sou · H9B378 · 2021-10-08 00:00:00 — För- slaget medför inga kostnader eller nya uppgifter för regionerna. För- slaget förväntas leda till ett klargörande när det gäller utlämnade av uppgifter till den enskilde vilket underlättar regionernas arbete i denna del. 7.7Ekonomiska och andra konsekvenser för kommuner Bedömning: Kommunerna berörs i första hand av utredningens förslag i egenskap av vårdgivare för elevhälsans medicinska insat- ser. Utredningens förslag är en investering i en mer effektiv vård. På kort sikt kan förslagen få ekonomiska konsekvenser för kom- munerna. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen lämnar ett antal förslag som ska bidra till en bättre uppföljning av barns och ungas hälsa och den hälsofrämjande och förebyggande verksamheten inom barn- och ungdomshälsovården. Förslagen kan få konsekvenser för kom- munerna i egenskap av vårdgivare för elevhälsans medicinska insatser. Utredningens föreslår att bör få i uppdrag att ut- reda om det är möjligt och lämpligt att följa barns och ungas hälsa i hälsodataregister. Utredningen föreslår att även bör få i uppdrag att utreda om det är möjligt och lämpligt att i ett hälso- dataregister behandla uppgifter om barn och unga som fått hälso- och sjukvård inom elevhälsans medicinska insatser. Båda dessa uppdrag kan komma att innebära ökad administration och kostnader för kommunerna i egenskap av vårdgivare för elevhälsans medicinska insatser. Det blir dock uppdrag att utreda omfattning av eventuella kostnader och den administrativa bördan. Utredningen föreslår också ändringar i patientdatalagen (2008:355) som ska tydliggöra att det är möjligt att utveckla kvalitetsregister för sådan hälsovård som ges inom ramen för elevhälsans medicinska in- satser. Utredningen bedömer att det är mycket viktigt att följa upp den hälso- och sjukvård som bedrivs inom elevhälsans medicinska insat- ser, på nationell nivå. Sådan uppföljning är nödvändig för att säkra kvaliteten i verksamheten och likvärdig tillgång till elevhälsans medi- cinska insatser för barn och unga i hela landet. förekommer ingen sådan nationell uppföljning av elevhälsans medicinska insatser. Det finns ett kvalitetsregister för elevhälsans medicinska insatser men anslutningsgraden är låg, delvis på grund av att registret inte längre betraktas som nationellt kvalitetsregister av Ledningsfunktionen för och därmed inte får ekonomiskt stöd inom ramen för överenskommelse mellan staten och SKR. Utvecklingen av som inkluderar elevhälsans medicinska insatser skulle kräva att kommunerna skapar tekniska och andra för- utsättningar för elevhälsans medicinska insatser att ansluta sig till så- dana kvalitetsregister. Att kvaliteten i elevhälsans medicinska insatser systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras är dock redan lagreglerat (5 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen). Utredningen bedömer att förslagen sammantaget kommer att leda till en bättre uppföljning av barns och ungas hälsa och barn- och ung- domshälsovårdens verksamhet. På lång sikt är utvecklingen av en bättre uppföljning därför en investering i en mer effektiv och likvärdig barn- och ungdomshälsovård och en mer jämlik hälsa i befolkningen. I övrigt föreslår utredningen ett antal uppdrag till olika myndig- heter för att stödja, följa upp och utvärdera den hälsoreform som ut- redningen föreslår i delbetänkandet och ett uppdrag att följa upp om- ställningen till en god och nära vård ur ett barnrättsperspektiv. Dessa förslag innebär inga nya uppgifter eller kostnader för kommuner. För- slagen bidrar snarare till att stödja utvecklingen av vården för barn och unga i kommunerna. Utredningen har även föreslagit att regeringen tillsätter en utred- ning med uppdrag att se över om dagens lagstiftning är ändamålsenlig när det gäller utlämnande av uppgifter från hälso- och sjukvården till barn respektive vårdnadshavare. Förslaget innebär inga ekonomiska eller andra konsekvenser för kommunerna. Förslaget förväntas leda till ett klargörande när det gäller utlämnade av uppgifter till den enskilde vilket underlättar kommunernas arbete i denna del. 7.8Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Bedömning: Utredningens förslag får inga konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Skälen för utredningens bedömning: Utredningens förslag innebär inga nya uppgifter för kommuner eller regioner. Förslagen att bör få i uppdrag att utreda om det är möjligt och lämpligt att följa barns och ungas hälsa i hälsodataregister, och uppdragen att utreda om det är möjligt och lämpligt att i ett hälso- dataregister behandla uppgifter om barn och unga som fått hälso- och sjukvård inom elevhälsans medicinska insatser respektive på ungdoms- mottagningarna innebär inga nya uppgifter för kommuner och regio- ner. Uppdragen kan komma att innebära att kommuner och regioner behöver lämna vissa ytterligare uppgifter om barns och ungas hälsa och om barn- och ungdomshälsovårdens verksamhet till . Omfattningen av de uppgifter som ska lämnas behöver ytterligare pre- ciseras inom ramen för uppdrag. Utredningen bedö- mer dock att det är nödvändigt att samla in sådana uppgifter för att säkra framställningen av statistik som kan bidra till utvecklingen av vården och en god hälsa för barn och unga. Förslaget som tydliggör att det ska vara möjligt att utveckla natio- nella kvalitetsregister för barn- och ungdomshälsovården får inga kon- sekvenser för den kommunala självstyrelsen. Förslaget innebär snarare en möjlighet för kommuner och regioner att kvalitetssäkra den hälso- och sjukvård som bedrivs inom barn- och ungdomshälsovården och skapa en mer likvärdig vård för barn och unga i landet. Utredningen konstaterar att det är mycket angeläget att så sker eftersom denna verk- samhet berör alla barn och unga . Utredningen be- dömer att det underlättar för kommuner och regioner att bedriva sin verksamhet i enlighet med hälso- och sjukvårdslagstiftningens inten- tioner. Utredningens övriga förslag rör olika myndighetsuppdrag för att stödja, följa upp och utvärdera den hälso- och sjukvård som bedrivs inom ramen för barn- och ungdomshälsovården. Dessa uppdrag inne- bär inte heller några nya uppgifter för kommuner och regioner. Myn- dighetsuppdragen överensstämmer med den arbetsfördelning som redan gäller mellan myndigheterna och kommuner och regioner. Ut- redningen bedömer att dessa uppdrag kommer att stödja kommuner och regioner att bedriva sin verksamhet på ett likvärdigt och effek- tivt sätt i landet i enlighet med hälso- och sjukvårdslagstiftningens intentioner. Utredningens förslag att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över om dagens lagstiftning är ändamålsenlig när det gäller utläm- nande av uppgifter från hälso- och sjukvården till barn respektive vårdnadshavare kan komma att innebära ett förtydligande av de regler som ska gälla vid informationsdelning i förhållande till den enskilde. Det förväntas underlätta arbetet inom berörda verksam- heter i kommuner och regioner. 7.9Konsekvenser för vårdens professioner Bedömning: Utredningens förslag får positiva konsekvenser för professionen. Ökad kunskap om barns och ungas hälsa och den hälsofrämjande och förebyggande verksamheten förväntas under- lätta professionens arbete och bidra till trygghet i arbetssituationen. Skälen för utredningens bedömning: Utredningens förslag när det gäller uppföljning innebär att hälsodata kommer att samlas in om barn och unga ur ett hälsofrämjande och förebyggande perspektiv. Det kommer att skapa förutsättningar för att följa upp och utvärdera insatser som ges till barn och unga. Det kommer också att bidra till kunskapsutvecklingen om vilka faktorer som påverkar barns och ungas hälsa och indikerar sjukdom. Sådan kunskap ger professionen bättre förutsättningar för att ge insatser som bygger på evidens och beprö- vad erfarenhet. Det underlättar professionens arbete och stödjer ut- vecklingen av god vård. Förslagen angående kvalitetsregister för hälsovård och ett utvid- gat patientregister för uppgifter om barns och ungas hälsa och hälso- främjande och förebyggande åtgärder kan inledningsvis innebära viss ökad administration för professionen. I takt med att insamlingen av sådana uppgifter automatiseras kommer den administrativa bördan dock att minska. Utredningens förslag att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över om dagens lagstiftning är ändamålsenlig när det gäller utläm- nande av uppgifter från hälso- och sjukvården till barn respektive vårdnadshavare kan komma att innebära ett förtydligande av de regler som ska gälla vid informationsdelning i förhållande till den enskilde. Förslaget förväntas därmed underlätta de professionellas arbete med att bedöma hur uppgifter ska delas med enskilde. Bedömning: Utredningens förslag får inga särskilda konsekven- ser för företagen. Ekonomiska effekter för företagen beror på hur kommuner och regioner anpassar sina ersättningssystem i förhål- lande till kostnader för utredningens förslag. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen redogör i del- betänkandet för vårdföretag inom hälso- och sjukvårdssektorn och skolföretag inom utbildningssektorn, och den lagstiftning som regle- rar relationen mellan regioner och kommuner och de aktuella före- tagen. Det finns cirka 15 400 vårdföretag inom hälso- och sjuk- vårdssektorn varav cirka 3 300 företag tillhandhåller olika former av primärvård, specialiserad somatisk vård och specialiserad psykiatrisk vård. Inom hälso- och sjukvårdssektorn tillämpas vårdvalssystem för verksamhet inom primärvården. Detta innebär att regionerna är huvud- män och styr verksamheterna inom vårdvalssystemet med stöd av för- frågningsunderlag och ersättningssystem. Inom utbildningssektorn finns cirka 788 skolföretag inom grund- och gymnasieskolan som sammantaget ansvarar för cirka 1 300 skol- enheter. Skolhuvudmännen ansvarar för att verksamheten bedrivs i enlighet med skollagen. Kommunerna ansvarar för att fördela resur- ser till utbildningen inom skolväsendet efter barns och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 b § skollagen [2010:800]).13 Utredningen bedömer att de samlade förslagen inte får några sär- skilda konsekvenser för enskilda företag inom hälso- och sjukvårds- och utbildningssektorerna. Förslagen påverkar de enskilda företagen på motsvarande sätt som de påverkar vårdgivare inom kommuner och regioner. Förslagen innebär inga förändringar när det gäller konkur- rensförhållanden. Ekonomiska effekter för företagen beror på hur kommuner och regioner anpassar sina ersättningssystem i förhållande till kostnader för utredningens förslag. Bedömning: Utredningens förslag får inga konsekvenser för syssel- sättningen. Skälen för utredningens bedömning: Utredningens förslag får inga konsekvenser för sysselsättningen eftersom de i huvudsak inte inne- bär några nya åtaganden för vårdverksamheterna. 7.12Konsekvenser för jämlikhet och jämställdhet mellan könen och de integrationspolitiska målen Bedömning: Utredningens förslag får positiva konsekvenser för utvecklingen av en mer jämlik och jämställd vård, och bidrar till att uppfylla de integrationspolitiska målen. Skälen för utredningens bedömning: Utredningens förslag får posi- tiva konsekvenser för utvecklingen av en mer jämlik och jämställd vård. De innebär bättre förutsättningar att följa barns och ungas hälso- utveckling och de hälsofrämjande och förebyggande insatser som ges till barn och unga. Det skapar i sin tur möjligheter att analysera skill- nader i hälsa hos pojkar och flickor och utvärdera effekterna av olika insatser. Med stöd av dessa uppgifter kan mer effektiva och riktade insatser utvecklas och mer adekvata insatser erbjudas till alla flickor 13SOU 2021:34, s. 429–430. och pojkar oavsett bakgrund. Det leder till en mer jämlik och jäm- ställd hälsa hos barn och unga och en mer jämlik och jämställd hälsa hos hela befolkningen. Bättre förutsättningar för att utveckla och tillhandahålla en mer jämlik och jämställd vård för barn och unga bidrar också till att de integrationspolitiska målen kan uppfyllas för denna målgrupp. Utredningens förslag om att tillsätta en utredning för att utreda om dagens lagstiftning när det gäller utlämnande av upp- gifter från hälso- och sjukvården till barn respektive vårdnadshavare förväntas bidra till en ökad tydlighet om vilka förutsättningar som ska gälla för att dela information med den enskilde. I förläng- ningen kan ett tydligare regelverk minska risken för godtyckliga be- dömningar, vilket kan leda till en mer jämställd och jämlik behand- ling av flickor och pojkar och kvinnor och män. Bedömning: Utredningens förslag får inga konsekvenser för EU- rätten. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen bedömer att för- slagen överensstämmer med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen och att de inte medför några kon- sekvenser för det svenska EU-medlemskapet. Under avsnittet 7.3, Konsekvenser för den personliga integriteten, gör utredningen be- dömningen att förslaget till lag om ändring i patientdatalagen är för- enligt med dataskyddsförordningen. 7.14Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Bedömning: Utredningens förslag får vissa positiva konsekvenser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen redovisar i del- betänkandet vilka konsekvenser som utredningens samlade förslag i delbetänkandet får för brottsligheten och det brottsförebyggande Samordnade insatser inom vård och omsorg är en förutsätt- ning för att uppmärksamma och förebygga en ogynnsam utveckling i ett tidigt skede.14 Utredningens förslag när det gäller uppföljning skapar förutsätt- ningar för att analysera skillnader i hälsa hos barn och unga och var behoven av hälsofrämjande och förebyggande insatser är som störst. Analyserna kan ligga till grund för utvecklingen av mer effektiva insat- ser som kan förebygga ohälsa och utveckling av ett brottsligt bete- ende i ett senare skede. Bedömning: Utredningens förslag kan medföra vissa posi- tiva effekter på miljön i form av minskat behov av hälso- och sjuk- vård. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen bedömer att ut- redningens förslag om uppföljning och kvalitetssäkring av barn- och ungdomshälsovården kommer att bidra till att utveckla och effekti- det hälsofrämjande och förebyggande arbetet inom barn- och ungdomshälsovården. När barns och ungas hälsa kan främjas och sjuk- domar förebyggas på ett mer effektivt sätt i ett tidigt skede bidrar det till ett minskat behov av hälso- och sjukvård och därmed hälso- och sjukvårdens påverkan på miljön. 7.16Kostnader för fullt utbyggda kvalitetsregister avseende barns och ungas hälsa En infrastruktur av väl utformade och utbyggda register av olika slag utgör enligt utredningens bedömning en god grund för kunskapspro- duktionen om verksamheten inom hälso- och sjukvården. Den kun- skap som produceras ger grund för åtgärder för förbättringar av verk- samheten. Utredningen fokuserar huvudsakligen på register som följer hälso- vårdande verksamheter för barn och unga. Det förslag som utred- 14SOU 2021:34, s. 433. ningen lämnar syftar till att stärka dessa verksamheters möjligheter att använda sig av kvalitetsregister för sin verksamhetsutveckling. Utredningen lämnar ett förslag som tydliggör att det är möjligt att behandla personuppgifter i nationella och regionala kvalitetsregister för ändamålet att systematiskt och fortlöpande utveckla och kvalitets- säkra även hälsofrämjande och förebyggande åtgärder. Det faktum att anslutning till ett kvalitetsregister är frivillig medför att det inte formellt krävs av utredningen att presentera någon analys av kostnads- konsekvenser för förslaget. Emellertid är det utredningens uppfattning att kvalitetsregistrens potential för kunskapsproduktionen är så be- tydande att det finns anledning att genomföra och presentera beräk- ningar av vad utbyggda kvalitetsregister skulle kosta. Det skapar för- utsättningar för att väga nyttan med fullt utbyggda register mot kostnaderna för dem. Kvalitetsregister är exempel på en systematisk sekundär använd- ning av data om olika hälso- och sjukdomsgrupper. Det finns ett flertal kvalitetsregister som avser olika aspekter av barns och ungas hälsa och sjukdomar. Det rör sig till exempel om register över barn i nyföddhetsvård, barn och unga med cancer eller barn och unga med fetma. Det är en fördel ur kunskapssynpunkt om en hög andel av den aktuella målpopulationen är registrerade i kvalitetsregistret. Mönster i population och verksamheter kan lättare spåras vid större volymer. Det finns tre kvalitetsregister som följer barn- och ung- domshälsovårdens verksamheter på nationell nivå. Dessa är Gravidi- tetsregistret, (BHVQ) och Natio- nellt kvalitetsregister för elevhälsans medicinska insats (EMQ). Dessa register täcker in väldigt olika andelar av den relevanta popu- lationen, såväl i termer av antalet barn och unga som i termer av an- talet aktörer med ansvar för respektive verksamhet. Graviditetsregist- ret täcker in, nära nog, alla graviditeter i landet medan EMQ täcker in en marginell andel av elever och skolhuvudmän. Sammantaget gör utredningen bedömningen att nuvarande, totalt sett, låga täcknings- grad medför att uppgifterna i registren inte ger en tillräcklig grund för den vidare kunskapsproduktionen. Med hjälp av uppgifter från personer verksamma inom ramen för ovan nämnda register och publicerade uppgifter på hemsidor, i rap- porter och årsberättelser har utredningen syftat till att göra en över- slagsberäkning vad utbyggda kvalitetsregister skulle kosta samhället. De beräkningar som redovisas här har gjorts endast för att ge en uppskattning av den resursåtgång som kan bli följden av påtagligt ut- byggda väsentliga kvalitetsregister. Utredningen tar inte ställning till organisation eller finansiering av en sådan utbyggnad. Syftet har endast varit att göra det möjligt att ställa kostnader mot värdet av en mer hel- täckande registrering av variabler som mäter hälsa samt hälsofräm- jande och förebyggande insatsers effekter. Det förslag utredningen lämnar som tydliggör att det är möjligt att behandla personuppgifter i nationella och regionala kvalitetsregister för ändamålet att systematiskt och fortlöpande utveckla och kvali- tetssäkra hälsofrämjande och förebyggande åtgärder kan vara kost- nadspåverkande. Kostnaderna för detta är dock ytterst svårbedömda och det är endast som ett tillägg till den centrala beräkningen om ut- byggd registrering som utredningen försöker ta hänsyn till vad det skulle kosta. 7.16.1Modell för beräkning av kostnader för utbyggda kvalitetsregister För beräkningarna har utredningen valt att formulera en mycket enkel statistisk modell som kan ge resultat som frilägger förekomsten av så kallade stordriftsfördelar, alltså kostnadssamband som innebär att en fördubbling av verksamhetens omfattning i någon mening leder till mindre än en fördubbling av verksamhetens kostnader. Kvalitets- registren bedriver en verksamhet som är mycket informationstek- niskt tung. En given ökning av registreringen leder, givet en befintlig infrastruktur, till en väsentligt mindre, kanske till och med till en marginell, kostnadsökning. Utredningen har formulerat en modell som består av en kostnads- variabel som beroende variabel, en och en omfattningsvaria- bel i antalstermer när det gäller antal registrerade och antal poster i en databas. Modellen har skattats med en ordinarie minsta kvadrat- skattning. Valet av metod gör det möjligt att skatta graden av stor- driftsfördelar för kvalitetsregistren generellt sett. Utredningen har använt data från sex kvalitetsregister15 och valt att låta kvalitetsregister som berör barn och unga ingå i beräkning- arna. De resultat som utredningen har fått får därför betraktas som ett genomsnitt av förhållanden för de ingående registren. I den redovisning utredningen fått ta del av från de olika registren finns uppgifter om hur många barn eller unga som finns i registret. I ett fall (EMQ) har utredningen behövt göra egna, något schablon- mässiga, beräkningar. Utifrån registrens redovisade uppgifter fram- går att sex av landets kommuner anslutit sig till EMQ. Utifrån redo- visningarna bedömer utredningen också att av eleverna i dessa kommuner ingår i registret. Det finns cirka 1 400 000 skolelever i landet. Utifrån ett antagande om en jämn fördelning av eleverna i kommunerna medför det att cirka 23 000 skolelever bedöms ingå i data- basen . Resultatet av beräkningarna i den enkla modellen är en hög sam- variation av data och modell och att de två ingående parametrarna är statistiskt signifikanta. Parametrarna skattas till startpunkten = 983 000 och antalsparametern = 16,22. Antalsparametern kan tolkas som att förhållandena är sådana att varje ytterligare individ i respektive målpopulation som registreras leder till en kostnadsökning på . Denna kostnadsökning avses innefatta alla typer av kostnader registret kan ha, alltså alltifrån informationsteknisk infrastruktur till rapportering av olika slag. 7.16.2Simulering av utbyggd verksamhet för kvalitetsregister Nästa steg i den samlade kalkylen, som alltså bygger på resultatet av modellberäkningen, har utgjorts av simuleringar av en utbyggd verk- samhet. Simuleringen är helt enkelt en jämförelse av vad en given registerverksamhet skulle kosta vid fullt utbyggd verksamhet, alltså en verksamhet som täcker alla, eller nära nog alla, berörda. Vid jäm- förelsen används alltså de vid modellberäkningen skattade para- metrarna. Simuleringarna avser en utbyggnad av BHVQ och EMQ. Om man utgår från modellberäkningarna och att BHVQ poten- tiellt antas täcka alla barn 849 622 () upp till och med sex års 15Data från följande kvalitetsregister har använts: BarnobesitasRegister i , Graviditets- registret, för barn, Nationellt kvalitetsregister för elev- hälsans medicinska insats (EMQ), och Svenska Barnhälsovårds- registret (BHVQ). ålder, skulle verksamheten kosta i stället för . Det handlar alltså om en kostnadsökning med . Om man utgår från modellberäkningarna och att EMQ potentiellt antas täcka alla 1 400 000 elever i landet, skulle verksamheten kosta i stället för . Det handlar således om en kostnadsökning med . Simuleringarna ger alltså vid handen att en utbyggnad av de båda registren skulle öka kostnaderna med sammantaget 33 161 515 kro- nor. En avrundning till närmaste miljontal innebär att kostnaderna skulle öka med . Det ska noteras att beräkningarna av registrens kostnader i ut- gångsläget inte består av de kostnader som registren har uppgett utan i stället av de kostnader som uppstår när parametrarna, som skattats i modellen, används tillsammans med antalsuppgifter. De beräkningar som här har genomförts ska inte uppfattas som en strikt prognos av kostnader för registren vid utbyggnad. Komplex- iteten i teknisk och organisatorisk mening av registrens verksamhet är betydande och det skulle kräva en omfattande arbetsinsats att göra något som för varje specifikt register skulle kunna uppfattas som en prognos. Beräkningarna är av överslagskaraktär där det viktiga har varit att åtminstone i förenklad form ta hänsyn till det faktum att det föreligger stordriftsfördelar i verksamheten. De fem ingående regist- ren har olika täckningsgrad. Det innebär att beräkningen bygger på varierande täckningsgrader och bör på det sättet bidra till att ge rim- liga resultat. Det är också värt att notera att med nära nog full kostnadstäckning kostar medan ett fullt utbyggt EMQ, enligt beräkningsresultaten, skulle kosta närmare Det förklaras av att antalet i databasen är det som driver kostnaderna i modellen. Det föds ungefär 100 000 barn medan antalet skolelever är ungefär 1 400 000. Bara som ett exempel skulle en rent proportionell överslagsberäk- ning av en utbyggnad av EMQ ge väsentligt högre belopp. Antal ele- ver i riket är 60 gånger högre än det nuvarande antalet elever i data- basen. En multiplikation med dagens kostnader för registret skulle ge en skattning . Liknande förhållande gäller för BHVQ. Det skulle för de båda registren ge beräkningsresultat på långt .