sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — för särskild statistik över antal coronarelaterade anmälningar och ärenden. Antalet tillbudsanmälningar uppgick till 5 214 och under – till 32 930. Det totala antalet tillbudsanmälningar ökade med jämfört med och i stort sett hela ökningen beror enligt på pandemin. Antal skyddsombudsstopp uppgick till 103 och till 30 under ovan nämnda period 2021. Motsvarande siffor för begäran om åtgärder uppgick till 66 respek- tive 221. Det totala antalet skyddsombudsstopp ökade med jämfört med , vilket även det berodde på pan- demin, men ärenden avseende begäran om åtgärder ökade totalt sett endast marginellt. Tillbudsanmälningarna har i stor utsträckning avsett vård och omsorg men det har inkommit flera anmälningar även från utbild- nings- och handelssektorn. kom de flesta anmäl- ningarna från , och . Efter att på sin webbplats uppdaterat sin information och förtydligat att alla händelser som inneburit att personal i arbetet exponerats för coronaviruset skulle anmälas, inte enbart vård- och omsorgspersonal, fick verket in anmälningar om exponering bakåt i tiden. Förtydligandet gjordes efter att uppmärk- sammat en tydlig diskrepans mellan det antal arbetstagare som enligt smittats och antalet tillbudsanmälningar. Även om flera arbetsgivare anmälde retroaktivt bedömer Arbets- miljöverket att antalet tillbudsanmälningar kopplat till coronaviruset skulle ha varit högre om information redan från början sett ut som den gjorde efter förtydligandet. Skyddsombudsstoppen har huvudsakligen rört frågor om skyddsutrustning i vård och omsorg och majoriteten av dessa kom in till , då bristen på skyddsut- rustning var som störst. Skyddsombudsstoppen i tiden därefter har i stor omfattning avsett kollektivtrafiken och skolverksamheter. 1008 6 kap. 6 a och 7 §§ arbetsmiljölagen. Hälso- och sjukvården under pandemin flesta skyddsombudsstoppen 2020 kom från och län.1009 ger ut en rapport med statistik över arbetsskador. Arbetsskador delas in i arbetssjukdomar och arbets- olyckor. Inledningsvis kunde det för arbetsgivare vara svårt att av- göra om den som fått covid-19 skulle anmälas som arbetssjukdom eller arbetsolycka. klargjordes att smitta är att hänföra till arbetssjukdom. statistik bygger på de arbetsska- deanmälningar som gjorts till och följande upp- gifter är hämtade från senaste rapport.1010 har dock i en annan rapport pekat på att endast ett fåtal faktisk gör en anmälan om arbetsskada till Försäkrings- kassan.1011 ökade antalet anmälda arbetssjukdomar med 84 pro- cent jämfört med . Totalt anmäldes ca 19 500 ar- betssjukdomar till . Ökningen jämfört med var större bland kvinnor än bland män (respektive ). Enligt kan denna ökning i sin helhet hänföras till pandemin. inkom även drygt 1 300 anmäl- ningar om arbetsolyckor som avsåg covid-19. De vanligaste orsakerna till anmälda arbetssjukdomar var kemiska och biologiska faktorer () följt av organisato- riska och sociala faktorer () samt ergonomiska belast- ningsfaktorer (). Smitta ingår i gruppen kemiska och bio- logiska faktorer och fördelningen mellan olika faktorer skiljer sig kraftigt från hur andelarna såg ut och tidigare. Även när man tittar på de anmälda arbetssjukdomarna uppdelade på branschgrupp syns effekterna av pandemin. Den branschgrupp som 2020 hade överlägset flest anmälda arbetssjukdomar per 1 000 sysselsatta kvinnor var ”Vård och omsorg; sociala tjänster”. 1009 Information från , Sammanställningar av coronarelaterade anmälningar och ärenden till (besökt ), årsredovisning 2020, samt svar på frågor, . 1010 , Arbetsmiljöstatistik Rapport 2021:01, Arbetsskador 2020, . 1011 , Arbetsmiljöstatistik Rapport 2021:3, Arbetsorsakade besvär 2020, . Hälso- och sjukvården under pandemin Gruppen kemiska och biologiska faktorer utgjorde ensamt ungefär tre fjärdedelar av alla anmälningar i denna branschgrupp. har denna faktor utgjort en relativt liten del av anmälda arbetssjuk- domar men har vuxit närmast explosionsartat . Männen uppvisar ett liknande mönster som kvinnorna. De yrkesgrupper som anmält flest arbetssjukdomar 2020 var sjuksköterskor, undersköterskor, sjukvårdsbiträden med flera. I en undersökning genomförd av har nära var tredje sysselsatt person i uppgett besvär till följd av arbetet under den senast 12-månaders-perioden (undersökningen genom- fördes ). Den vanligaste orsa- ken till besvär är hög arbetsbelastning. Sysselsatta inom vård och omsorg har upplevt besvär till följd av arbetet i högre utsträckning. i denna grupp har uppgett någon form av besvär. Bland undersköterskor är motsvarande siffra och bland sjuksköterskor 46 procent.1012 Ett verktyg för att uppnå tillräcklig bemanning kan vara att arbetsgivaren aktiverar det så kallades krislägesavtalet. Krislägesav- talet är ett särskilt kollektivavtal som tillämpas vid krisläge. Med ett krisläge avses en händelse som avviker från det normala, innebär all- varliga samhällsstörningar, kräver omedelbara insatser och som med- för omfattande eller avgörande påverkan på personalförsörjningen. När krislägesavtalet har aktiverats ersätter det alla lokala kollektiv- avtal eller enskilda överenskommelser avseende arbetstid och ersätt- ningar och avtalet innebär att arbetstidslagen inte gäller. Arbets- miljölagen gäller däremot oförändrat. Genom avtalet kan arbetstiden utökas till i genomsnitt och timlönen är som utgångspunkt av tim- lönen. Avtalet innehåller även bestämmelser om återhämtning och vilotid. gäller ett nytt avtal där framför allt bestämmelser om återhämtning för arbetstagarna förbättrades. tyckte inte möjligheten till vila och återhämt- ning var tillräcklig och valde därför att inte skriva på det nya avta- 1012 , Arbetsmiljöstatistik Rapport 2021:3, Arbetsorsakade besvär 2020, . Hälso- och sjukvården under pandemin let.1013 Arbetsgivaren ska planera för semester som vanligt, men om regionen har aktiverat krislägesavtalet kan det innebära att enskilda anställda blir tvungna att avbryta sin semester alternativt inte får sin semester som planerat. Under pandemin har tio regioner aktiverat krislägesavtalet, se tabell 11.3. Tabell 11.3 Regioner som aktiverat krislägesavtalet Källa: SKR. Aktiveringarna har huvudsakligen avsett personal inom intensiv- vårdsverksamhet.1014 Region är den region som drabbades först i av pandemin och krislägesavtalet aktiverades för IVA-personal . Resterande nio regioner aktiverade avtalet först under andra vågen. Fyra regioner har aktiverat avtalet under mer än en period: , , och . Region har haft krislägesavtalet aktiverat – 31 au- gusti 2020 samt – och är därmed den region som har haft avtalet aktiverat längst tid.1015 1013 , och i nya samtal om krislägesavtalet, . 1014 Uppgifter till från SKR. 1015 Uppgifter till från SKR samt SLL:s webbplats (besökt den 25 au- gusti 2021). Hälso- och sjukvården under pandemin 11.11.4 Erfarenheter från hälso- och sjukvårdspersonal Det har genomförts en rad undersökningar om hur hälso- och sjuk- vårdspersonal upplevt sin arbetsmiljö och sina arbetsvillkor under pandemin. Kommissionen har tagit del av en undersökning genom- förd av bland dess medlemmar (barnmorskor, bio- medicinska analytiker, röntgensjuksköterskor och sjuksköterskor) om hur det är att arbeta under en pandemi,1016 undersökningar ge- nomförda av Novus på uppdrag av Vårdförbundet1017, en enkätun- dersökning genomförd av , en intervjustudie genomförd av samt enkätundersökningar bland infektionsavdelningar1018 och intensiv- vårdsavdelningar1019. Kommissionen har även haft möten med flera fackförbund och föreningar för professioner inom vården och omsorgen.1020 Nedan redogörs kortfattat för några av resultaten i ovan nämnda undersökningar och uppgifter från möten. Oro och etisk stress enkät kunde besvaras och fångar framför allt upplevelser under första vågen. Enligt denna undersök- ning har av förbundets medlemmar oroat sig för att själva bli smittade av covid-19 på arbetsplatsen. Oron var som högst inom arbetsområdena anestesi, ambulans, onkologi, operation och rönt- gen. Bland chefer var oron betydligt lägre, . Bland sjuk- sköterskor har en lägre andel, , uppgett att de känt oro över att själv bli smittad och har känt oro för att smitta någon annan. I den uppföljande undersökningen hade oron för att bli smittad av covid-19 ökat något bland dem som inte haft covid-19, till . 1016 , Att arbeta under en pandemi, medlemsundersökning, . 1017 Novus, Sjuksköterska i Coronatider , 2020. Novus, Sjuksköterska i Coronatider – Uppföljning, . Novus, Biomedicinska analytiker, . Novus, Om sommarledigheten , . 1018 , underlagsrapport (2021), Utvärdering av infektionsvårdens förmåga att han- tera covid-19-pandemin. 1019 , underlagsrapport (2021), Intensivvården i under covid-19-pande- min. 1020 Möte med Arbetsterapeuter och Fysioterapeuterna , , , , för allmänmedicin (SFAM) , Vårdförbun- det och . Hälso- och sjukvården under pandemin Bland läkare var det som uppgav att oro att själv bli smittad har bidragit till att öka stressnivån under pandemin. fanns en stor oro kring att bli smittad på jobbet. Från Ita- lien kom rapporter om många dödsfall bland vårdpersonal, det kändes osäkert om skyddsutrustningen skulle hålla måttet.1021 Samtliga förbund och föreningar har berättat om både den ansträng- ning det inneburit att arbeta i skyddsutrustning och den oro som bristen på skyddsutrustning orsakade . Läkarför- bund har bl.a. anfört att det vid arbetspassets början ofta var osäkert om skyddsutrustningen skulle räcka hela arbetspasset. I Novus un- dersökningar uppgav endast att de upplevt att det på arbetsplatsen funnits tillgång till den skyddsutrustning som behövts. Den förbättrade situationen när det gäller tillgång till skyddsutrustning syntes i resultatet i den uppföljande undersök- ningen då upplevt att arbetsplatsen haft tillgång till den skyddsutrustning som krävts. hade denna siffra stigit till . Att jobba med full skyddsutrustning orsakade/har orsakat fysisk och psykisk ohälsa bland viss personal. Vi har sett närmare PTSD-liknande symtom hos vissa personal.1022 Det var en svår balansgång mellan föränderliga råd och bristande tillgång på skyddsutrustning. I personalgruppen fanns misstankar om att till- gången styrde råden.1023 Novus har i sin undersökning bland sjuksköterskor även ställt frågor om etisk stress. uppgav att de upplevt någon form av etisk stress kring prioriteringar av sjuka och 30 pro- cent att de inte kunnat ge den omvårdnad de önskat. hade andelen som upplevt någon form av etisk stress kring priori- teringar av sjuka ökat något, till . Oerhört dyster sjukdom - mycket tid, kraft och resurser läggs på patien- ter med mycket hög mortalitet. Det tär på människor!1024 För att hinna med alla omvårdnadsmässiga rutiner sedan allt började , har vi tvingats dra ner på ambitionsnivån. får man vara glad 1021 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. 1022 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. 1023 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. 1024 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. Hälso- och sjukvården under pandemin om man hinner göra en ordentlig munvård eller uppvändning på patien- ten. Och så den där känslan av att göra ett halvdant jobb - vi är ju vana att göra allt ordentligt!1025 Det var svårt att ha anhöriga på distans vid svår sjukdom och dödsfall.1026 I intervjustudie har framkommit att personalen som jobbade på covid-19 avdelningar var de som kände sig mest trygga på grund av tydliga riktlinjer om skyddsutrustning och rutiner, me- dan man på vanliga vårdavdelningar kände sig otrygga. har vidare pekat på att andra yrkesgrupper som t.ex. städ och vakt- mästeri inte alltid fått samma information som vårdens personal och att arbetsgivaren därigenom ibland har utsatt dem för onödiga risker. Som exempel nämns att man glömt att informera städpersonal om att man har vårdat covid-19 patienter i ett rum. Förändrad arbetsbelastning och förflyttningar Bland läkare har belastningen varit hög och det är endast en mindre andel som haft mindre att göra under pandemin än i vanliga fall. av läkarna har vidare uppgett att en ökad arbets- belastning har ökat stressnivån under pandemin. I undersökning bedömde att de fått ta emot färre patienter än normalt medan fått ta emot fler patienter än före pandemin. För knappt hälften har antalet patienter fortsatt som normalt. Fysioterapeuterna har i samtal med kommissionen uppgett att en hel del av deras medlemmar har arbetat betydligt mer än vanligt men att de även har sett medlemmar som varit oroliga för sin framtid. Många egenföretagare tappade alla patienter från till en annan eftersom många avbokade sina besök på grund av rädsla. Bland de biomedicinska analytikerna är det som upplevt att arbetsbelastningen var för hög och ej hanterbar före pan- demin. Under pandemin har denna siffra gått . Av dem som upplevt för hög arbetsbelastning har drygt åtta av tio upp- gett fysiska eller psykiska besvär till följd av den höga arbetsbelast- ningen. 1025 Artikeln Vad är man för människa, när allt det här är över?, publicerad på webbplats. 1026 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. Hälso- och sjukvården under pandemin Ett sätt att handskas med utmaningen att hantera covid-19 vården och upprätthålla den normala hälso- och sjukvården har varit att flytta personal. I enkäter hos infektionsavdelningar har framkommit att personal huvudsakligen omfördelades inom sjuk- husen, men att rekrytering också gjordes från primärvård och be- manningsföretag. Enligt Vårdförbundets undersökning är det av med- arbetarna och av cheferna som uppgett att de blivit flyt- tade under den första vågen. Förflyttningar har varit som vanligast inom slutenvården och särskilt från anestesi- och operationssjuk- vård. Inom vård har förflyttningarna varit minst före- kommande. Av alla förflyttade ansåg att den introdukt- ion eller utbildning de fick vid förflyttningen inte var tillräcklig för att de skulle känna sig trygga i sin nya roll. Bland sjuksköterskor har en betydligt högre andel, , uppgett att de behövt ändra arbetsuppgifter eller bytt avdelning på grund av coronaviruset. Bland läkare ligger motsvarande siffra på . Utmanande både för de med IVA-kompetens att acceptera minskning av vårdnivå relaterat till belastning och att behöva handleda mindre kompetenta, och för de utan IVA-kompetens som under pågående eska- lering behöver lära sig det mest basala (de senare var väldigt många un- der första vågen).1027 Även oro för att vårda fler patienter per person än normalt och att arbeta tillsammans med ovan personal upplevdes som stressande.1028 I intervjustudie har framkommit att förflyttningar har varit tuffa för personalen men även att de fungerat bra när det varit frivilligt och arbetsgivaren varit lyhörd. har även anfört att andra vågen var mycket jobbigare än den första eftersom personalen var mycket mer trötta mentalt. Otillräcklig bemanning och kompetens Cirka hälften av sjuksköterskorna har uppgett att bemanningen inte varit tillräcklig under pandemin. På frågan om bemanningen för pro- fessionen var tillräcklig före pandemin var det omkring var tredje 1027 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. 1028 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. Hälso- och sjukvården under pandemin medarbetare som svarat att de ansåg att bemanningen inte var till- räcklig redan före. I professionen röntgensjuksköterskor har ungefär hälften svarat att bemanningen inte var tillräcklig redan före pande- min och att läget i princip vare sig förbättrats eller försämrats under pandemin. Otillräcklig bemanning är något som även lyfts av Kom- munal som har anfört att det behövs fler undersköterskor. Begränsande faktorer var framförallt specialistsjuksköterskor och vana undersköterskor.1029 Att uppbringa upp till 22 "" är ju förstås inte möjligt. En definieras och fungerar tack vare att personalen är IVA-ut- bildad. Våra tänkta 22 platser skulle ju bemannas med icke IVA-utbildad personal. Så upp till 22 platser är ju en nödlösning, att försöka göra så gott vi kunde utifrån förutsättningarna. Men inte alls optimalt som vi känner intensivvård.1030 Brist på intensivvårdspersonal. Många nya medarbetare har gjort en fantastisk insats – men har inte samma kunskap och erfarenhet som van intensivvårdspersonal. Detta kan ha påverkat intensivvårdens kvalitet.1031 Bland biomedicinska analytiker framkom att drygt hälften ansåg att det var för få biomedicinska analytiker på sin enhet redan före pan- demin och denna siffra har under pandemin ökat till . Nästan två av tre har upplevt kvalitetsbrister på sin enhet och hälften har uppgett att de har kollegor på sin enhet som inte är legitimerade biomedicinska analytiker men som sett till arbetsuppgifterna borde vara det. Bristen på kompetens inom laboratoriemedicin har även lyfts i en rapport från Naturvetarna.1032 I Novus uppföljande undersökning bland sjuksköterskor uppgav av sjuksköterskorna att de övervägt att byta jobb på grund av pandemin. Av dessa var det som övervägt att lämna vården helt. I Novus undersökning om sommar- ledigheten var det något färre som uppgav att de övervägde att 1029 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. 1030 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. 1031 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. 1032 Naturvetarna, i , Kompetens, utvecklingsmöjligheter och lärdo- mar av pandemin, . Hälso- och sjukvården under pandemin byta jobb, , men av dem som övervägde att lämna var det nära hälften som övervägde att lämna vården helt. Vidare var det hös- ten 2020 av sjuksköterskorna som upplevde att fler sa upp sig än normalt. Denna siffra var densamma . Fler upp- levde även att sjukfrånvaron och därmed arbetsbelastningen ökade jämfört med . Både i våra samtal med olika professioner och i olika undersökningar har vikten av ett bra ledarskap lyfts fram. Som en framgångsfaktor har nämnts chefer som vågat fatta egna beslut och ta egna initiativ. I en intervjustudie har en person uttryckt följande. De avdelningar som hade ett bra ledarskap innan pandemin har klarat sig bäst under pandemin. De som inte hade det så bra har havererat totalt.1033 Flera har lyft att samverkan och kommunikationen med ledningen har stärkts under pandemin. Även snabbare beslutsvägar har nämnts som en positiv effekt av pandemin. I Novus undersökning har åtta av tio sjuksköterskor uppgett att det var en god arbetsgemenskap mellan kollegor. I den uppföljande undersökningen hade denna siffra visser- ligen sjunkit något men var alltjämt hög; tre av fyra ansåg att arbets- gemenskapen var god. Flera regioner har erbjudit samtalsstöd av kuratorer, något som varit efterfrågat och välbehövligt. Även sjuk- huspräster uppges ha varit ett stort stöd för personalen på flera sjuk- hus.1034 Bland de läkare som varit anvisade på krislägesavtal uppgav att de inte fått tillräcklig vila. uppgav att det varit riktigt jobbigt att arbeta under krislägesavtalet och 60 pro- cent att de var oroliga för sin egen hälsa. Vidare har endast ca 60 pro- 1033 Intervjustudie genomförd av , Arbetsmiljön i sjukvården under pandemin. 1034 Möte med . Hälso- och sjukvården under pandemin cent av läkarna svarat att de under pandemin har fått tillräcklig vila och återhämtning för att klara både sitt sociala liv och arbetsliv. Med ständig tillströmning av patienter och större vårdskuld än tidigare blir det ingen återhämtning alls. Tvärtom måste vi växla upp för att kunna hantera lika många eller fler patienter än tidigare med ett ständigt hot om nya covid-19-utbrott eller andra hot.1035 Alla oroar sig för vårdskulden – men svårast efter pandemin blir den trötthet vi kommer att se.1036 har uppgett att vissa medlemmar varit anvisade enligt krislägesavtalet i 8–9 månader och att det varit så påfrestande att vissa medlemmar farit illa. har även anfört att i flera av de regioner där krislägesavtalet inte har aktiverats har arbetsgi- varna istället tänjt på gränserna för de ordinarie villkoren och arbets- tiden. har uppgett att vissa regioner förlängt jouravtal istället för att aktivera krislägesavtal. Flera har anfört att den ansträngda situationen i vården har lett till att forskningstid, fortbildning och kompensationstid för jour generellt har dragits in. fanns en stor oro för att semestrarna skulle bli kraftigt begränsade men enligt undersökning har sju av tio medlemmar ändå fått möjlighet till minst fyra veckors sammanhängande semester. Vidare framgår av en undersökning hos medlemmar att det inte var någon större skillnad jämfört mot 2019 när det gäller nekad semester på grund av låg bemanning och/eller rekryteringssvårigheter. 40procent uppgav dock att de kände sig mer oroade jämfört med ett vanligt år. Vi klarade det, människor har verkligen levererat. Vi har blivit duktiga på att anpassa oss i en situation med bristande resurser. Aldrig igen tack!1037 1035 , Att arbeta under en pandemi, medlemsundersökning, . 1036 , Att arbeta under en pandemi, medlemsundersökning, . 1037 , underlagsrapport (2021), Intensivvården under covid-19 pandemin. Hälso- och sjukvården under pandemin Den svenska sjukvården har under pandemin utsatts för prövningar som saknar motsvarighet . I kapitel 10 pekade vi på ett antal brister som fanns i svensk sjukvård före pandemin och som vibedömde kunde påverka dess förmåga att hantera virusutbrottet. Det handlar exempelvis om att hälso- och sjukvårdssystemet upp- visar svaga resultat internationellt sett när det gäller att skapa kon- tinuitet och tillgänglighet. Vi pekade också bl.a. på IT-system som inte kommunicerar med varandra och brist på data som försvårar en uppföljning. Flera av dessa aspekter betonade vi redan i vårt första delbetänkande. Även bristen på hälso- och sjukvårdspersonal var stor i såväl regioner som kommuner redan före pandemin. har svensk hälso- och sjukvårdstyrkor som vi bedömer har varit viktiga för förmågan att hantera pandemin: goda medi- cinska resultat, en högt utvecklad högspecialiserad vård och en hög grad av digitalisering. I den inledande fasen av pandemin stegrades smittspridningen kraftigt. Speciellt drabbades hårt och ökade behovet av IVA-vård i regionen explosionsartat. konstaterades att den kapacitet som då förfogades över inte skulle räcka till, inte ens med en 50-procentig utökning. Detta visar på en situation som krävde en extrem förmåga till snabb omställning och omdisponering av befintliga resurser. Hälso- och sjukvården har också snabbt ställt om. Resurser har omprioriterats, och det har skett en omflyttning av personal, säng- platser och diagnostiska resurser. De som har varit i behov av sjuk- husvård för covid-19 tycks överlag ha fått vård. Men konsekvensen av omställningen är en minskad tillgänglighet till sjukvården samt inställd och uppskjuten vård, som vi berör i nästa kapitel. Om- ställningen har också skett till priset av att de anställda pressats till insatser långt utöver vad som är rimligt att begära. Den brist på hälso- och sjukvårdspersonal som fanns före pandemin, har förstärkt de problem som ledning och anställda i sjukvården tvingats lösa under mycket svåra förhållanden. Även andra omständigheter har bidragit till stark stress hos per- sonalen. Bristen på skyddsutrustning under den första vågen och oklarheter kring vilken skyddsutrustning som skulle användas, som viskildrat i kapitel 8, är exempel på stressmoment i arbetet med att Hälso- och sjukvården under pandemin vårda covid-19 sjuka. Vårdpersonal vittnar om en ständigt närva- rande oro för att smittas, smitta andra patienter och sin egen familj. Kommissionen har erfarit att det finns kliniker där av personalen haft covid-19 –2021. Personalen beskriver också hur den pressade situationen, med många svårt sjuka, där man inte upplevt sig räcka till för sina patienter också har skapat en etisk stress. Det faktum att har förhållandevis få sjukhusplatser ledde till att lokalbehovet för covid-19 vård var stort i alla regioner.