfall 6–7 personer 2–3 personer 153–186 vistelser 62–75 vistelser Ökning av alkoholorsakade dödsfall och 0,22–0, 0,09–0, Folkhälsokostnader (både för det offentliga och näringslivet) Förtida dödsfall och minskning av livskvalitet Kostnader för vård och behandling Konsekvenser för det offentliga utöver folkhälsokostnader inkomstskatt till följd av ökade -3,7 -3,7 Konsekvenser för näringslivet utöver folkhälsokostnader Inkluderar ej kommunernas intäkter och kostnader för tillstånd och tillsyn samt dryckes tillverkarnas kostnader för detsamma eftersom kommunerna ska ha full kostnadstäckning och därför endast är en överföring av medel. Summeringar kan avvika p.g.a. avrundningar. 13.1Förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) 13 § Med gårdsförsäljning avses detaljhandel med alkoholdrycker på tillverknings- eller vinodlingsstället i samband med ett studiebesök eller en föreläsning som erbjuds allmänheten mot betalning och som har anknytning till den aktuella alkoholdrycken. Paragrafen definierar vad som avses med gårdsförsäljning. Över- vägandena finns i avsnitt 10.2.1. Gårdsförsäljning definieras som detaljhandel i samband med ett studiebesök eller en föreläsning med anknytning till den aktuella alkoholdrycken. Studiebesöket eller föreläsningen ska erbjudas mot betalning och till allmänheten. Syftet med kravet att gårdsförsäljning bara ska få ske i samband med ett sådant besöksarrangemang som anges, är att säkerställa att besöket snarare än försäljningen ska vara i centrum. För att omfattas av bestämmelsen bör arrangemanget ha ett kunskapshöjande inslag och ha viss varaktighet. Arrangemanget kan exempelvis bestå i en guidad rundvandring på tillverkningsstället, en föreläsning om hur alkoholdryckerna framställs, dryckernas historia och utveckling över tiden, en måltidsupplevelse med föreläsande inslag där man får lära sig och prova på att kombinera mat och vin eller kurser av olika slag, t.ex. om vintillverkning, lagring av den aktuella drycken, öl- bryggning, kryddning m.m. Det bör inte vara möjligt att erbjuda förinspelade eller digitala arrangemang i syfte att kunna erbjuda arrangemangen till ett lågt pris. Enbart servering av de aktuella alko- holdryckerna med eller utan servering av mat bör inte vara tillräcklig. Däremot bör en dryckesprovning som inkluderar ett föreläsande inslag med anknytning till de provade produkterna utgöra ett god- tagbart arrangemang. I 5 a kap. 12 § 1 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen utser att meddela närmare föreskrifter om hur de studiebesök och föreläsningar som avses i denna paragraf ska utformas och vad de ska innehålla. Att försäljningen ska ske på tillverknings- eller vinodlingsstället och i samband med ett studiebesök eller en föreläsning innebär att försäljningen inte får ske genom e-handel eller på annat sätt på distans. I 5 a kap. 11 § andra stycket finns bestämmelser om det lägsta pri- set som får erbjudas för studiebesöket eller föreläsningen. 2 § Endast detaljhandelsbolaget får bedriva annan detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker och med alko- holdrycksliknande preparat än gårdsförsäljning. I paragrafen har tillagts att detaljhandel genom gårdsförsäljning får bedrivas utan hinder av detaljhandelsbolagets ensamrätt att i övrigt bedriva detaljhandel med alkoholdrycker. 5 a kap. Gårdsförsäljning 1 § För gårdsförsäljning krävs särskilt tillstånd av den kommun där försäljningsstället är beläget (gårdsförsäljningstillstånd). Gårdsförsäljningstillstånd får meddelas den som yrkesmässigt till- verkar alkoholdrycker under förutsättning att 1.alkoholdryckerna som säljs är egentillverkade, 2.den karaktärsgivande delen av tillverkningen som inte utgör blandning, spädning, filtrering eller liknande behandling av enklare art sker på tillverkningsstället, 3. tillverkarens produktionsvolym jästa drycker med upp till 10 volymprocent alkohol eller jästa drycker med mer än 10 volymprocent alkohol, och 4.tillverkaren är oberoende från tillverkare med produktions- volymer som överstiger de som anges i punkt 3. Gårdsförsäljningstillstånd får även meddelas den som yrkesmässigt odlar druvor som används vid vintillverkning under förutsättning att 1.vinet som säljs har tillverkats av druvor uteslutande från de egna odlingarna, och 2.odlaren har godkänts som upplagshavare för sådana varor enligt 9 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Paragrafen anger de grundläggande förutsättningarna för gårds- försäljning. Övervägandena finns i avsnitt 10.3 och 10.2.1. Av första stycket framgår att ett särskilt tillstånd, gårdsförsälj- ningstillstånd, krävs för att få bedriva gårdsförsäljning. Av andra stycket framgår inledningsvis att det bara är den som yrkesmässigt tillverkar alkoholdrycker som kan få ett gårdsförsälj- ningstillstånd. Begreppet tillverkare definieras i 1 kap. 11 § första stycket alkohollagen. Vidare framgår av andra stycket första punkten att det bara är egenproducerade alkoholdrycker som tillverkaren får sälja genom gårdsförsäljning. I andra stycket andra punkten anges krav på att tillverkningen ska vara hantverksmässig för att gårdsförsäljningstillstånd ska få med- delas. Det innebär att den karaktärsgivande delen av tillverkningen som inte utgör blandning, spädning, filtrering eller liknande behand- ling av enklare art ska ske på tillverkningsstället. Med andra ord ska den avgörande förädlingen ske på tillverkningsstället. I fråga om öl, vin och andra jästa drycker (t.ex. cider) betyder det att jäsningen ska ske på tillverkningsplatsen. Utgångspunkten för alla former av ”ren” sprit är i stället att destillation ska ske på tillverkningsplatsen. Vid tillverkning av , rom, (motsvarande de ursprungs- skyddade beteckningarna cognac och armagnac), äppelsprit (mot- svarande ) och okryddat brännvin betyder det att destiller- ingen ska ske på tillverkningsplatsen. För gin bör gälla att den andra destilleringen (då kryddorna tillsätts) ska ske på tillverkningsplatsen och för kryddat brännvin att destilleringen eller macerationen ska ske på produktionsplatsen. För att uppfylla detta krav bör det alltså inte vara tillräckligt att exempelvis endast blanda inköpta kompo- nenter på tillverkningsstället. För så kallade blanddrycker, t.ex. hard seltzer som tillverkas av vissa mindre bryggerier, bör kravet innebära att den alkoholhaltiga delen (maltbasen vid tillverkning av hard seltzer), utöver själva blandningen, sker på tillverkningsstället. I 12 § 2 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter om kravet om hantverksmässig tillverkning.