sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Den egna hälsan är en grundläggande förutsättning för att männi- skor ska överväga möjligheten att fortsätta arbeta. Om inte hälsan – och i förlängningen arbetsförmågan – är tillräckligt god för att arbeta kommer inte andra faktorer ha någon större betydelse för enskildas pensionsbeslut. De som drabbas av sjukdom eller ohälsa av något slag önskar i större utsträckning att lämna arbetslivet och gå i pension. Önskan att lämna arbetslivet har visat sig vara högre om en individ bedömer sin arbetsförmåga som sämre.49 Hälsan varierar mellan individer och variationen ökar med stigande ålder.50 Risken att få kroniska sjukdomar, värk och smärta ökar med åldern. Syn, hörsel och reaktionsförmåga försämras också med stigande ålder. Den korta sjukfrånvaron är emellertid kortare för de äldre som är i arbetskraften jämfört med de yngre. Här finns dock en selektionseffekt, dvs. det är främst seniora medarbetare med god hälsa som är kvar i arbetslivet, medan de som drabbats av ohälsa har lämnat arbetslivet och finns därmed inte med i sjukfrånvarostatistiken. I en av delegationens underlagsrapporter, Stanna eller gå? SwAge- modellen = hållbart arbetsliv för alla åldrar, framhåller författaren att det finns en risk att seniorer försämrar sin hälsa i en slitsam arbets- miljö i stället för att få ökad möjlighet till behövlig vila och åter- hämtning, och att den sämre hälsan därmed blir ett argument för att 49Riksförsäkringsverket (2000), Trött på att jobba? (2019), Stanna eller gå? SwAge-modellen = hållbart arbetsliv för alla åldrar. Ohälsa ger därmed både medarbetaren och organisationen ett accepterat sätt att lämna arbetet.51 Individens egen hälsoupplevelse, dvs. självskattad hälsa, har visat sig vara ett bättre mått för individers möjlighet för ett förlängt arbetsliv än deras diagnoser och sjukdomar. Upplevelsen av arbets- tillfredsställelse och en god livskvalitet medverkar till bättre själv- skattad hälsa bland den seniora arbetskraften. De som dessutom trivs i sitt arbete och med sina arbetsuppgifter tycks förminska sina hälsoproblem och arbeta kvar trots skada och sjukdom, medan de som är missnöjda med arbetssituationen och arbetsuppgifterna verkar överdriva sina hälsoproblem. Ohälsan blir för dem ett legitimt skäl att lämna arbetslivet.52 Därtill finns det personer som är medvetna om att de har en kortare förväntad livslängd än genomsnittet i samma årskull. Det finns också de som av andra skäl tror att de kommer leva ett kortare liv, och av den anledningen väljer att gå i pension tidigt i syfte att hinna få ut denna. Personer som å andra sidan tror att de kommer att leva länge kan vilja vänta med pensioneringen för att kunna få högre pension under de förväntade många åren i hög ålder. De ekonomiska förutsättningarna påverkar också beslutet att gå i pension. De som inte har tillräckligt god ekonomi att gå i tidig ålderspension väljer i högre utsträckning att stanna kvar i arbetslivet. Privatekonomin tycks vara särskilt viktig för utträdet ur arbets- livet för män, men också för ensamstående kvinnor med låg inkomst som inte arbetar heltid. En del väljer dock hellre att avsluta sitt arbetsliv och anpassa sig till en lägre levnadsstandard än de skulle ha haft om de arbetat kvar till en högre ålder.53 Benägenheten att sjukskriva sig har visat sig vara delvis smittsam. Att ha sjukfrånvarande personer i sin omgivning ökar den egna korta sjukfrånvaron.54 Även benägenheten att skaffa barn påverkas av om kollegor i samma ålder får barn.55 kon- staterade att människors pensionsbeslut, på liknande sätt, tycks på- verkas av omgivningens pensionsbeslut.56 Få studier är gjorda på svenska data, men flera internationella studier har visat att det är relativt vanligt att makar koordinerar tidpunkten för när de går i pension.57 Även partners eller en familjemedlems hälsa kan påverka pensionsbeslutet.58 Inom vissa branscher är det också förknippat med hög status att ha ekonomisk möjlighet att gå i tidig pension efter ett kort men intensivt arbetsliv. 3.4.4Varför vill seniorer gå i pension? har undersökt hur personer i åldern 30–(ej pensionärer) skulle välja mellan att arbeta, spara och pensionera sig, utifrån realistiska antaganden om sambandet mellan de tre.59 De tre delarna är beroende av varandra och det finns målkonflikter mellan dem. Det är inte möjligt att spara lite eller inget, pensionera sig tidigt och få en hög pension. Alla behöver göra en av- vägning mellan dessa tre. Hälften av de svarande skulle vilja pensionera sig mellan 61 och Medianen är , och motsvarar därmed också den genom- snittliga pensioneringsåldern. Hälften önskar en kompensationsgrad som motsvarar ca 55–av slutlönen, medianen är 67 pro- cent. När det gäller pensionssparande kan hälften tänka sig att spara 1–av sin nuvarande inkomst, medianen är . Det finns emellertid en betydande spridning i hur människor värderar sin framtida pension respektive sitt nuvarande konsumtions- utrymme och även den optimala tidpunkten för pensionering. 54IFAU (2008), Påverkas individen av omgivningens sjukfrånvaro? 55IFAU (2010), Smittar benägenheten att skaffa barn mellan kollegor? 56SOU 2012:28, Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 57Ds 2007:21, Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning. 58Hansson I., Zulka L. m.fl. (2019), Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? 59Pensionsmyndigheten (2019b), Min idealpension: En undersökning om hur vi vill att vår pension ska vara. emot är det ingen större skillnad i uppfattning mellan olika grupper, t.ex. mellan kvinnor och män, låg- och höginkomsttagare eller yngre och äldre. Det verkar också råda enighet om att vilja betala mer för att antingen gå i pension tidigare, få högre pension eller uppnå en kombination av båda dessa mål. har genomfört en longitudinell studie, HEARTS, där man följer samma personer , mellan 2015 och 2019.60 På så sätt är det möjligt att studera hur människor upplever övergången från arbete till pension. Man har bland annat frågat 64–65-åringar som gått i pension, året efter att de pensio- nerade sig, vad anledningen var till deras pensionsbeslut. En av delegationens underlagsrapporter, Att arbeta efter 65 – vem gör det och varför, visar att det främsta skälet till pensionering var möjligheten att göra nya saker utanför arbetet och längtan efter att själv få bestämma över livet (se tabell 3.3). Ungefär två tredjedelar av kvinnorna och drygt hälften av männen angav att dessa var viktiga skäl. Många – sex av tio kvinnor och drygt hälften av männen – svarade också att de omvärderat betydelsen av sin ekonomiska situation till förmån för betydelsen av ett gott liv. Därtill angav ungefär hälften att de nått den ålder då man brukar gå i pension vid sin arbetsplats samt att de ville få bättre kontroll över sin egen tid. Vänners eller partners pensionering angavs sällan som skäl för att själv gå i pension. gick i pension för att starta eget.61 60HEARTS står för HEalth, Ageing and Retirement Transitions in . 61Hansson I., Zulka L. m.fl. (2019), Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? Seniorer på arbetsmarknadenSOU 2020:69 Andel pensionärer som anger olika skäl till att de gått i pension Möjlighet att göra nya saker utanför arbetet Längtade efter att själv få bestämma över mitt liv Omvärderat betydelsen av ekonomisk situation till förmån för betydelsen av ett gott liv Nått den ålder då man brukar gå i pension i mitt arbete/arbets- Få bättre kontroll över min egen tid Önskade få en bättre balans mellan arbete och fritid Ekonomin tillät detta/var tillräckligt bra för att inte behöva Arbete kan inte vara meningen med livet Arbetet blev mer mentalt ansträngande Arbetet var alltmer pressande och jag kände mig allt mindre Kroppen orkade inte längre med arbetet, det var fysiskt Min partner gjorde så Jag själv eller familjemedlem hade problem med hälsa och Mina gamla arbetskamrater hade slutat och ersatts av yngre Jag ville förverkliga en dröm som jag inte hade möjligheter för tidigare i livet Jag fick ett bra ekonomiskt erbjudande Jag såg hur man på min arbetsplats önskade ersätta äldre Mina vänner gjorde så Jag kände en press på arbetsplatsen att gå i pension För att starta eget eller arbeta för mig själva Källa: ., Zulka L. m.fl. (2019), Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? Det fanns vissa skillnader mellan kvinnor och män. Till exempel angav fler kvinnor än män att möjlighet att göra nya saker, längtan efter att själv få bestämma över livet och önskan att förverkliga en dröm var viktiga skäl till pensioneringen. Kvinnor uppgav i större utsträckning att arbetet var mentalt ansträngande och pressande och de var mindre motiverade i sitt arbete innan de gick i pension jämfört med män. Även den egna eller en familjemedlems problem med hälsa och funktion angavs oftare som skäl till pension bland kvinnor. Män angav i sin tur i större utsträckning än kvinnor att ekonomin var en styrande faktor, dvs. att de hade tillräckligt bra ekonomi för att gå i pension. Män hade också oftare än kvinnor fått ett bra ekonomiskt erbjudande från sin arbetsgivare. 3.4.5Hur upplever seniorer pensioneringen? Upplevelsen av pensionärslivet kan variera kraftigt både mellan och inom olika grupper. Majoriteten av seniorerna hanterar övergången till pensionering väl och rapporterar till och med en något högre livstillfredsställelse efter att de lämnat arbetet. De allra flesta uppskattar och trivs med livet som pensionär och många upp- ger att de uppskattar att ha större frihet och möjlighet att fokusera på sig själva och sina egna intressen, liksom mer tid för sociala aktivi- teter. Det sistnämnda är särskilt tydligt bland kvinnor. De flesta anger att de har tillräckligt god ekonomi för att trivas och må bra, och denna siffra är något högre för män än för kvinnor.62 De individuella variationerna är dock stora. upplever svårigheter att anpassa sig till livet som pensionär och anger att de saknar den dagliga samvaron med andra och den struktur som arbetslivet gav. Ungefär lika många () upplever att de saknar sin yrkesidentitet och att de inte längre har så många meningsfulla uppgifter eller roller. Personer som saknar grundläggande ekonomisk trygghet tycks vara särskilt utsatta. Dessa personer rapporterar lägre livstillfreds- ställelse året efter att de gått i pension. En gradvis övergång där man fortsätter att arbeta även efter pensioneringen verkar till viss del kunna motverka dessa effekter. Goda sociala relationer verkar också kunna bidra till att kompensera för negativa effekter relaterat till dålig ekonomi. Därtill visar forskningen ett samband mellan engage- mang i fritidsaktiviteter (sociala, intellektuella och fysiska) och psykisk hälsa i pensionsövergången.63 Relativt små förändringar kan också ses avseende ekonomisk tillfredsställelse, hälsa, välbefinnande, kognitiv funktion samt livs- stilsfaktorer kring tiden för normativ pensionsövergång. såväl de som går i pension och helt och hållet lämnar arbetskraften vid 64–(pensionärer), de som fortsätter arbeta efter normativ pensionsålder (yrkesverksamma) och de som kombinerar arbete och pension (yrkesverksamma pensionärer). De som gick i pension angav dock en minskad ekonomisk tillfredsställelse och en svag försämring i hälsa före pensioneringen och en för- bättring i samband med att de lämnade arbetet. För de som fortsatte arbeta kunde inga sådana förändringar ses (2015–2019). Resultaten från de kognitiva testen som gjordes visade att majoriteten är stabila i minnesförmåga och abstrakt tänkande och det fanns inga systematiska skillnader mellan de tre grupperna.64 3.4.6Varför arbetar seniorer längre? På samma sätt som det finns olika skäl för att gå i pension finns det även flera olika, och ofta samverkande, skäl att fortsätta arbeta efter man har nått den traditionella pensionsåldern (se tabell 3.4).65 Tabell 3.4 Andel yrkesverksamma respektive yrkesverksamma pensionärer som anger olika skäl till att de fortsätter arbeta Jag uppskattar att arbeta Den sociala kontakten med andra är viktig för mig Jag vill fortsätta göra något Jag behövdes på mitt gamla Min partner arbetar fort- kräver det (har inte råd att Jag har startat eget Jag har börjat på ett nytt Källa: ., Zulka L. m.fl. (2019), Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? De som fortsätter arbeta i åldern 64–, oavsett om de tar ut pension eller inte, gör det framför allt eftersom de uppskattar arbetet. De anser att den sociala kontakten med andra är viktig och att arbetet är meningsfullt. Närmare hälften anser att de behövs på sitt gamla arbete. En klart lägre andel av de yrkesverksamma startar eget eller börjar på ett nytt arbete i slutet av sitt yrkesliv. De yrkesverksamma pensionärerna anger inte lika ofta som de som fortsatt arbeta utan att ta ut ålderspension, dvs. gruppen yrkes- verksamma, att den ekonomiska situationen är skäl för fortsatt arbete. Däremot är det fler yrkesverksamma pensionärer som börjar på nytt arbete eller startar eget. Vilka faktorer som påverkar pensionsbeslutet är ganska lika bland kvinnor och män, men det finns vissa tydliga skillnader. Betydligt fler män än kvinnor anger att de fortsatt arbeta eftersom deras partner fortfarande arbetar. Det är också en något högre andel män än kvinnor som uppger att starta eget eller börja nytt arbete är ett skäl till att de gått i pension. Vidare anger en högre andel kvinnor att deras ekonomiska situation kräver det, och det gäller särskilt de yrkesverksamma som inte har börjat ta ut någon ålderspension. Det är även fler kvinnor som menar att de behövs på sitt arbete. Beslutet att fortsätta arbeta verkar alltså till stor del vara kopplat till arbetets betydelse för den enskilda individen. En väsentlig andel uppger dock ekonomiska begränsningar och att beslutet att fortsätta arbeta till stor del drivs av ekonomiska motiv. Detta är särskilt tyd- ligt bland kvinnor. Sammantaget visar underlagsrapporten en betydande ojämlikhet i förutsättningarna för ett längre arbetsliv. Personer med bättre förutsättningar i framför allt hälsa, utbildning och ekonomi har större möjligheter att påverka pensionsbeslutet än de vars förutsätt- ningar är sämre. Det finns också systematiska skillnader mellan könen. Kvinnors pensionsbeslut påverkas i högre grad av hälsan, både den egna och närståendes. Kvinnor upplever också i lägre ut- sträckning än män att de har en ekonomi som tillåter dem att gå i tidig pension. 4Goda förutsättningar för ett längre arbetsliv En av det moderna samhällets paradoxer är att som medel- livslängden ökat mycket kraftigt, per tioårsperiod, har den ålder vid vilken människor lämnar arbetslivet knappast för- ändrats. Resultatet har blivit att en allt större del av livet tillbringas som ålderspensionär, och detta i stor utsträckning med god hälsa. Förutsättningarna för ett längre arbetsliv är goda. Framför allt vill allt fler människor arbeta längre än traditionell pensionsålder och många vill arbeta mer än vad de gör . Färre planerar att sluta arbeta före jämfört med tidigare. Studier visar att ju närmare pensioneringen människor kommer desto mer intresserade är de av att arbeta längre än till . Många har ett meningsfullt arbete som de vill fortsätta med och som gör att de kan bibehålla den ekonomiska standarden. Samvaron med kollegor bidrar till socialt umgänge och ger en känsla av sammanhang och delaktighet. Det är relativt vanligt att människor som slutat arbeta och börjat ta ut pension egentligen hade velat fortsätta arbeta. Det finns naturligtvis skillnader mellan olika socioekonomiska grupper och mellan olika yrken. har äldres hälsa också förbättrats väsent- ligt. Såväl fysiska som mentala och intellektuella funktioner har för- bättrats för de flesta. Även äldres självskattade hälsa har förbättrats avsevärt över generationerna. Förbättringarna som inträffat mellan olika årskullar är stora, i flera fall dramatiska. Dödligheten i många sjukdomar har minskat kraftigt och allt fler överlever dessa. Dess- utom har behandlingen av de flesta kroniska sjukdomar förbättrats. Gruppen äldre ser inte ut som gruppen äldre gjorde för ett par årtionden sen. har de pensionsrelaterade åldersgränserna i olika trygghetssystem inte följt denna utveckling. Goda förutsättningar för ett längre arbetsliv många seniorer går i pension trots att de har fullgod arbetsförmåga och också i många fall gärna önskar fortsätta arbeta. Men för- bättringen varierar mellan olika grupper och spridningen i hälsotill- stånd vid en given ålder ökar. Denna ökning är viktig att uppmärk- samma och försöka begränsa. finns det goda möjligheter att som individ påverka den egna kapaciteten. Förändringarna i hälsa och funktionsförmåga och framåt har varit mest framträdande bland kvinnor. De förändrade könsrollerna under den senare delen av har troligen bidragit till de dramatiska förändringarna. De faktorer som påverkar arbetsförmågan är främst relaterade till arbetsförhållanden som försvårar för den anställde att utnyttja sin aktuella kapacitet och arbetsorganisationer som hindrar den anställde från att växa i arbetet. Dagens äldre har en högre utbildningsnivå jämfört med tidigare generationer, vilket påverkar förutsättningarna för ett längre arbets- liv positivt. Studier har visat att personer med eftergymnasial utbild- ning stannar kvar längre i arbetslivet än personer med lägre utbild- ningsnivå. Kvinnor med endast förgymnasial utbildning har den högsta andelen som lämnar arbetslivet . Det livslånga lärandet är betydelsefullt för möjligheten att stanna i arbetslivet. Forskning visar dock att medarbetare, när de när- mar sig det som uppfattas som den normala pensionsåldern, i mindre utsträckning får tillgång till kompetensutveckling, möjlighet att ingå i nya projekt och utvecklingsarbete på arbetsplatserna. Det i sig riskerar att ha en självförstärkande inverkan, på så sätt att äldre inte får uppdatera sin kunskap på samma sätt som de yngre får och där- igenom inte blir lika efterfrågade och konkurrenskraftiga. De äldres produktivitet kan försämras av denna anledning. Kunskapsöverföring från äldre medarbetare till yngre är en viktig del av kompetensutvecklingen, liksom att gå bredvid någon mer erfaren för att lära sig ett nytt moment eller när man är ny på en arbets- plats eller i ett yrke. Validering, dvs. en bedömning av praktiska färdig- heter hos den som saknar en formell utbildning, är också en viktig del i kompetensutveckling och det livslånga lärandet. Att arbetsmiljön generellt sett har blivit bättre , och att äldres arbetsmiljö inte tycks vara sämre än yngres, är andra faktorer som skapar goda förutsättningar för att längre Goda förutsättningar för ett längre arbetsliv Äldre har i lägre utsträckning fysiskt och psykiskt an- strängande arbeten jämfört med yngre. Ur ett skattemässigt perspektiv är det fördelaktigt både för arbets- tagare och arbetsgivare att förlänga arbetslivet. För arbetstagarna leder senareläggning av pensioneringen och arbete till såväl fortsatt arbetsinkomst och intjänande av pensionsrätt som lägre skatt. För arbetsgivarna innebär det lägre anställningskostnader tack vare sänkta arbetsgivaravgifter och ofta även lägre försäkrings- för de kollektivavtalade förmånerna. Jämfört med de flesta andra länder är förutsättningarna för ett längre arbetsliv i mycket goda med hög medellivslängd och fler friska år. Det finns en stor arbetskraftspotential bland äldre att nyttja. 4.2Allt fler seniorer vill arbeta längre Seniorers pensioneringsmönster har förändrats . Den faktiska pensionsåldern, dvs. den ålder när hälften av seniorerna lämnat arbetslivet, har också höjts – – (se vidare avsnitt 3.3). Färre planerar att sluta arbeta före . I en enkät- undersökning från dåvarande 2001 uppgav av de tillfrågade att de planerade att gå i pension före . Motsvarande siffra i en enkätundersökning som Pensions- myndigheten och genomförde gemen- samt 2011 var 15 procent.1 En undersökning från visar att ju närmare pensioneringen människor kommer desto mer intresserade är de av att arbeta längre än till . Ungefär var femte tillfrågad 55–57-åring planerar att gå i pension , medan hälften av 64–65-åringarna planerar arbeta längre än så.2 En genomgång av arbetskraftsdeltagande och sysselsättning bland seniorer som genomfört visar att det finns ett outnyttjat arbetskraftsutbud bland seniorer. Många, särskilt 55–64- åringar, vill arbeta mer än vad de gör. Enligt beräk- ningar motsvarade det outnyttjade arbetskraftsutbudet bland (2019), Att vilja och kunna arbeta längre. Goda förutsättningar för ett längre arbetsliv seniorer i genomsnitt , vilket motsvarar av det totala antalet arbetade timmar bland seniorer.3 Det finns flera förklaringar till att många seniorer önskar senare- lägga sin pensionering. Arbetet och samvaron med kollegor bidrar bland annat till socialt umgänge, ger en känsla av sammanhang och bidrar till möjligheten att bibehålla sin ekonomiska standard. Många upplever att de har ett meningsfullt arbete som de vill fortsätta med. De kognitiva förmågorna bibehålls också längre vid fortsatt arbete i högre åldrar. Det är också relativt vanligt att personer som lämnat arbetslivet och börjat ta ut pension egentligen hade velat fortsätta arbeta. En undersökning i åldersgruppen 55–från () visar att hade velat fortsätta arbeta. Bland männen var andelen och bland kvinnorna 35 procent.4 En annan undersökning visar att det finns en rad åtgärder som arbetstagare anser skulle öka deras möjligheter till att kunna och vilja arbeta till eller längre. De viktigaste åtgärderna var, i fallande ordning; kortare arbetstid, högre lön, friskvård på arbetstid, att kunna ägna sig åt de delar i arbetet som upplevs intressanta och viktiga, möjlighet till anpassade arbetsuppgifter utifrån sin förmåga i yrkeslivet och sänkt arbetstakt.5 Det finns naturligtvis skillnader mellan olika socioekonomiska grupper och yrkesgrupper i vilja och förmåga att arbeta i högre ålder. En del har till exempel haft slitsamma och enahanda arbeten som gör att de varken har vilja eller förmåga att arbeta längre. Eftersom 55–74-åringar utgör av befolk- ningen i arbetsför ålder har utvecklingen av sysselsättningsgraden bland seniorer stor potentiell effekt på den totala sysselsättningen. Att bemanningsföretag som Veteranpoolen, Go Veteran m.fl. som inriktar sig mot att förmedla senior arbetskraft ökar både i antal och i omfattning är ett uttryck för att många seniorer vill fortsätta att arbeta. Undersökningar som företagen har genomfört visar att seniorer uppskattar friheten att arbeta så mycket som de önskar, att de inte binder upp sig och att lönen innebär en guld- 3Riksbanken (2020), Varför ökar arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen bland äldre? I studien omfattar det outnyttjade arbetskraftsutbudet arbetslösa, latent arbetssökande och sysselsatta som vill arbeta fler timmar. (2019), Att vilja och kunna arbeta längre. (2020), Chefers attityder till sina äldre anställda. Goda förutsättningar för ett längre arbetsliv kant på tillvaron. Vanligast är att de arbeten som förmedlas är sådana som ger rätt till rot- och rut-avdrag, men förmedling av andra typer av uppdrag, som t.ex. inom reception och ekonomi, ökar också. Det är vanligast att personer som är anlitas genom dessa bemanningsföretag och det rör sig ofta om ett litet antal timmar som varje person arbetar. 4.3Äldres hälsa har förbättrats dramatiskt Forskningen visar entydigt att äldre har bättre förutsättningar att fortsätta arbeta än tidigare generationer. I en av delegationens underlagsrapporter, 70 är det nya 50, redogörs för resultat från H70- studierna vid som undersöker hur äldres hälsa och funktionsförmåga har förändrats sedan 1971.6 I studien kart- läggs 70-åringar i olika årskullar. Den första årskullen är de som föddes runt 1900, den senaste är de som är födda . Några års- kullar har också undersökts , när de var 75 och . Förbättringarna som inträffat mellan de olika årskullarna är stora, i flera fall dramatiska.