sou · H9B391 · 2021-11-24 00:00:00 — SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av rymdlagen och vid behov den anslut- ande rymdförordningen (dir. 2020:34). Lagmannen förordnades till särskild utredare den Som utredningssekreterare anställdes hovrätts- assessorn och f.d. ställföre- trädande generaldirektören . , Försvarsdepartementet, ämnes- rådet , , departementssekrete- raren , , rättssakkunniga , och kanslirådet , , förordnades som sakkunniga i utredningen . Som experter att biträda utredningen förord- nades verksjuristen , Säkerhetspolisen, ställ- företrädande generaldirektören , Rymdstyrelsen, överstelöjtnanten , Försvarsmakten, och förste forskaren , . Utredningen är formellt ett uppdrag för som sär- skild utredare. Arbetet har emellertid bedrivits i nära samråd med sak- kunniga och experter och betänkandet har därför avfattats med an- vändning av vi-form. Utredningen, som har antagit namnet (U 2020:03), överlämnar härmed betänkandet En ny rymdlag (SOU 2021:91). Utredningens arbete är härmed slutfört. Förslag till lag (2022:000) om rymdverksamhet ................... Förslag till förordning (2022:000) om rymdverksamhet...... Förslag till lag om ändring i ............................. 1.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)................................................ Utredningens uppdrag och arbete................................ Rymdverksamheten är internationell..................................... 3.2.4Internationellt och multilateralt samarbete om nyttjandet av rymden........................................ Den svenska rymdstrategin .................................... Regleringen på rymdområdet ...................................... Internationella riktlinjer och rekommendationer ................ Space debris mitigation guidelines ......................... En ny lag om rymdverksamhet..................................... Några olika utgångspunkter................................................... Omfattningen av en ny rymdlagstiftning .............. 5.2.2Förändringar i omvärlden och avvägningen mellan olika intressen .............................................. Behov av en ny lag................................................................... 5.5Sveriges säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen ............................................. Ett ökat fokus på säkerhetsfrågor ........................ Den nya lagens tillämpningsområde .......................... Regleringen på området........................................................ Nuvarande nationell rätt ....................................... Gränsdragningen mot luftfartsregleringen.......................... Gällande reglering av luftrummet......................... 6.3.3Pågående översyn av regleringen Lagteknisk utformning av tillämpningsområdet................. Verksamhet som omfattas av lagen...................................... Definitionen av rymdverksamhet ......................... Undantaget för mottagande av signaler ............... 6.5.3Behov av gränsdragning mot Territorium och farkoster som omfattas av lagen .............. Rättssubjekt som omfattas av lagen..................................... Tillstånd för rymdverksamhet .................................... Regleringen på området ....................................................... Nuvarande nationell rätt....................................... Tillstånd att bedriva rymdverksamhet................................. 7.3.1Verksamhet som ska omfattas Ett differentierat tillståndsförfarande.................. Samråd i tillståndsärenden .................................... Allmänna villkor för tillstånd ............................... Särskilda villkor för tillstånd ................................ Villkor i tillståndsbeslut........................................ 7.4 Tillstånd att överlåta rymdverksamhet................................ 7.4.1Behov av att reglera överlåtelse 7.4.2Medgivande krävs av tillståndsmyndigheten för överlåtelse av tillstånd ..................................... Samråd i överlåtelseärenden.................................. 7.5Behövs svenskt tillstånd vid svenskt deltagande i internationella samarbeten? Registrering av rymdföremål...................................... Regleringen på området ....................................................... Nuvarande nationell rätt....................................... Utformning av ett registreringsförfarande.......................... Uppgifter i registret över rymdföremål............................... Uppgifter som registret ska innehålla .................. Föreskriftsrätt för Rymdstyrelsen........................ Underrättelse till Rymdstyrelsen ......................... Regleringen på området........................................................ Nuvarande nationell rätt ....................................... Utgångspunkter för tillsyn ................................... Behov av en utökad och tydligare tillsyn ............. Tillsynsområde och tillsynsmyndighet ................ Bistånd av annan myndighet ................................. Rätt till upplysningar............................................. Återkallelse och ändring av tillstånd .................... 9.5.7Begäran om prövning av återkallelse, ändring av tillstånd eller tillfälligt beslut ........................... i den nya lagen ....................................................... Utformningen av straffbestämmelsen ................. Skadestånd och försäkring ........................................ Regleringen på området ....................................................... Nuvarande nationell rätt....................................... 10.3.3Föreligger redan strikt ansvar för skador orsakade av rymdverksamhet enligt svensk 10.3.4 Skada på jorden och luftfartyg under flygning.... Skada i rymden ...................................................... Undantag från försäkringsskyldigheten .............. Rymdmiljö och rymdskrot ......................................... Långsiktigt hållbar rymdverksamhet................................... Regleringen på området........................................................ Nuvarande nationell rätt ....................................... Rymdverksamhet ska vara långsiktigt hållbar ..................... 11.4.1 En miljöbestämmelse bör införas i rymdlagen .... 25 årsregeln avseende rymdskrot.......................... Villkoren för rymdverksamhet beaktar de internationella riktlinjerna ............................................... 11.5.1Rymdverksamhetens miljöpåverkan på jorden och i rymden .......................................................... 11.5.2 Farkoster med kärnkraft i rymden ....................... Bakgrunden till säkerhetsföreskrifterna............... 12.2.3Länsstyrelsen har rätt att besluta 12.2.4 Det föreligger inte någon normkonflikt .............. Behov av verksamhetsanknutna säkerhetsföreskrifter ....... Kommersiell bemannad rymdfart............................... Kommersiell bemannad rymdfart ............................... Kommersiell bemannad rymdfart ..................... Kommersiell bemannad rymdfart i ......................... Regleringen på området........................................................ Den svenska regleringen ....................................... Behov av kompletterande reglering för kommersiell Beslut i tillståndsärenden ..................................................... 14.2.1 Tillståndsärenden ska kunna överklagas Beslut i tillsynsärenden ........................................................ 14.4.2 En ordning med olika överprövningsinstanser ... Överlämnande av vissa mål till regeringen.......................... rätt att överklaga .............................. Sekretess till skydd för tillsynsverksamhet......................... Sekretess till skydd för enskild i Rymdstyrelsens tillstånds- och tillsynsverksamhet ....................................... Primär sekretess som kan gälla i tillstånds- 15.5.1 Behov av sekretessbrytande bestämmelser 15.6 Uppgiftsskyldighet för Rymdstyrelsen ............................... 15.6.1Behov av sekretessbrytande bestämmelser 15.6.2En bestämmelse om uppgiftsskyldighet bör införas i lag ...................................................... 15.6.3 Sekretesskydd för de utlämnade uppgifterna ...... Utgångspunkter och övergripande överväganden .............. Sondraketer omfattas av lagen.............................................. Statliga aktörer omfattas av lagen ........................................ Ett utbyggt tillstånds- och tillsynsförfarande ..................... Regeringen och rättsväsendet ............................... Krav på långsiktig hållbarhet ................................................ Reglerad samverkan för säkerhet........................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ 17.2.1 Bestämmelserna om tillstånd och tillsyn.............. Förslaget till lag (2022:000) om rymdverksamhet .............. Förslaget till lag om ändring i ........................ Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. Bilaga 4 Aktörer som deltog i hearing som anordnades Uses of Outer Space följande sida/sidor Guidelines for the Long-term Sustainability of Outer Space National Aeronautics and Space förordningen (2009:641) lagen (2009:400) produkter med dubbla använd- United Nations Office for Outer Vi har i enlighet med vårt uppdrag gjort en översyn av rymdlagen och den anslutande rymdförordningen. En översyn av rymd- lagstiftningen motiveras av flera olika skäl, bland annat den tekniska utvecklingen sedan rymdlagens tillkomst, ökningen av icke-statliga aktörer inom rymdområdet samt förändringar i omvärlden som inne- bär ett ökat fokus på frågor om säkerhet. Den nuvarande rymdlagen innehåller endast ett fåtal bestämmelser av övergripande karaktär och det finns behov av ett utökat regelverk som också är mer förutsägbart och tydligt. Motsvarande lagstiftningsarbete har genom- förts i andra europeiska länder. I betänkandet lämnar vi ett antal förslag som syftar till att åstad- komma en långsiktigt hållbar reglering av rymdverksamheten som står i samklang med internationella regelverk och nationella säker- hetsbehov och som skapar förutsägbarhet och goda förutsättningar för näringsliv och forskning. Förslagen innebär i huvudsak att det införs en ny rymdlag som omfattar statliga aktörer samt verksamhet med sondraketer, ett utvecklat tillstånds- och tillsynsförfarande samt bestämmelser om skadestånd, försäkring och skydd för rymdmiljön. Vidare innehåller lagen ett flertal regleringar som syftar till att säker- ställa säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvars- politiska intressen på rymdområdet. Vår utgångspunkt har varit att en ny rymdlagstiftning bör motsvara det ansvar och de förpliktelser som följer av de internationella regler som har åtagit sig att följa. Eftersom de internationella överens- kommelserna endast hanterar förhållanden stater emellan, bör den svenska rymdlagstiftningen också säkerställa att privaträttsliga verk- samhetsutövare åläggs skyldigheter som motsvarar den svenska statens internationella åtaganden. Utvecklingen på rymdområdet har gått från ett fåtal rymdnationer där staten var involverad i all rymdverksamhet, till ett ökande antal nationer där privata aktörer är delaktiga och en alltmer tekniskt avan- cerad verksamhet. En utgångspunkt för en ny rymdlagstiftning är därför att såväl tillstånds- som tillsynsregleringen ska vara utformad för att kunna hantera ett större antal ärenden. En utgångspunkt är också att en ny rymdlag bör säkerställa att rymdverksamhet kan bedrivas utan att säkerhet äventyras eller att verksamheten kommer i konflikt med säkerhets-, försvars- eller utrikespolitiska intressen. Mot bakgrund av de reformbehov som finns på rymdområdet och att den nuvarande rymdlagen är relativt fragmentarisk föreslår vi att en ny rymdlag ska införas och att den nuvarande lagen ska upphävas. Lagen ska, liksom den nuvarande lagen, benämnas lagen om rymd- verksamhet och kompletteras med en förordning. En central målsättning med lagen är att främja svensk rymdverksam- het för att stärka forskning, utveckling och industrins innovations- och konkurrenskraft samt för att tillgodose samhällets behov av rymdrela- terad kunskap och teknik. är det väsentligt att lagen säker- ställer säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspoli- tiska intressen. Rymdverksamhet innefattar aktiviteter som har tydliga gränssnitt gentemot luftfartsverksamhet. Det finns emellertid inte någon sam- manhållen reglering av verksamheterna, såsom i vissa andra länder, utan de hanteras i olika regelverk. Eftersom rymdverksamhet även fortsättningsvis föreslås vara tillståndspliktigt – och en överträdelse av tillståndsplikten är straffsanktionerad – har vi funnit starka skäl för att lagens tillämpningsområde ska vara tydligare avgränsat mot luftverksamheten än den nu gällande lagen. Behovet av en tydlig av- gränsning gör sig särskilt gällande eftersom aktiviteten i luftrummet på hög höjd har ökat och kan förväntas öka ytterligare. Vi föreslår därför att begreppen rymdföremål och rymdverksamhet definieras i lagen samt att tillämpningsområdet knyts till dessa definitioner. Häri- genom åstadkoms en klar och tydlig reglering avseende vilken verk- samhet som omfattas av lagen. Den nya rymdlagen ska gälla för rymdverksamhet som bedrivs från svenskt territorium, men också för rymdverksamhet som be- drivs utanför svenskt territorium från en farkost som är registrerad i eller av en svensk medborgare eller en juridisk person med säte i . Lagen ska inte bara gälla för rymdverksamhet som bedrivs av privata aktörer, utan även statliga aktörer. Sondraketverk- samhet, som är undantagen gällande rymdlagstiftning, kan enligt vårt förslag utgöra rymdverksamhet och omfattas alltså av den nya lagen. Avgränsningarna av tillämpningsområdet är en följd av åtaganden enligt den internationella rymdrätten. Mottagande av signaler från rymden omfattas emellertid inte av lagen eftersom det inte är en verksamhet som utförs i rymden utan på jorden. Utsändning av signaler för kommunikation med ett rymd- föremål för att påverka dess position eller funktion faller däremot inom lagens tillämpningsområde. Verksamhet som utgör rymdverksamhet, såväl statlig som privat, ska vara tillståndspliktig. Regeringen föreslås emellertid få föreskriva undantag från tillståndsplikt för rymdverksamhet som bedrivs av svenska staten. Ett sådant undantag bör tillämpas mycket restriktivt och främst bli aktuellt för myndigheter inom försvars- och säker- hetsområdet. Vi föreslår att myndigheter under försvarsdepartementet ska få ett sådant undantag. Vi föreslår att Rymdstyrelsen ska pröva frågor om tillstånd. Den som ska inneha tillstånd är den som bedriver eller har för avsikt att bedriva rymdverksamhet och ansvarar för eller har ett bestämmande inflytande över verksamheten (verksamhetsutövaren). Tillstånds- myndigheten ska i ärenden om tillstånd samråda med Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och i frågor om säkerhet eller andra utrikes-, säkerhets- eller försvars- politiska intressen. Enligt vårt förslag ska det finnas olika tillstånd för olika typer av verk- samhet. Tillståndstyperna är utsändning av rymdföremål, manövrering eller annan påverkan av rymdföremål, återföring av rymdföremål, aktivitet eller annan påverkan på andra himlakroppar än jorden samt annan verksamhet som utförs i rymden än de ovan angivna. Ett skäl för olika tillståndsförfaranden är att tillståndsprocessen blir snabbare och mer effektiv. Detta gör sig särskilt gällande eftersom antalet tillståndsärenden med stor sannolikhet kommer att öka framöver. Antalet tillståndspliktiga aktörer ökar dels genom att verksamhet med sondraketer och att verksamhet som utförs av statliga aktörer ska omfattas av tillståndsplikt, dels på grund av nya innovationer tillsam- mans med en snabb teknikspridning och nya aktörer. Därtill kommer regeringens uttalade satsning avseende satellitutsändningar från . Ett annat skäl för att differentiera tillståndsförfarandet är att olika verksamheter aktualiserar olika villkor för tillstånd och olika grader av tillsyn. Ytterligare ett skäl är att de olika verksamheterna innebär olika åtaganden enligt rymdrätten vad avser bland annat ansvarsfrågor. Vi föreslår att lagen ställer upp tydliga villkor över vad som krävs för att tillstånd ska beviljas. Villkoren kan anpassas till varje särskild tillståndstyp genom föreskrifter. För att handläggningen av en till- ståndsansökan ska ske på ett effektivt, enhetligt och rättssäkert sätt föreslår vi även en reglering av vilka uppgifter som en ansökan ska innehålla. Vidare föreslås att ett tillstånd kan förenas med vissa sär- skilt angivna villkor för att anpassa att den enskilda verksamheten bedrivs på ett lämpligt och säkert sätt. Ytterligare ett förslag är att det krävs tillstånd om rymdverksamheten överlåts till en annan verk- samhetsutövare. Den föreslagna regleringen om tillstånd medför en tydlighet och förutsägbarhet för såväl den som ansöker om tillstånd, som den som utfärdar det och att enhetliga krav ställs på verksam- hetsutövarna. Det är vidare en förutsättning för att säkerställa säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. För att uppfylla våra internationella förpliktelser föreslår vi en re- glering kring registrering av rymdföremål. Rymdstyrelsen föreslås föra ett nationellt register över rymdföremål och anmäla till uppgifter från registret. För att tillsyn över rymdverksamhet ska kunna utövas på ett kraftfullt, effektivt och rättssäkert sätt bör tillsynen utökas och tydliggöras. Vi föreslår därför en reglering beträffande tillsynsmyndighetens upp- drag och befogenheter, men också avseende ingripandeåtgärder och administrativa sanktioner. ska ha rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen samt tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen där rymdverksamhet bedrivs. Vidare ska tillsynsmyndigheten få meddela förelägganden som kan förenas med vite. Det ska finnas både mildare och strängare sanktioner så att ingripandet kan vara i proportion i förhållande till bristerna och över- trädelserna. Vi föreslår att en återkallelse av tillståndet är den strängaste ingripandeåtgärden som endast får göras vid allvarliga överträdelser då inga andra åtgärder är tillräckligt ingripande. Ett tillstånd bör inte återkallas om ändamålet med återkallelsen lika väl kan tillgodoses genom att tillståndsvillkoren ändras. I stället för att återkalla tillståndet kan en varning meddelas, om det är en tillräckligt ingripande åtgärd. Vid mindre allvarliga överträdelser kan en anmärkning meddelas. I vissa fall bör en verksamhet upphöra eller en plane- rad verksamhet inte genomföras. Det kan vara fråga om en överträ- delse eller en brist i verksamheten som innebär en säkerhetsrisk eller att en händelse inträffat som berör säkerhet eller andra ut- rikes-, säkerhets- eller försvarspolitiska intressen. ska i sådana situationer kunna meddela att ett tillståndsbeslut tills vidare inte ska gälla. Ett sådant tillfälligt beslut ska gälla . Den straffbestämmelse som finns i den nuvarande rymdlagen före- slås överföras till den nya lagen. Rymdstyrelsen ska vara tillsynsmyndighet. En statlig aktör som har meddelats undantag från tillståndsplikt är inte föremål för till- syn, men ska hålla regeringen underrättad om den bedrivna verksam- Rymdstyrelsen ska kunna få bistånd vid tillsynen av Försvars- makten, Säkerhetspolisen och . Dessa myndigheter ska också kunna initiera en prövning om åter- kallelse, tillfälligt beslut eller ändring av tillståndet. Kronofogdemyndig- heten eller ska, i den utsträckning det behövs, biträda med verkställighet av beslut vad gäller tillgång till handlingar samt in- spektion av utrymmen där rymdverksamhet bedrivs. Den nu gällande rymdlagen saknar bestämmelser om skadestånds- ansvar. Vi föreslår därför att det införs en skadeståndsreglering i den nya rymdlagen som tydliggör att verksamhetsutövaren ska vara strikt ansvarig för skada som rymdföremålet orsakat personer eller egendom på jorden eller på luftfartyg under flygning. Bestämmelsen motsvarar det strikta ansvar som har enligt internationella överenskom- melser, men föreskriver även ansvar för skada som rymdföremålet or- sakat svenska medborgare, svenskt territorium eller svenska luftfartyg. Ansvaret ska inte gälla om den skadelidande uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan, eller deltagit i den verk- samhet som orsakat skadan. Vi föreslår att den nuvarande regressrätten för staten även ska gälla framöver så att staten har möjlighet att kräva ersättning för skade- stånd som staten betalt på grund av åtaganden enligt internationella överenskommelser. Den ersättning som ska utges på grund av strikt ansvar eller regressansvar ska emellertid uppgå till högst 600 miljo- ner kronor. Beloppsbegränsningen ska inte gälla om skadan har or- sakats uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. För att säkerställa att verksamhetsutövaren kan ersätta uppkom- men skada föreslår vi bestämmelser om försäkringsskyldighet. Lagen innehåller därför ett krav på ansvarsförsäkring eller annan ekono- misk säkerhet som ska täcka det strikta ansvaret eller regressansvaret upp till ett belopp om . ska kunna besluta om ett lägre belopp, om det är lämpligt med hän- syn till verksamheten. Försäkringsskyldigheten ska inte gälla för den som omfattas av det statliga försäkringssystemet. Det ska även finnas möjlighet till undantag från försäkringsskyldigheten om en annan aktör som del- tar i rymdverksamheten har en ansvarsförsäkring eller har ställt en säkerhet som täcker det strikta ansvaret eller regressansvaret. Rymdskrot är ett omfattande rymdmiljöproblem. Det är därför av vikt att rymdverksamheten inte bidrar till ytterligare rymdskrot. Vi föreslår därför, i linje med rymdfördraget och de internationella riktlinjer och rekommendationer som finns om långsiktigt hållbart nyttjande av rymden, att det införs en miljöbestämmelse i den nya lagen. Rymdverksamhet ska bedrivas på sätt som är långsiktigt håll- bart för miljön och nyttjandet av rymden och verksamhetsutövaren ska sträva efter att verksamheten inte ger upphov till rymdskrot eller leder till skadlig miljöpåverkan. Vidare föreslår vi att det införs en bestämmelse i den nya rymdförordningen om att verksamhetsutövaren bör säkerställa att ett rymdföremål i rymden, år efter att verksamheten avslutades, överförs till atmosfären eller en omlopps- bana där det inte kan orsaka skada för annan verksamhet. i utfärdar säkerhetsföreskrifter för i form av tillträdesförbud med stöd av ordningslagen (1993:1617) samt förordningen (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen. Enligt vår bedömning föreligger det inte någon norm- konflikt på området. Vi anser att den nuvarande ordningen beträff- ande föreskriftsrätt avseende tillträdesförbud är lämplig och föreslår därför inte någon annan reglering. Det pågår en internationell utveckling driven av privata aktörer mot att erbjuda tjänster på området kommersiell bemannad rymdfart, så kallad rymdturism. När det gäller kommersiell bemannad rymdfart är vårt uppdrag att, som underlag för regeringens framtida överväg- anden, identifiera inom vilka områden kompletterande reglering kan behövas för att sådan verksamhet ska kunna bedrivas i . Vertikal utsändning av bemannade rymdkapslar, som kan jäm- ställas med sondraketutsändningar, omfattas av den nya rymdlagen. Detsamma gäller en utsändning av en bemannad kapsel från ett svenskt flygplan.