sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Det är därför ogynn- samt att elever i hög utsträckning lämnas att arbeta med läromedlets texter utan lärarens stöd. Som vi noterat i 3.3.3 läser dagens elever mindre sakprosa . I utredningens delbetänkande SOU 2021:3 konstaterar vi att flera internationella studier dessutom pekar på en negativ utveck- ling när det gäller svenska elevers läsintresse.202 Nordicom, som är ett centrum för nordisk medieforskning vid , visar också i en undersökning, publicerad 2021, att av den svenska befolkningens medievanor är det av personer i åldrarna 9–som läser i en fackbok varje dag.203 Det kan därmed inte tas för givet att elever känner till den struktur som kännetecknar facklitteratur med exempelvis innehållsförteckning och register. Texter i läromedel är också i hög grad multimodala, se 3.3.3, vilket innebär att elever ofta även behöver tolka diagram, bilder och andra grafiska element. Många läromedel har en relativt avancerad grafisk utformning som eleverna behöver utveckla förståelse för. Det kan handla om bland annat faktarutor, ingresser, arbetsuppgifter eller fördjupningsavsnitt som ska läsas på ett annat sätt än övrig text. I digitala läromedel behöver elever dessutom ofta navigera mellan sidor och hyperlänkar. En sådan komplex, icke-linjär organisation av text ställer krav på att eleverna analyserar vad som är relevant för att 201Beck & McKeown (2006), Dysthe (1996), (2014) med flera. 202Skolverket (2017) och (2018d). 203Nordicom (2021). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar lösa en specifik uppgift eller fördjupa förståelsen inom ett särskilt område. För att navigera i läromedel, såväl analoga som digitala, och förstå texterna behöver elever ofta lärares stöd. 4.7Utredningens förslag och bedömningar •Skollagen (2010:800) ska ange att begreppet läromedel avser ett kvalitetssäkrat tryckt eller digitalt verk som är avsett att användas i undervisningen. Läromedel ska överensstämma med läroplanen för respektive skolform och med en kurs-, ämnes- eller ämnesområdesplan samt vara utgivna av ett förlag eller en läromedelsproducent som bedriver utgivningsverksamhet av professionell art. •En läromedelsnämnd ska inrättas vid . Den ska ha i uppdrag att bevaka, samla och sprida information om läro- medel samt tillföra sakkunskap och ta fram kvali- tetskriterier för läromedel. Nämnden ska vara ett rådgivande organ som ska regleras genom förordningen (2015:1047) med instruktion för . •Läroplanerna204 ska ange att läraren ska organisera och genom- föra arbetet så att eleven får använda läromedel på ett sätt som främjar kunskapsutveckling. •Högskoleförordningen (1993:100) ska i bilaga 2, i examens- beskrivningarna för yrkeslärarexamen, grundlärarexamen och ämneslärarexamen, ange att studenten för examen ska visa förmåga att använda och värdera läroböcker, digitala läro- medel och andra undervisningsmaterial. •Regeringen ska ge i uppdrag att ändra föreskrifterna om uppgiftsinsamling från skolhuvudmän205 så att kostnader 2042.2 SKOLFS 2010:37, 2.2 SKOLFS 2010:250, 2.2 SKOLFS 2010:251, 2.2 SKOLFS 2010:255, 2.1 SKOLFS 2011:144, 2.1 SKOLFS 2012:101 och 2.1 SKOLFS 2013:148. 205Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2011:142) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar för läromedel ska redovisas särskilt och inte endast utgöra en delmängd av kostnadsposten lärverktyg. •Regeringen ska ge i uppdrag att genom- föra utlysningar och bevilja medel för praktiknära forskning om läromedelsbruk. Definition av begreppet läromedel Utredningen föreslår att skollagen ska definiera begreppet läromedel som ”kvalitetssäkrat tryckt eller digitalt verk som är avsett att an- vändas i undervisningen”. Det ska, enligt förslaget, även framgå av skollagen att läromedel ska överensstämma med läroplanen för respek- tive skolform och en kurs-, ämnes- eller ämnesområdesplan samt att läromedel ska vara utgivna av den som bedriver utgivningsverksam- het av professionell art. Det finns behov av att definiera begreppet läromedel. Trots att läromedel har en central plats i många lärares undervisning saknas en entydig definition och det försvårar beslut och diskussioner om val och användande av läromedel. Frånvaron av en definition får dess- utom konsekvenser bland annat för skolmyndigheternas informa- tion, rapporter och enkäter och möjligheten till relevant kostnads- statistik. Det är väsentligt att skollagens definition innefattar såväl tryckta som digitala läromedel. Vi har konstaterat ovan att många läromedel kombinerar tryckta och digitala komponenter och det finns anled- ning att tro att denna form av läromedel, som kan nyttja potentialen i både den tryckta boken och digitala funktioner , kommer att fortsätta öka på marknaden. Antalet kunskapskällor i skolan har ökat och lärare använder många olika undervisningsmaterial. En del av dem är avsedda att användas i undervisningen, andra inte. Detta är i sig inte problematiskt och det är inte heller något nytt. Exempelvis har skönlitteratur varit en central del av undervisningen i ämnet svenska. Skönlitteratur och andra material, tryckta såväl som digitala, som inte är framställda med avsikt att användas i undervis- ningen kommer även fortsättningsvis att nyttjas men dessa under- visningsmaterial fyller delvis andra funktioner och ska enligt utred- ningen därför inte utgöra läromedel i skolförfattningarnas mening. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Läromedel ska, enligt förslaget, vara material som är framtaget för att användas i undervisningen, vilket är viktigt eftersom det kan bidra till att elever får möta texter och bilder som är producerade med syfte att stödja lärandet. Det ökar möjligheten att innehållet är pedago- giskt presenterat och att språket både är begripligt och utmanar på ett sätt som främjar elevers språk- och kunskapsutveckling. En ökad variation av kunskapskällor ställer krav på att lärare kon- tinuerligt utvärderar kvaliteten i de olika undervisningsmaterialen. Lärare behöver visserligen förhålla sig källkritiskt till allt material som används i undervisningen men de ska kunna känna en större tillit till att läromedel har kvalitetssäkrats. Vilka processer som ska krävas för att säkra ett läromedels kvalitet ska enligt utredningen framgå av de statligt fastställda kvalitetskriterierna för läromedel (se nedan). Att i lagtexten ange ordet kvalitetssäkrat bidrar därmed till att klargöra läromedelsproducenternas ansvar men också till att tyd- liggöra vilka förväntningar lärare, elever, rektorer, skolhuvudmän och föräldrar, kan ha på läromedel. Utredningen föreslår också att det ska framgå av skollagen att läromedel ska överensstämma med en kurs-, ämnes- eller ämnesom- rådesplan.206 Syftet i kurs- och ämnesplanerna beskriver vilka kun- skaper som eleverna ska få möjlighet att utveckla genom undervis- ningen och vilka ämneskunskaper som ska betygssättas. Det centrala innehållet anger vilket obligatoriskt innehåll som undervisningen ska behandla. Det är därför viktigt att läromedlen överensstämmer med kurs- och ämnesplanerna.207 Lärare har beskrivit att läromedel kan bidra till att konkretisera innehållet i kurs- och ämnesplanerna och illustrera hur olika delar av dem kan kombineras. När läromedel överensstämmer med kurs- eller ämnesplanen innebär det också att elever får tillfälle att öva på de kunskaper som läraren ska bedöma. Ett läromedel som överensstämmer med kurs- eller ämnesplanen förhåller sig, enligt utredningen, tydligt till såväl hela syftet för ämnet eller kursen som till hela det centrala innehållet. I syftet och det centrala innehållet beskrivs vad eleverna ska lära sig och vilka kun- 206Nedan anges endast kurs- och ämnesplaner men motsvarande gäller även ämnesområdes- planer. 207När det gäller förskoleklassen finns syftet och det centrala innehållet i av- snitt 3 i läroplanerna för , specialskolan och sameskolan. Utredningen om en tio- årig grundskola SOU 2021:33 föreslår införande av en tioårig grundskola, vilket kan förväntas få till följd att elever redan i nuvarande förskoleklass ges undervisning i ämnen, utifrån kursplanen för varje ämne. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar skaper, attityder och förhållningssätt som undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla. Det är inte lämpligt att ett läromedel exempelvis utelämnar delar av det centrala innehållet, eftersom detta är vad som reglerats som bindande undervisnings- innehåll. Det är också betydelsefullt att de olika delarna i det centrala innehållet blir belysta på ett för undervisningen relevant och balan- serat sätt samt att läromedelsproducenten gör en allsidig och saklig tolkning av hela kurs- eller ämnesplanen. Genom att ett läromedel på detta sätt överensstämmer med en kurs- eller ämnesplan kan elever få överblick över ämnet eller kursen och kunskaper kan sättas i ett sammanhang. Det finns även värdefulla undervisningsmaterial som överens- stämmer med delar av en kurs- eller ämnesplan, exempelvis om en historisk epok eller om ett specifikt område inom fysiken. Dessa böcker eller digitala material fungerar ofta som ett komplement till ett mer heltäckande läromedel men ger inte samma överblick och kan inte på samma sätt stödja lärares långsiktiga planering av under- visningen. Utredningen menar av denna anledning att dessa material inte ska kallas läromedel. Ett läromedel tas i första hand fram för att vara relevant för ett specifikt ämne. Det är möjligt att även producera ämnesövergripande läromedel, inom exempelvis samhällsorienterande och naturorien- terande ämnen i . Det är då viktigt att det framgår vilka kurs- eller ämnesplaner som läromedlet överensstämmer med. Även för dessa läromedel gäller att de ska överensstämma med hela kurs- eller ämnesplanerna. Undervisningsmaterial som är ämnesövergripande och endast förhåller sig till utvalda delar av det centrala innehållet i några ämnen ska, i enlighet med resonemanget ovan, inte kallas läro- medel, enligt utredningen. Det är vidare centralt att läromedel överensstämmer med läro- planens delar om skolans värdegrund och uppdrag samt övergripande mål och riktlinjer. Vi har genom kontakter med elever och lärare fått ta del av beskrivningar av läromedel som innehåller exempelvis bilder som skulle kunna uppfattas som kränkande eller exkluderande. I gransk- ningen I enlighet med skolans värdegrund , som beskrivs mer i kapitel 6, kunde också konstatera att det exempelvis förekom läromedel med onyanserade framställningar som, enligt myn- digheten, kunde ”upplevas som diskriminerande eller kränkande”.208 208Skolverket (2006a), s. 42. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Det kan inte uteslutas att sådana problem även finns i läromedel som används och det är därmed viktigt att det framgår av skollagen att läromedel ska stämma överens med skolformens läroplan. Lärare har i utredningens hearings beskrivit att det förvisso kan finnas många läroböcker på skolan men att en stor del av materialet kan vara otidsenligt. I synnerhet har lärare reagerat mot läroböcker som inte stämmer överens med gällande kurs- eller ämnesplaner och läroplaner. Gallring av undervisningsmaterialet verkar inte alltid prio- riteras och många läromedel som finns på skolorna är därmed in- aktuella. Skolinspektionen har i den ovan nämnda kvalitetsgransk- ningen om grundskolors läromedel i ämnet kemi konsta- terat att drygt en tredjedel av de besökta skolorna inte använde ett helt och hållet tidsenligt läromedelsmaterial.209 Detta försvårar lärares arbete och kan få negativa konsekvenser för elevers utbildning. Det är endast när läromedel överensstämmer med aktuella kurs- och ämnesplaner som läromedel på ett ändamålsenligt sätt kan användas av lärare som stöd när de planerar och genomför undervisningen. Utredningen föreslår också att det ska framgå av skollagen att läromedel ska vara utgivna av den som bedriver utgivningsverksam- het av professionell art. Det som avses är en professionell utgivare, ofta ett förlag eller en läromedelsproducent. Utgivarens titlar ska finnas tillgängliga för en bred allmänhet via till exempel bibliotek, bokhandlare och etablerade distributionskanaler för läromedel. Mer om läromedelsdistribution i 3.9. Utgivaren ska dessutom ansvara för att läromedlet präglas av ett professionellt redaktionellt arbete och är kritiskt granskat samt att det finns avtal som reglerar ersättning mellan utgivaren och upphovspersonerna. Motsvarande formulering om utgivningsverksamhet av professionell art finns i förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läs- främjande insatser. Innebörden har beskrivits i riktlinjer från Kultur- rådet.210 Formuleringen som föreslås här om att utgivningsverksamheten ska vara av professionell art medför att exempelvis lärares egenpro- ducerade material inte kan betraktas som läromedel. Det material som lärare själva producerar tas snarare fram för att fungera i en spe- cifik kontext och genomgår inte samma granskning som läromedel som tas fram av ett förlag. De kompendier eller presentationer som 209Skolinspektionen (2011). 210Kulturrådet (2020). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar lärare själva producerar kan ha ett stort värde i undervisningen men i lärares och rektorers samtal om undervisningsmaterial är det väsent- ligt att det finns tydliga definitioner av begrepp som gör att egenpro- ducerat material kan skiljas från kvalitetssäkrade läromedel. Detta handlar bland annat om vikten av att elever får tillgång till undervis- ningsmaterial som består av texter, bilder och uppgifter som sam- manfogats till en didaktisk helhet och presenteras i en för undervis- ningen logisk ordning. konstaterade en statlig utredning om läromedel att det fanns behov av att använda mer enhetliga begrepp och det fram- hölls att en kraftfull satsning på utvecklingsarbete borde göras avse- ende definitioner och begreppsbildning. I utredningen hade många olika begrepp och termer ventilerats som möjliga ersättare för be- greppet läromedel, exempelvis ”material som är kunskapsbärande” och ”material som är kunskapsöverförande”, men utredningen lan- dade i att förespråka en fortsatt användning av begreppet läromedel. Bedömningen som gjordes var att införande av andra begrepp enbart skulle bidra till att luckra upp de uppfattningar om vad ett läromedel egentligen är som trots allt finns i det allmänna medvetandet.211 Vi anser, i likhet med läromedelsutredning, att begreppet läro- medel är väl etablerat samt att den vedertagna uppfattningen om innebörden överensstämmer väl med den definition som utredningen föreslår.212 Det finns enligt vår uppfattning inte något annat begrepp som bättre beskriver det som avses och som dessutom inkluderar digitala versioner, utan det bör vara just begreppet läromedel som definieras i skolförfattningarna. 212En redogörelse för den närmare innebörden av de föreslagna rekvisiten för läromedel finns i författningskommentaren, kapitel 8. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Ett rådgivande organ vid Utredningen föreslår att det rådgivande organet Läromedelsnämn- den ska inrättas vid . Därmed tar staten ett ökat ansvar för läromedel som motiveras av den betydelse som läromedel kan ha för lärande och undervisning. ska verka för att alla elever, från förskoleklassen till vuxenutbildningen, får tillgång till läromedel av god kvalitet och att lärare använder läromedel för att stärka elevernas kunskapsutveckling. Förskolan undantas från uttryckliga ansvars- område eftersom undervisningsmaterial för denna skolform har en annan karaktär än läromedel för övriga skolformer inom skolväsen- det.213 Bland annat undervisar förskollärare i förskolan inte i olika ämnen utifrån kursplaner.214 Inget hindrar dock Läromedelsnämn- den att också verka för att stärka tillgången till ändamålsenliga under- visningsmaterial i förskolan, i den mån nämnden finner det lämpligt. Enligt utredningens uppfattning bör vara placerad vid , bland annat på grund av myndighetens an- svar för och expertkompetens gällande skolutveckling, läroplaner samt kurs- och ämnesplaner. Vi föreslår att nämnden ska vara ett rådgivande organ, något som är relativt vanligt förekommande vid myndigheter. Rådgivande organ besitter ofta särskild expertkunskap, i det här fallet om läromedel, och bidrar till myndighetens arbete med råd och tolkningar inom sitt expertområde. Inom skolans område finns redan två nämnder, Skolväsendets över- klagandenämnd och . Dessa nämnder har dom- stolsliknande uppgifter och fattar oberoende beslut i enskilda ären- den. De är reglerade i skollagen.215 föreslås ha en annan karaktär än dessa domstolsliknande nämnder. 2131 kap. 1 § skollagen (2010:800) anger att skolväsendet omfattar skolformerna förskola, för- skoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesär- skola, och vuxenutbildning. 214Inte heller i förskoleklass finns kursplaner, men del 3 i , specialskolans och sameskolans läroplaner anger syfte och centralt innehåll för undervisningen i förskoleklassen. Även eleverna i förskoleklass bör därför, för att få en bra start i skolan, ha rätt till läromedel när det bedöms främja en god kunskapsutveckling. Förskoleklassen bör, enligt utredningen, om- fattas av uppdrag. I SOU 2021:33 föreslås införande av en tioårig grund- skola, där den nuvarande förskoleklassen upphör som egen skolform och blir en ny första årskurs. 21527 kap. skollagen (2010:800). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar nämndens uppgift handlar inte om att besluta i enskilda ärenden, utan om att erbjuda expertkunskap, behandla övergripande och prin- cipiella frågor samt ge vägledning för myndighetens beslut i läromedelsfrågor. Eftersom inte är domstols- liknande saknas det enligt utredningens uppfattning anledning att reglera denna nämnd i skollagen. I stället bör regleras genom förordningen (2015:1047) med instruktion för . Utredningen föreslår att ordförande ska vara generaldirektör. Detta bidrar till nämndens anseende och markerar läromedelsfrågans vikt. Med generaldirektören som ord- förande skapas goda möjligheter att säkerställa att ledamöternas sak- kunskap och förslag på utvecklingsinsatser avseende läromedel blir omhändertagna av . Vidare föreslås att högst nio ledamöter utöver generaldirektören ska utses av regeringen. Ledamöterna ska ha en bred representation, vilket är angeläget för att de ska bidra i arbetet med djup kunskap och olika perspektiv. För varje ledamot ska det också utses en ersättare. Utredningen ser exempelvis att det kan finnas ett värde i ledamöter som är yrkesverksamma lärare och ledamöter som representerar läromedelsbranschen, skolmyndigheter och den utbildningsveten- skapliga forskningen. Regeringen kan också överväga om företrädare för elevorganisationerna ska ingå i . Det kan även vara lämpligt att ha med representanter med kunskap inom något eller några av de områden där utbudet av läromedel är bristfälligt, se 5.4.Det är viktigt att inte har ett för stort antal ledamöter, då det kan leda till att nämndens arbete blir mindre konstruktivt och effektivt. Utredningen föreslår att ska ha ansvar för att ta fram kvalitetskriterier för läromedel. Dessa kan bidra till en ökad medvetenhet och kunskap om ändamålsenliga läromedel. Kvalitets- kriterierna kan även främja lärarnas förutsättningar att välja läro- Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar medel och klargöra förväntningar på vad ett läromedel ska vara. Mer om val av läromedel i kapitel 6. Kvalitetskriterierna förväntas också få en effekt på hur läromedel produceras och revideras. Syftet med kvalitetskriterierna är bland annat att rikta sökljuset mot olika kvalitetsaspekter av läromedel, såsom innehåll, språk, peda- gogisk funktionalitet, grafik, tillgänglighet och möjlighet till anpass- ning. Mer om kvalitetsaspekter på läromedel i 6.3. Kvalitetskrite- rierna kan bidra till en mer gemensam förståelse av vad ett kvalitativt läromedel är, vilket bland annat kan förbättra lärares möjligheter att välja läromedel och, i förkommande fall, kravställning vid offentlig upphandling. Utöver aspekter som rör själva läromedlet, bör kvalitetskrite- rierna avse processen för att ta fram och uppdatera läromedel, till exempel vilken granskning läromedlet bör underställas före publi- cering. Av utredningens kontakter med företrädare för läromedels- producenter framgår att läromedelsbranschen har väl utarbetade rutiner för att kvalitetssäkra sina produkter, men utredningen menar att det vore fördelaktigt med större transparens och likvärdighet när det gäller vilka aspekter som kvalitetssäkras och hur arbetet med att granska innehåll, språk, bilder med mera går till.216 Utredningen anser att kvalitetskriterierna i ett första skede bör vara ämnes- och skolformsövergripande och i möjligaste mån både röra läroböcker och digitala läromedel. Eventuellt kan det finnas be- hov av kompletterande kriterier som specifikt avser de digitala läro- medlen. Det är också möjligt att finner det lämpligt att komplettera de generella kriterierna med mer ämnes- specifika kriterier, såsom man gjort i inom ämnena norska, engelska och matematik (se kapitel 3). kan i så fall själv göra en bedömning om att i nästa steg ta fram sådana krite- rier. Som framgår nedan, 4.7.2, bedömer utredningen att även bör klargöra vad som kännetecknar lärarhandledningar av god kvalitet. Det är dock till syvende och sist Läromedelsnämn- den som avgör detta. Det finns flera positiva effekter med kvalitetskriterier för läro- medel. En tänkbar konsekvens är att kriterierna bidrar till ökad för- ståelse för läromedels betydelse. Vi har i 4.5 och 4.6.3 konstaterat att 216Av Läromedelsföretagens kvalitetspolicy för tryckta och digitala läromedel (2020) framgår att det finns beskrivna processer för hur exempelvis forskare och ämnesexperter granskar läromedel. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar det delvis existerar negativa attityder till läromedel. Det är därför angeläget att läromedels värde framhålls på olika sätt. En ökad medvetenhet om olika aspekter på läromedel kan ha betydelse för både lärare, rektorer och personer som arbetar på skol- huvudmannanivå. Kapitel 6 handlar om lärares förutsättningar att välja och värdera läromedel. I detta sammanhang är det centralt inte bara att lärare har kännedom om vad som kännetecknar ändamåls- enliga läromedel utan också att rektorer avsätter tid för processen med att välja läromedel, så att lärarna kan göra välgrundade val. Lärare och rektorer som vi haft kontakt med har också framfört att kvalitetskriterier kan bidra till mer konkreta och konstruktiva diskus- sioner om val och användande av läromedel. För att kvalitetskriterierna ska få effekt behöver de bli kända och använda på skolorna och har goda möjligheter att sprida denna information. Det finns en kvalitetspolicy från bran- schorganisationen , men våra kontakter under utredningsarbetet indikerar att denna policy inte är särskilt välkänd vare sig bland lärare, rektorer eller skolhuvudmän. Kvalitetskriterierna bör fastställas i form av myndighetsföre- skrifter från , så att de blir bindande regler som också kan bli föremål för rättslig prövning. Detta innebär också att Skolinspek- tionen får större möjlighet att uppmärksamma frågor om läromedel. Exempelvis kan Skolinspektionen i sin tillsyn rikta kritik mot och besluta om sanktioner mot skolhuvudmän som inte kan visa att man i kommunen eller inom den enskilda skolhuvudmannens organisa- tion säkerställer att eleverna får tillgång till läromedel som uppfyller kvalitetskriteriernas krav. Innan föreskrifter beslutas måste det utredas vilka konsekvenser reglerna kan förväntas få och de som berörs av planerade föreskrifter ska ges tillfälle att lämna synpunkter på dem, vanligen i ett remiss- förfarande.