sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — Enligt SCB:s artikel Fler barn bor i storstäder , () finns den största andelen barn i kommunerna runt storstäderna medan landsbygdskommuner har många äldre invånare. Enligt SCB antas andelen barn i storstadskommunerna öka . Om gårdsförsäljning tillåts i städer och branschen fortsätter växa kommer antalet barn och unga som via exempelvis föräldrar eller arbetsgivare kommer i kontakt med aktiviteter som är förknippade med alkoholkonsumtion (provsmakning, rundvisning etcetera) att öka. Därmed finns det en stor grupp barn och unga i städerna som via besökstjänsterna direkt eller indirekt kan komma att exponeras mer för aktiviteter förknippade med alkoholhaltiga, jämfört med om gårdsförsäljning inte tillåts i städer. 27Thor, , , , , 2017. ”, —Stable Association Between Alcohol Consumption and Youth –2012” i Alcohol and Alcoholism, 2017, 52(3). 28Stautz, , , ., King, , , , ., 2016. “Immediate effects of alcohol marketing communications and media portrayals on consumption and cognition: a systematic review and meta-analysis of experimental studies” i BMC Public Health; Jernigan, T. Babor & Lobstein, T., 2017. “Alcohol marketing and youth alcohol consumption: a systematic review of longitudinal studies published since 2008” i Addiction. 29Folkhälsomyndigheten, 2020. ”Hur kan vi skjuta fram minderårigas alkoholdebut och minska deras alkoholkonsumtion och alkoholrelaterade skador? En kartläggande litteraturöversikt av metoder som används i .” 30Hur många barn växer upp med föräldrar som har alkoholproblem? – Resultat från en systematisk litteraturöversikt (red) CAN Rapport nr 185 2019 17 (20) Även om antagit att regler för gårdsförsäljning kommer att efterlevas bör det noteras att Systembolaget, enligt Stockwell 2017, är ojämförligt bra på att säkerställa att underåriga inte får handla alkoholhaltiga drycker, medan privata aktörer i allmänhet är relativt sett sämre på detta. Privata försäljningsställen riskerar alltså att öka tillgängligheten för underåriga. Denna effekt kan motverkas av att förslagen för gårdsförsäljning avser motverka en ökad pristillgänglighet, eftersom unga kan vara en särskilt priskänslig grupp. bedömer dock att den potentiellt ökade tillgängligheten inte kan avfärdas. Sammantaget görs bedömningen att tillåtande av gårdsförsäljning i städer – där besöksantalet potentiellt är stort och växande – kan leda till ett utökat intresse för alkoholhaltiga drycker och därmed ökad konsumtion och på även medföra negativa konsekvenser för barn och unga. av alla dryckesproducenter är belägna i en tätort med minst 3 000 invånare vilket gör att målgruppen, vid ett intresse utöver det som skattats av , potentiellt sett är väldigt stor. har utifrån befintliga uppgifter gjort de antaganden som bedömts vara mest troliga avseende till exempel antal gårdsförsäljare, anskaffning av alkoholhaltiga drycker via gårdsförsäljning, substitutionseffekt osv. Dock kan exempelvis en underskattning av antalet besökare göra att de negativa folkhälsoeffekterna är underskattade (allt annat lika). Mot den bakgrunden ska de uppskattade hälsoeffekterna för varje förslag tolkas med försiktighet och tas just som skattningar baserade på tillgänglig information. Givet osäkerheten finns det goda skäl för att initialt införa gårdsförsäljning i mindre skala som möjliggör utvärdering – antingen inom ett geografiskt begränsat område eller enligt utredningens alternativa förslag. 18 (20) Bilaga - Jämförelser av skattade folkhälsoeffekter vid olika förslag och olika antaganden om substitution Nedan följer en sammanställning av de olika skattningar har gjort av konsekvenser för folkhälsan för olika förslag och vid olika antaganden om substitution. Som jämförelse finns även skattningar med vilket illustrerar vilka konsekvenserna hade blivit av förslagen med de antalet producenter som finns /fanns 2020. Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser utifrån Stockwell (2017), för åren 2020 respektive 2025, givet olika antaganden om substitutionseffekt. Procentuell ökning av dödsfall respektive sjukhusvistelser utifrån Stockwell (2017), givet tal. Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall utifrån alkoholindex , för åren 2020 respektive 2025, givet antaganden om substitutionseffekt, för de tre olika gårdsförsäljningsalternativen. 19 (20) Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av förlorade QALY utifrån beräkningar av alkoholkonsumtionens kostnader , för åren 2020 respektive 2025, givet antaganden om substitutionseffekt, för de olika gårdsförsäljningsalternativen. som blir utsatta för 20 (20) 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. 79.En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. 80.Reglering av privata sjukvårdsförsäk- ringar – ökad kunskap och kontroll. 81.En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. 83.Belastningsregisterkontroll och avskiljande av studenter. 84.Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. 85.Vägar till ett tryggare samhälle. 1 och 2. 86.ILO:s konvention om våld och trakasserier i arbetslivet. 87.Granskning av utländska direktinvesteringar. 88.Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. Ju. 89.Sverige under pandemin. Volym 1 Smittspridning och smittskydd. Volym 2 Sjukvård och folkhälsa. 90.En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. 91.En ny rymdlag. 92.Åtgärder i gränsnära områden. 93.Från delar till helhet. En reform för samordnade, behovsanpassade och personalcentrerade insatser till personer med samsjuklighet. 94 Ett utökat skydd mot diskriminering. 95.En möjlighet till småskalig gårds- försäljning av alkoholdrycker. konvention om våld och trakasserier i arbetslivet [86] Ett utökat skydd mot diskriminering. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. EU:s förordning om terrorisminnehåll på internet – frågan om behörig myndig- het. Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. Vägar till ett tryggare samhälle. Granskning av utländska direktinvesteringar. Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. [88] En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. Åtgärder i gränsnära områden. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Från kris till kraft. Återstart för kulturen. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. – en del av den cirkulära ekonomin. Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Riksintressen i hälso- och sjukvården –stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar – ökad kunskap och kontroll. Volym 1 Smitt- spridning och smittskydd Volym 2 Sjukvård och folkhälsa. Från delar till helhet. En reform för samordnade, behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet. En möjlighet till småskalig gårds- försäljning av alkoholdrycker. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. –böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. Högskoleprovets organisation och styrning. och avskiljande av studenter. [83] En ny rymdlag.