sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — •analysera och föreslå eventuella inlåsningsmekanismer, exempel- vis i form av att systemet behöver tillämpas innan ett byte till det vanliga mervärdesskattesystemet kan göras, •även i övrigt bedöma det eventuella systemet utifrån behovet av att värna skatteintäkterna och motverka skattefusk och skatte- undandragande. Vid bedömningen av lämpligheten av ett schablonbeskattningssystem ska utredaren beakta de angivna principerna för skattepolitiken, bl.a. vad dessa principer anger om att skattereglerna ska vara generella och tydliga men att avsteg kan motiveras utifrån krav på styrning eller samhällsekonomiska effektivitetsskäl. Vid bedömningen av i vilken omfattning det föreslagna systemet innebär en förenkling ska utreda- ren beakta förhållandet till annan angränsande lagstiftning. Vid ut- formningen av förslaget bör utredaren beakta att syftet är att schablon- beskattningssystemet för mervärdesskatt ska kunna användas som schablonbeskattningssystemet för inkomstbeskattning. Utredaren ska redovisa offentligfinansiella och andra effekter av för- slagen. De förslag som läggs fram ska sammantagna vara offentlig- finansiellt neutrala. Till den del lämnade förslag medför negativa offentligfinansiella effekter, ska utredaren föreslå finansiering av för- slagen enligt gällande finansieringsprinciper. En analys bör också göras av hur ändrade regler påverkar olika grupper av företag och företagsformer, t.ex. företag i olika branscher och i olika utvecklingsfaser samt företag av olika storlek och kapital- intensitet. Vidare ska förslagens påverkan på den administrativa bör- dan för företagen redovisas. Även påverkan på och andra myndigheter ska belysas, liksom eventuella kostnadsökningar och finansiering av dessa. Utre- daren ska redovisa kostnadsberäkningar och andra konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredaren ska även redovisa eventuella fördelningseffekter av förslagen samt hur de påverkar den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Vid bedömningen av förenklingar inom det konventionella in- komstskattesystemet för enskilda näringsidkare respektive lämplig- heten av ett schablonbeskattningssystem för inkomstbeskattning samt mervärdesskatt ska utredaren beakta de villkor som ställs på utform- ningen för att reglerna ska vara förenliga med , inklusive reglerna om statligt stöd. Förslagen ska också analyseras utifrån kon- kurrens- och rättviseaspekter. Slutligen ska förslagen analyseras utifrån om de innebär någon faktisk förenkling och risken att förslagen kan utnyttjas för skatte- undandragande. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inom ramen för uppdraget samråda med andra pågå- ende statliga utredningar, myndighetsuppdrag och motsvarande som berör mikroföretags förutsättningar, delningsekonomi och cirkulär ekonomi. Den del av uppdraget som handlar om att utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskattning av enskilda närings- idkare inom det konventionella systemet för inkomstbeskattningen ska redovisas i ett delbetänkande . Upp- draget i övrigt ska redovisas . Kalibrering av källskatt och egenavgifter I denna bilaga redovisas de beräkningar som ligger till grund för för- slagen avseende källskatt och egenavgifter. Syftet är att redovisa alla beräkningar och resultat samlat. Källskatten på mikroföretagarkonto utgår ifrån en grundskattesats om . Denna motsvarar inkomstskatt, allmän löneavgift och förmånsgrundande egenavgifter vid konventionell beskattning. De överväganden som ligger till grund för förslaget att källskatten ska utgå ifrån denna grundskattesats finns i avsnitt 6.7.1. Målsättningen är att kontoinnehavaren ska betala samma genomsnittsskatt på inkoms- ten om den betalas till ett mikroföretagarkonto som om verksamheten bedrivs som konventionellt beskattad enskild näringsverksamhet. Källskatten beaktar och statlig inkomstskatt, grund- avdrag, jobbskatteavdrag och allmän nedsättning av egenavgifter. Källskatten beaktar inte begravningsavgift, public serviceavgift eller regional nedsättning av egenavgifter. Däremot tar modellen hänsyn till kontoinnehavarens ålder genom att källskatten är nedsatt för äldre kontoinnehavare som enligt konventionella regler har nedsatta egenavgifter. Beräkningen utgår ifrån en inkomstskatt på . Vid denna kommunalskatt är systemet neutralt relativt näringsverksamhet vid en inkomst av aktiv näringsverksamhet kring 200 000–, enligt skatteregler. Källskatten beaktar utgifter och mervärdesskatt schablonmässigt genom att skattesatsen kvoteras ned. Dessa beaktas genom ett schablo- niserat avdrag för utgifter motsvarande av inbetalningarna samt avdrag för utgående mervärdesskatt om . Källskatten ska därför kvoteras ned för att ta höjd för utgifterna och för att ta höjd för mervärdesskatten. Källskatten avrundas till hela procentenheter och uppgår till : 0,42 × (1 − 0,1) × (1 − 0,2) = 0,3024 Figur 1 sammanfattar den effektiva beskattningen på mikroföretagar- kontot i form av källskatt och eventuell mervärdesskatt. Figuren visar också skatteuttaget inklusive mervärdesskatt vid olika nivåer på mer- värdesskatten för olika nivåer på omsättningen. När omsättningen exklusive mervärdesskatt överstiger kan kontoinne- havaren inte vara undantagen från skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt. Kontoinnehavaren kan dock välja att betala mervärdes- skatt också vid en lägre omsättning. Figur 1 Sammanfattning av effektiva skattesatser på kontot 010000 20000 30000 40000 50000 60000 70000 80000 90000 100000110000120000130000140000 Källa: Egna beräkningar. För att beräkna inbetalningen före avdrag för mervärdesskatt måste underlaget reduceras med mervärdeskatten själv. Även egenavgifter tas ut på ett underlag som utgörs av underlaget efter avdrag för själva egenavgifterna. För att beräkna underlaget före avdrag för skatten eller avgiften används följande formel, där �� är den lagstadgade skat- ten eller avgiften i procent. �������������� �ö�� ��������� = 1 − (1 + ��) Tabell 1 visar vilka procentsatser som ska användas för att reducera underlaget för mervärdesskatt eller egenavgifter för att få fram det korrekta underlaget på vilken den lagstadgade skatte- eller avgifts- satsen ska appliceras. Tabell 1 Mervärdesskatt och egenavgifter efter avdrag, regler Egenavgifter vid full allmän nedsättning Kalibrering av förmånsgrundande egenavgifter Om en enskild näringsidkare inte har valt en annan karenstid i sjuk- försäkringen än uppgår egenavgifterna till . Den som har ett mikroföretagarkonto kan inte välja en annan karens- tid än . Egenavgifterna tas ut på ett underlag som motsvaras av överskott av aktiv näringsverksamhet efter avdrag för egenavgif- terna själva. Avgifterna består av allmän löneavgift (11,) som är en statlig skatt, samt förmånsgrundande avgifter (17,35 pro- cent). Om avgiftsunderlaget överstiger medges också ett avdrag om avseende hela underlaget, men högst med . Nedsättningen reducerar allmän löneavgift. Eftersom allmän löneavgift ingår i skattedelen i källskatten bryts inte denna del ut ur underlaget. ska minskas med för att beakta förmånsgrundande avgifter beräknas som: 1 − (1 + 0,1735) = 0,1478 Underlaget för förmånsgrundande egenavgifter beräknas som inbetal- ningen efter avdrag för utgifter, mervärdesskatt samt för förmånerna själva: (1 − 0,2) × (1 − 0,1) × (1 − 0,14785) = 0,6135 Eftersom förmånsgrundande egenavgifter om tas ut på ett underlag som uppgår till av inbetalningarna på kontot motsvarar de av inbetalningarna till kontot. Eftersom källskatten uppgår till uppgår skatteuttaget (som motsvarar inkomstskatt och allmän löneavgift) till : 0,30 − 0,1065 = 0,1935 Kontoinnehavarna betalar också allmän pensionsavgift om , som de medges en skattereduktion med hela beloppet. Tek- niskt löses detta genom att allmän pensionsavgift dras från skatte- delen i källskatten. Kalibrering av egenavgifter för äldre Egenavgifterna kan också vara nedsatta på grund av ålder. Den som har nedsatta egenavgifter betalar endast ålderspensionsavgiften om . För de kontoinnehavare som har nedsatta egenavgif- ter består dessa därför endast av ålderspensionsavgiften. Den faktor som underlaget ska reduceras med för att få fram underlaget efter avdrag för ålderspensionsavgift beräknas som: 1 − (1 + 0,1021) = 0,0926 Underlaget för förmånsgrundande egenavgifter beräknas som inbetal- ningen efter avdrag för utgifter, mervärdesskatt samt för förmånerna själva: (1 − 0,2) × (1 − 0,1) × (1 − 0,0926) = 0,6533 Eftersom förmånsgrundande egenavgifter om tas ut på ett underlag som uppgår till av inbetalningarna på kontot motsvarar de av inbetalningarna till kontot. Kalibrering av källskatt för äldre Den som har nedsatta egenavgifter på grund av ålder har också ett förhöjt grundavdrag och ett större jobbskatteavdrag än den som är yngre. Källskatten för äldre är kalibrerad efter samma inkomstnivå som för yngre. Nedsättningarna av egenavgifter, grundavdrag och jobbskatteavdrag medför att inkomstskatten för äldre motsvarar av inkomstskatten för yngre vid inkomster kring dessa nivåer. Den del av källskatten som utgörs av skatt för yngre upp- går till av inbetalningen till kontot. Om skattedelen reduceras är förhållandet mellan skatteuttaget för äldre och yngre detsamma som i konventionellt beskattad verksam- het. Skatteuttaget för äldre uppgår då till på kontot. Total källskatt består av denna skatt samt förmånsgrundande egen- avgifter om , vilket medför ett totalt skatteuttag om , avrundat till hela procentenheter. Beräkningen av käll- skatten görs enligt följande: 0,1935 × 0,6 + 0,0667 = 0,1828 Inkomst före och efter skatt Inkomster på mikroföretagarkontot är förmånsgrundande för konto- innehavaren. Socialförsäkringsförmånerna är kopplade till sjukpen- ninggrundande inkomst (SGI) medan pensionsförmåner bestäms av pensionsgrundande inkomst (PGI). Inkomsterna från mikroföre- tagarkonto påverkar också förmåner och skyldigheter i andra system, bland annat bostadsbidrag, maxtaxa på förskola och försörjningsstöd. En del av dessa system utgår ifrån individens inkomst före skatt, medan andra utgår ifrån inkomsten efter skatt. Enligt förslaget ska inkomst före skatt anses motsvaras av inbetalningar på mikroföre- tagarkonto efter avdrag för kostnader, mervärdesskatt och förmåns- grundande egenavgifter. Detta är samma belopp som de förmåns- grundande egenavgifterna beräknas på. För personer som inte har nedsatt källskatt på grund av ålder motsvarar detta av inbetalningen. För personer som har nedsatt källskatt på grund av ålder motsvarar inkomsten före skatt i stället av inbetalningen på kontot. I de system där beräkningarna utgår ifrån inkomster efter skatt motsvaras denna av inbetalningar på mikroföretagarkonto efter av- drag för utgifter, mervärdesskatt, förmånsgrundande egenavgifter och källskatt. För personer som inte har nedsatt källskatt på grund av ålder mot- svarar inkomst efter skatt av inbetalningen. För personer som har nedsatt källskatt på grund av ålder motsvarar inkomsten före skatt i stället av inbetalningen på kontot. Figur 2 sammanfattar hur inbetalningar på kontot fördelar sig mellan eventuella utgifter, mervärdesskatt och källskatt samt dispo- nibel inkomst efter skatt, för kontoinnehavare med respektive utan nedsatt skattesats för källskatten på grund av ålder. Figur 2 Fördelning av inbetalningar på mikroföretagarkonto Källa: Egna beräkningar. Disponibel inkomst efter skatt visar vad kontoinnehavaren har kvar att disponera i det fall utgifterna exakt motsvarar det schablonise- rade avdraget om av inbetalningen (inklusive 25 procents ingående mervärdesskatt) samt då hela inbetalningen är belagd med 25 procents utgående mervärdesskatt. Hänsyn till utgifter och mervärdesskatt tas dock schablonmässigt, och kan avvika från de verkliga förhållandena: –Om kontoinnehavaren inte har några faktiska utgifter, inte redo- visar och betalar mervärdesskatt eller betalar mervärdesskatt med en lägre skattesats, utgörs även delar av det som i figuren beteck- nas som utgifter och mervärdesskatt av disponibel inkomst. Den effektiva källskatten är då lägre eftersom den i ekonomisk mening verkliga skattebasen är lägre än den schabloniserade skattebas på vilken källskatten tas ut. –Om kontoinnehavaren har inkomster över taken i socialförsäk- ringssystemet från andra inkomstkällor än mikroföretagarkontot berättigar ytterligare inbetalningar av egenavgifter inte till ytter- ligare förmåner. Den del av källskatten som betecknas som för- månsgrundande egenavgifter utgör då i praktiken en statlig skatt. –Om inkomsten från andra källor än mikroföretagarkontot under- stiger gränsen för de inkomster på vilken allmän pensionsavgift tas ut (8,07 inkomstbasbelopp) reducerar allmän pensionsavgift den del av källskatten som utgör statlig skatt. Om inkomsterna överstiger taket utgörs i stället även denna del av källskatten av statlig skatt. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Immunitet för utställningsföremål. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Omslag: Bild: