sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — Vidare påpekar att fokus på upplevelsetjänster i sig kan vara konsumtionsdrivande marknadsföring för alkoholdrycker, vilket långsiktigt kan leda till negativa konsekvenser för barn och unga. Det här är något som utredningen har valt att inte adressera i betänkandet. Utredningen, liksom , utgår från att Systembolagets detalj- handelsmonopol kvarstår, trots att gårdsförsäljningsförslaget skulle resultera i detaljhandelsmonopolets upphörande. Det saknas därför en analys om vilka folkhälsokonsekvenser ett avskaffande av Systembolagets detaljhandelsmonopol skulle få. Vid tidigare privati- seringar av detaljhandelsmonopol för alkohol har konsumtionen av alkohol ökat med i genomsnitt.38 Möjligheten att ”backa bandet” Jag delar inte utredningens bild av att det är möjligt att ”backa ban- det” och återgå till tidigare ordning, om den föreslagna ordningen införs och sedan underkänns av . Det är svårt att se att Systembolaget skulle återgå till att bedömas mot bakgrund av artikel 37 i FEUF, något som poängterades i Justitiekanslerns ytt- rande om . Det är troligt att EU- domstolen skulle se näringsinriktade förslag som ett avsteg från målet med den svenska alkoholpolitiken, att främja folkhälsan. Detta skulle försvåra försök att backa bandet. Utredningen har vidare inte lyft hur vissa handelsavtal och WTO- rätten allvarligt försvårar möjligheten att ”backa bandet”. Enligt EU:s handelsavtal med () kan liberaliserande 38Hahn RA, , , Brewer R, Fielding J, , Toomey TL, Chattopadhyay S, , ; Task Force. Effects of alcohol retail privatization on excessive alcohol consumption and related harms: a community guide systematic review. Am J Prev Med. 2012 Apr;42(4):418-27. åtgärder inte återkallas, dvs. stater får inte ”backa bandet” efter att marknadstillgång har getts. I analys av CETA- avtalets så kallade ratchet-klausuler påpekar speci- fikt att inte skulle kunna återinföra Systembolaget vid en tidi- gare liberalisering.39 Analysis of the free trade agreement between the EU, its member states and (CETA). Särskilt yttrande av experten , Visita Jag anser att utredningens bedömningar i huvudsak är väl motiverade och avvägda, men ansluter mig inte till utredningens slutsatser och förslag i följande avseenden och av följande skäl. Krav på småskalighet och oberoende Enligt utredningens förslag ska gårdsförsäljningstillstånd få med- delas den som yrkesmässigt tillverkar alkoholdrycker under förut- sättning att alkoholdryckerna som säljs är egentillverkade och den karaktärsgivande delen av tillverkningen som inte utgör blandning, spädning, filtrering eller liknande behandling av enklare art sker på tillverkningsstället. Härutöver föreslås som förutsättningar för att kunna meddelas sådant tillstånd att tillverkarens produktionsvolym uppgår till högst spritdrycker, jästa drycker med upp till 10 volymprocent alkohol eller jästa drycker med mer än 10 volymprocent alkohol samt att tillver- karen är oberoende från tillverkare med produktionsvolymer som överstiger de nu nämnda. Utredningen anger att ett krav på småskalighet kan motiveras ur alkoholpolitiskt perspektiv och att det går att argumentera för att en sådan avgränsning, vid sidan av bl.a. den prisreglering som utred- ningen föreslår, är nödvändig för att säkerställa att gårdsförsäljning inte utgör en kanal för att sälja prispressade alkoholdrycker. Enligt utredningen finns det en oro för att stora koncerner ska maximera möjligheten till gårdsförsäljning genom att etablera flera tillverk- ningsställen med besöksverksamhet – och genom kravet på små- skalighet får de större koncernerna inte bedriva gårdsförsäljning. Ut- redningens förslag att den som bedriver gårdsförsäljning ska vara oberoende från tillverkare med produktionsvolymer som överstiger de volymer som möjliggör för gårdsförsäljning innebär att ett gårds- försäljningstillstånd inte skulle kunna ges till ett bolag i samma kon- cern som en dryckestillverkare med en produktionsvolym som över- stiger de ovan angivna gränsnivåerna, eller till en tillverkare med samma personer i ledningen eller som på annat sätt står i ett bero- endeförhållande till en sådan tillverkare. Utredningens förslag avseende kraven på småskalighet och oberoende för att kunna komma i fråga för gårdsförsäljningstillstånd har tillkommit i ett mycket sent skede i utredningen, de facto efter det sista expertmötet. Utrymmet för att närmare diskutera dessa begränsningar har därför varit litet. Jag ifrågasätter dock de nu aktu- ella begränsningarna i dess föreslagna utformning. Här konstaterar jag också att utredningen fram till slutskedet har gjort bedömningen att krav om småskalighet och oberoende inte bör uppställas eftersom de inte skulle ha någon avgörande påverkan på antalet gårdsförsäljare i . Som uppenbara skäl emot införandet av sådana krav har utredningen också diskuterat det uppenbara i att sådana krav riskerar att vara tillväxthämmande för mindre aktörer som vill växa. Sammantaget – och med beaktande av utredningens förslag till begränsningar i övrigt kring gårdsförsäljningen – anser jag att det inte finns några vägande alkoholpolitiska eller andra skäl för att dess- utom ställa krav på att en tillverkare ska vara småskalig eller obero- ende för att få bedriva gårdsförsäljning. Frågan om tidsbegränsad lagstiftning och tidsbegränsade tillstånd Utredningen har föreslagit att reglerna om gårdsförsäljning bör föras in i alkohollagen och kan träda i kraft tidigast . Enligt utredningens förslag bör reglerna gälla från ikraft- trädandet, dvs. I enlighet härmed föreslås också att ett gårdsförsäljningstillstånd ska avse och får vid till- ståndsgivningen som längst ges till den 1juli 2029. nämnda förslag till tidsbegränsningar har av utredningen ansetts vara en lämplig försiktighetsåtgärd inför att lagstiftningen senare utvärderas innan beslut tas om den ska göras permanent. Jag anser att det i och för sig är rimligt att gårdsförsäljningsrefor- men ska följas upp och utvärderas , exempelvis efter ikraftträdandet på sätt utredningen diskuterat. Min uppfattning är dock att reglerna om gårdsförsäljning inte bör vara tidsbegränsade utan ska gälla tills vidare på sätt som lagstiftning vanligtvis och i normalfallet gör – samt att tillstånd till gårdsförsäljning ska kunna gälla tills vidare. Naturligtvis hindrar ingenting att en utvärdering av reglerna ändå sker . Vägande skäl emot att införa en tidsbegränsad reglering är enligt min bedömning det faktum att näringsidkarna behöver en relativt lång planeringshorisont för kommande investeringar etc. och gene- rellt sett har ett stort behov av långsiktiga spelregler. Det är viktigt att företag ges en tydlig bild av vilka regler som kommer att gälla för att de ska våga göra investeringar och långsiktigt satsa på sin verksamhet. Såsom utredningen konstaterar är det inte osanno- likt att en tidsbegränsad reglering i någon mån kommer att hämma investeringsviljan i branschen och kanske även begränsa antalet aktörer som väljer att ansluta sig till gårdsförsäljningssystemet. En sådan effekt av ett tidsbegränsat system är enligt mitt synsätt inte önskvärd. Enligt utredningens förslag ska kommunen besluta under vilka tider gårdsförsäljning får bedrivas. Gårdsförsäljning ska dock inte få bedrivas tidigare än och inte få pågå längre än . Kommunen skulle med en sådan reglering av försäljningstiderna inte kunna medge försäljningstider eller – men däremot ha möjlighet att inskränka serverings- tiderna ytterligare mellan dessa klockslag. Min uppfattning är att denna generella begränsning av försälj- ningstiderna vid gårdsförsäljning är alltför restriktiv och att kom- munerna naturligtvis bör ha möjlighet att utvidga försäljningstiden utifrån bedömningar i det enskilda fallet, på precis samma sätt som enligt 8 kap. 19 § andra stycket gäller vid serveringstider inom ramen för ett serveringstillstånd enligt alkohollagen. Enligt den bestäm- melsen gäller att ”Om inte kommunen beslutar annat, får servering av spritdrycker, vin, starköl eller andra jästa alkoholdrycker eller av alko- holdrycksliknande preparat inte påbörjas tidigare än och inte pågå längre än till klockan 01.00”. Det framstår som orimligt och inkonsekvent att kommunerna när det handlar om gårdsförsäljning av alkoholdrycker – till skillnad från servering med tillstånd enligt alkohollagen – ska medges en möjlighet att begränsa försäljningstiderna inom den ”normaltid” som anges i lagen men däremot vara förhindrade att utvidga server- ingstiderna därutöver. Jag anser av dessa skäl att reglerna för försäljningstider vid gårds- försäljning bör utformas på så sätt att om inte kommunen beslutar annat, får gårdsförsäljning inte bedrivas tidigare än och inte pågå längre än . Utredningen föreslår att de kvantiteter som ska få säljas genom gårdsförsäljning till varje enskild kund vid samma besökstillfälle ska vara högst spritdryck, vin, starköl och andra jästa drycker. Jag har i och för sig förståelse för att de kvantiteter som får säljas till varje enskild kund vid gårdsförsäljning kan behöva begränsas till någon nivå. Däremot anser jag att de nu föreslagna kvantiteterna är alltför lågt hållna och riskerar att medföra onödiga begränsningar av attraktionskraften i och därmed den turistiska efterfrågan på gårds- försäljningen. I utredningen har tidigare diskuterats en kvantitetsbegränsning innebärande att försäljningen till varje enskild person vid samma besökstillfälle skulle få uppgå till spritdryck, vin eller andra jästa drycker eller starköl. Jag anser att dessa begränsningar av försäljningskvantiteten – som även de får anses vara starkt restriktiva – skulle vara fullt tillräckliga. Särskilt yttrande av experten , Svenskt Vin Svenska vinproducenter har än en gång fått förtroendet att medverka i en utredning om gårdsförsäljning av alkohol i . Förslaget innebär följande: •Gårdsförsäljning tillåts bara om den sker i samband med en upp- levelsetjänst som kunden betalar för. •Det införs en begränsning av den mängd som varje besökare får köpa. •Man får endast sälja egenproducerad alkohol. •Priset på alkoholdryckerna och upplevelsetjänsten får inte sättas lägre än självkostnaden med ett skäligt påslag. •Försäljning får endast ske . •Det krävs ett särskilt tillstånd för att få gårdsförsäljning. •Försäljning får endast ske i direkt anslutning till tillverknings- stället alternativt odlingsstället för vinodlare. •Kommunen ska ge tillstånd och måste yttra sig. •Gårdsförsäljningstillstånd får endast ges till dem som visar sig vara lämpliga att utöva verksamheten. •Gårdsförsäljningstillståndet är tidsbegränsat till som längst . •De regler som gäller för servering gäller även gårdsförsäljning vil- ket innebär att man kan bli av med sitt tillstånd vid misskötsel. Vi delar bedömningen att denna form av gårdsförsäljning inte kom- mer att äventyra varken detaljhandelsmonopolet eller folkhälsan. De begränsningar som föreslås ger också en möjlighet att backa allt om det skulle bli oförutsedda problem. Vi anser dock att den begränsade mängd som varje besökare får köpa måste anpassas till de förpackningar som finns där man levererar vin i lådor om 6 flaskor vilket också var underlaget som diskuterats under hela utredningens gång. Efter det sista mötet har tyvärr denna mängd minskats till endast , motsvarande en box som är en för Systembolaget vanlig förpackningsvolym. Denna änd- ring ställer till problem för alla svenska producenter som då måste ta fram specialemballage för just gårdsförsäljning. Vi anser att mängden måste vara , det vill säga 6 flaskor vin. Utredningen har gett i uppdrag att utreda eventuella folkhälsokonsekvenser . Där har man kom- mit fram till att ett införande av gårdsförsäljning enligt utredningens förslag kommer att leda till en förhållandevis liten ökning av total- konsumtionen av alkohol. I volym räknat ren alkohol per invånare vilket motsvarar av all konsumtion av alkoholdrycker i . Dessa siffror är baserade på att varje besökare får köpa 6 flaskor vin. Det har framförts en oro kring att man inte kan backa en lag som införts. Detta kan vi inte förstå. En tidsbegränsad lag upphör auto- matiskt när slutdatum uppnåtts om ingen ny lag stiftas. Alltså upp- hör gårdsförsäljning . Svenskt vin anser inte att lagen ska tidsbegränsas. Vi vill peka på och . Där finns en parallellitet av gårdsförsäljning och detaljhandelsmonopol av alkohol utan tids- begränsningar som redan införts och att detta inte föranlett några åtgärder från EU. Då vi inför gårdsförsäljning kommer det att ge många nya arbets- tillfällen framför allt i produktionsledet men också i besöksverk- samheten. När nu den tredje utredningen av gårdsförsäljningen närmar sig sitt slut och resultatet än en gång visar att det går att ha gårdsförsäljning av alkohol i med bibehållet detaljhandelsmonopol och utan negativa konsekvenser för folkhälsan reagerar oerhört kraftigt. Utredaren har informerat mig om att detta inte är den rätta plat- sen för en redogörelse som beskriver vår väg med den ensidiga nyckfullhet med ständiga och plötsliga förändringar och förutsättningar för försäljning från svenska vingårdar, som följt på tidigare utredningar. Jag avstår därför från att beskriva detta här. avser att göra förändringar i sitt TSLS-sortiment med stora negativa konsekvenser för svenska alko- holproducenter. säger till och med att det är osan- nolikt att man kan behålla detta sortiment. Att detta sortiment är en förutsättning för flera små svenska alkoholproducenters överlevnad känner väl till. Jag tolkar det som att det är därför man nu väljer, som sista utväg, att hota med att avskaffa detta om det blir gårdsförsäljning av alkohol i . I denna utredning har vi med förvåning tagit del av Systembolaget AB:s argument om att denna utredning frångått sitt uppdrag. Detta med ett visst mått av förundran kring Systembolaget AB:s själv- påtagna tolkningsföreträde i alla frågor som rör Svensk alkoholpoli- tik, -försäljning och EU rätt. Vi är tacksamma att det är riksdag som definierar och driver vår alkoholpolitik. Alla förstår säkert att det är oerhört svårt att driva och utveckla en verksamhet där reglerna förändras och man själv inte har möjlighet att påverka. Därför ser vi , i den tredje utredningen, en reell möjlighet att tillåta gårdsförsäljning inom ramarna för utred- ningsdirektivet. En undersökning visar att endast 1 (en) av 10 i är emot gårdsförsäljning och när en majoritet i nu är för, hoppas vi det blir verklighet med gårdsförsäljning . Särskilt yttrande av experten , har landat i ett huvudförslag och ett alternativt förslag. Jag vill här framföra att båda förslagen kan leda till ökade risker för folkhälsan och för att detaljhandelsmonopolet ska ifrågasättas av . Av de två förslagen innebär det alter- förslaget troligen något mindre risker. Risk att detaljhandelsmonopolet ifrågasätts förslag innehåller en rad begräns- ningar som utredningen bedömt som nödvändiga för att försäljningen ska vara förenlig med . Om gårdsförsäljning skulle uppfat- tas som en substantiell försäljningskanal som konkurrerar med Systembolagets försäljning bedömer utredningen att sådan gårdsför- säljning inte vore förenlig med . Detta eftersom den svenska alkoholregleringen då inte längre skulle uppfattas som sam- manhängande och systematisk, vilket är ett krav för att en handels- hindrande reglering ska vara tillåtlig inom EU. Utredningen konsta- terar också att det endast är som kan avgöra om en begränsad form av gårdsförsäljning, i kombination med ett monopol för övrig detaljhandel, är förenlig med eller inte. Oavsett om gårdsförsäljning har en upplevelsetjänst snarare än försäljning av alkoholdrycker i centrum innebär den att en ny kanal för detaljhandel öppnas upp för ett antal tillverkare i och att ett undantag från detaljhandelsmonopolet skapas. Detta kan komma att tolkas av som oförenligt med flera av bestäm- melserna i Fördraget om Europeiska Unionens Funktionssätt. Det faktum att det finns en form av gårdsförsäljning i är i sig inte någon garanti för att en svensk variant av gårdsförsäljning vore för- enlig med . Den finska modellen skiljer sig från den svenska gårdsförsäljningsutredningens huvudförslag, bla genom att den finska gårdsförsäljningen omfattar ett mer begränsat utbud av alkoholdrycker. Dessutom innebär utlåtande i målet Visnapuu40 inte ett godkännande av den finska modellen av gårdsförsäljning eftersom överlät till de nationella 40Mål C-198/14, . domstolarna i att avgöra om gårdsförsäljningen uppfyllde de krav som identifierat måste vara uppfyllda. Mot bakgrund av den begränsade rättspraxis som finns på om- rådet finns en risk att det svenska detaljhandelsmonopolet kan kom- ma att ifrågasättas av genom införande av gårdsför- säljning. Detta gäller såväl huvudförslaget som det alternativa förslaget. Tillgänglighet till alkohol påverkar jämlikhet i hälsa Alkoholkonsumtion är en av de enskilda riskfaktorer som bidrar mest till sjukdomsbördan i Sverige.41 Riskkonsumtion av alkohol och negativa konsekvenser orsakade av alkohol finns i alla grupper i samhället. är de medicinska och sociala skador som or- sakas av alkohol ojämlikt fördelade i befolkningen. Exempelvis är den alkoholrelaterade dödligheten nästan fem gånger högre bland personer med kort utbildning jämfört med personer med lång ut- bildning. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa sam- hälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolk- ningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Målet antogs av . Utifrån ett folkhälsoperspektiv är det viktigt att fästa särskild vikt vid de grupper som löper störst risk att drabbas av ohälsa. För att minska ojämlikheten i hälsa har det visat sig effektivt med universella förebyggande insatser, det vill säga insatser riktade till hela befolkningen. bör insatserna vara proportionella till de behov som finns i olika grupper. Åtgärderna bör alltså anpassas så att de tar särskild hänsyn till grupper med låg socioekonomisk position och andra grupper som har större risk att drabbas av ohälsa. Det gäller både åtgärdernas omfattning och ut- formning. Olika tillgänglighetsbegränsande åtgärder, såsom punktskatt, åldersgränser och begränsade öppettider, är exempel på universella insatser som syftar till att minska skador orsakade av alkohol. Den svenska restriktiva alkoholpolitiken har varit framgångsrik ur ett internationellt perspektiv. Alkoholkonsumtionen har minskat och är nu tillbaka på samma nivå som före EU- 41Institute för Health Metrics and Evaluation GBD 2019 har dock den minskande trenden i riskkonsumtion avstannat eller tom vänt när det gäller konsumtion bland unga. Detta sammanfaller med en omfattande minskning av resurser för alkoholförebyggande insatser på såväl nationell som regional och lokal nivå (se bland annat data från Länsrapportens undersökning). Det är i detta sammanhang vi måste värdera kon- sekvenserna av ett införande av gårdsförsäljning och den ökade till- gänglighet som förslaget innebär. Liksom den utredning av effekter på folkhälsan som genomfört åt gårdsförsäljningsutredningen konstaterar jag att infö- randet av gårdsförsäljning kommer att leda till en ökad exponering av alkoholhaltiga drycker i samhället och att den ökade tillgängligheten inte kan avfärdas. Detta gäller särskilt om gårdsförsäljning möjliggörs i storstäder med tanke på att den största andelen av befolkningen bor i storstadskommuner. Den ökade tillgängligheten till försäljnings- ställen och upplevelsetjänster kopplade till alkoholdrycker kan påverka konsumtionen såväl direkt (genom merförsäljning) som indirekt (genom normer och värderingar som uppmuntrar alkohol- konsumtion i fler sammanhang). Negativa konsekvenser av alkohol riskerar att drabba fler i befolkningen och därmed driva på utveck- lingen av ojämlikhet i hälsa. Desintresseringsprincipen är viktig att värna En bärande princip i den svenska alkoholpolitiken har varit att hålla privata kommersiella vinstintressen borta från detaljhandeln med alkoholdrycker förutom folköl (desintresseringsprincipen). Detta för att lättare kunna bibehålla förebyggande insatser i form av olika tillgänglighetsbegränsningar såsom butikstäthet, pris, öppettider, ålderskontroll etc. Utredningen har lyft att det finns undantag från des- intresseringsprincipen eftersom detaljhandel med folköl och server- ing får bedrivas av privata aktörer. Här vill jag dock lyfta att infö- randet av gårdsförsäljning skulle utgöra ytterligare ett undantag från handel som omfattas av detaljhandelsmonopolet och det går inte att utesluta att den sammantagna effekten av undantagen är större än effekten av varje undantag för sig. För att ta ställning till hur svensk politik på alkoholområdet ska utvecklas för att nå det folkhälsopolitiska målet behöver ett antal olika perspektiv beaktas däribland kostnadseffektivitet, jämlikhets-, barn-hållbarhets- (Agenda 2030) och medborgarperspektivet42 samt den etiska plattformen43. Exempelvis genom att ta hänsyn till kost- nader som uppstår på andra ställen än där intäkter genereras, ökad belastning på sjukvården på grund av sjukdomar som kan före- byggas, grupper som drabbas särskilt av alkoholens skador, tillgäng- lighet och konsumtion av alkohol av minderåriga och etisk hänsyn gentemot individen. Liksom den utredning av folkhälsoeffekterna som genom- fört åt gårdsförsäljningsutredningen konstaterar jag att privata för- säljningsställen riskerar att öka tillgängligheten av alkohol för under- åriga. Alternativt förslag till gårdsförsäljning bättre men innebär också risker Om gårdsförsäljning ska vara förenlig med så behöver denna vara ytterst begränsad. Därför är det bra att utredningen lägger fram ett alternativt förslag som endast möjliggör gårdsför- säljning för tillverkare av vin, öl eller andra jästa drycker under för- utsättning att huvuddelen av råvarorna som ger alkoholdrycken dess karaktär har producerats på gården. Alternativet som innebär en mer begränsad form av gårdsförsäljning både vad gäller antalet försälj- ningsställen, antalet besökare och typ av alkoholdrycker som inklu- deras motsvarar bättre den typ av gårdsförsäljning som ligger i utredningsdirektivets utsaga att ”… argumenten för att tillåta gårds- försäljning [berör] främst förväntade vinster för landsbygden.” Riskerna att den svenska alkohollagstiftningen inte längre ska uppfattas som systematisk och sammanhängande och att försälj- ningen kan ha en negativ påverkan på bland annat normer och vär- deringar kopplade till alkohol kvarstår dock även med det alternativa förslaget. 422017/18:249. 431996/97:60 ”Prioriteringar inom hälso-och sjukvården”. I propositionen redovisas vissa all- männa riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Dessa är baserade på några grundläggande etiska principer; människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen samt kostnadseffektivitetsprincipen. Kostnadseffektivitetsprincipen bör enligt plattformen endast komma till användning sedan behovsprincipen först tillämpats. Utvärdering av folkhälsokonsekvenserna viktig Vid ett eventuellt införande av gårdsförsäljning instämmer jag i utredningens förslag om att tidsbegränsa detta och att utvärdera effekterna . Jag vill särskilt lyfta behovet av att följa upp konsekvenserna för folkhälsan och för tillgängligheten till alkohol. Om gårdsförsäljning införs så behöver uppföljningen vara genomtänkt och ändamålsenlig. För att kunna jämföra utvecklingen av försäljning och skador före och efter införandet föreslår jag att gårdsförsäljning i första skedet införs i ett par utvalda försökslän. På så vis kan man jämföra utvecklingen i försökslän med liknande kon- trollän. Det är även viktigt att jämlikhetsperspektivet beaktas i uppföljningen av folkhälsan. bedömer att införandet av gårdsförsäljning skulle innebära en engångskostnad för myndigheten om bland annat för att ta fram nya och uppdatera befintliga föreskrifter och 1,12 miljoner för en informationsinsats.