sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — I utredningens hearings och enkäter framkommer att elever, lärare och lärarstudenter anser att läromedel har stor betydelse för elevers kunskapsutveckling. Även rektorer anger att läromedel är ett väsent- ligt verktyg för att stödja lärandet. Olika målgruppers attityder till läromedel beskrivs mer utförligt i 4.5. Läromedel stödjer, enligt elever och lärare som utredningen mött, lärandet på flera olika sätt. Bland annat anger de att ändamålsenliga läromedel kan vara ett värdefullt verktyg för att skapa sammanhang och överblick över kunskapsområden. Detta kan bidra till att elever upplever tydlighet i sina studier. En elev uttryckte vid en av utred- ningens hearings att ”det blir rörigt när man inte har ett läromedel, man vet inte vad som gäller”. Läromedel kan även vara ett sätt att anpassa undervisningen till alla elever. I utredningsbetänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven framhålls att alternativa läromedel kan bidra till att alla elevers behov tillgodoses.30 I ändamålsenliga läro- medel finns också ofta alternativa uppgifter, texter eller liknande för elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Där kan också finnas material som utmanar de elever som kommit längre i sin kun- skapsutveckling. På så vis underlättar läromedel lärarens arbete med att möta alla elevers behov och förutsättningar. Läromedlen kan på detta sätt främja elevers enskilda och självständiga arbete men de kan också bidra till att stärka samarbetet mellan eleverna. Läroböcker såväl som digitala läromedel utgör en gemensam ut- gångspunkt som kan bidra till att lärandet sker i ett socialt samman- hang. Genom övningar och frågor i läromedlen uppmuntras elever till interaktion och till att inhämta och utveckla kunskaper tillsam- mans med andra. Det är i första hand lärarens didaktiska val i relation till läromedlets texter och uppgifter som avgör hur läromedel och andra undervisningsmaterial fungerar. Se vidare 4.3.1. Läromedel underlättar vidare för eleverna när de ska repetera ett kunskapsområde. Lärare i svenska som andraspråk och i moderna språk har exempelvis beskrivit för utredningen att det ofta är viktigt för elevers lärande att öva på bland annat ord och uttal hemma och att läromedel i dessa sammanhang fyller en väsentlig funktion. Lärare har också i utredningens hearings beskrivit att läromedel kan bidra till inspiration. Genom texter och bilder kan läromedel väcka elevers nyfikenhet, intresse och vilja att få veta mer om olika Läromedel – en bakgrund Mer om vad som har betydelse för läromedels ändamåls- enlighet i 6.3. Professor har också beskrivit att läromedlet kan fylla en disciplinerande funktion. Med detta avser hon att läromedel bidrar till att hålla elever sysselsatta, vilket kan främja ordning och studiero. Genom läromedlet kan eleverna dessutom, enligt , ”disciplineras” till att göra läxor.31 Lärare och rektorer har i utred- ningens hearings påpekat att det finns fördelar, särskilt vid fjärr- och distansundervisning, med att elever delvis kan arbeta självständigt med läromedlet. Läromedel av god kvalitet kan bidra till att stärka likvärdigheten i skolan och ha betydelse för skolans kompensatoriska uppdrag, i enlighet med skollagens regler. Rektorer och skolchefer har för utredningen framhållit att detta är en av de mest väsentliga funktioner som läromedel fyller. Även lärare och elever har i utredningens hearings beskrivit att läromedel kan främja likvärdigheten mellan skolor, men också mellan klassrum inom en och samma skola. Ändamålsenliga läromedel kan, beskriver rektorer, lärare och elever som utredningen mött, delvis kompensera för vissa brister i undervisningen. En rektor redogjorde exempelvis för hur en lärares undervisning uppfattades som mer ostrukturerad än lärarens ämneskollegas och att införskaffande av ett läromedel av god kvalitet stärkte likvärdigheten mellan klassrummen. Det kan finnas flera skäl till att använda läromedel för att stärka likvärdigheten. som arbetar för barn, unga och vuxna med intellektuell funktionsnedsättning, har för utredningen beskrivit att elever med intellektuell funktionsnedsättning ibland får bristande stöttning i undervisningen eftersom de får mer stöd av assistenter utan pedagogisk utbildning än av lärare. I de fallen, menar FUB, kan ändamålsenliga läromedel fylla en väsentlig kompensato- risk funktion.32 Såväl Utredningen om en mer likvärdig skola som Jämlikhetskom- missionen uttalade att läromedel kan ha betydelse för skolans 31Englund (2006). 32Uppgift från FUB . Läromedel – en bakgrund kompensatoriska uppdrag.33 Utredningen om en mer likvärdig skola framhåller att lärarkompetensen är betydelsefull för att stödja ele- verna med de svagaste resultaten och att det finns skäl att oroa sig för ett ökat inslag av ”mindre lyckad undervisning”.34 En väsentlig orsak till detta anses vara att bristen på utbildade lärare leder till att lärare måste undervisa i ämnen de inte har behörighet i, och att även personal utan pedagogisk utbildning används till undervisning. Ett sätt att hantera denna situation är, enligt Utredningen om en mer lik- värdig skola, att stärka tillgången till utvecklade läromedel, eftersom sådana insatser enligt den utredningen skulle kunna minska andelen lågkvalitativ undervisning i skolan och därmed öka likvärdigheten. En högre tillgång till läromedel förväntas på detta sätt stärka likvär- digheten och skapa bättre förutsättningar för skolor att klara det kompensatoriska uppdraget.35 Även pekar i sitt betänkande på brister när det gäller likvärdigheten i skolan. Den ökade uppdelningen av skolor riskerar, enligt , att leda till försämrad likvärdighet i form av ökade kvalitetsskillnader mellan skolor. Skol- kommissionen konstaterar att medel till skolan generellt sett fördelas med för liten hänsyn tagen till socioekonomiskt betingade skillnader i elevunderlaget. Det finns heller inga garantier för att huvudmännen totalt sett avsätter tillräckliga resurser. framhåller också att i en jämförelse med befinner sig långt ifrån de länder som investerar mest i utbildning.36 konstaterar att den svenska grund- och gymnasieskolan ur ett likvärdighetsperspektiv har många styr- kor men att det även finns förbättringspotential och reformutrymme. Som exempel på problematiska områden nämns avsaknaden av kom- pensatorisk fördelning av lärarkompetens och skillnaderna i upp- mätt skolkvalitet.37 Det finns alltså behov av att stärka likvärdigheten i skolan ytter- ligare. Läromedel kan, vilket även framgår av Utredningen om en mer likvärdig skola som refereras ovan, fylla en funktion när det kom- mer till att utjämna skillnader som uppstår på grund av lärarbristen. Elever har i utredningens hearings beskrivit att behovet av läromedel 33SOU 2020:28 och SOU 2020:46. 34SOU 2020:28, s. 566. 37SOU 2019:65, bilaga 7. Läromedel – en bakgrund är större när lärares kompetens brister och flera lärare anger att deras behov av läromedel och lärarhandledningar var större när de var nya i yrket. påpekar även många erfarna lärare att läromedel och lärarhandledningar är väsentliga verktyg som kan bidra till att förnya lärares undervisning och utveckla deras didaktiska förmåga. Skollagen anger att utbildningen inom skolväsendet ska vara lik- värdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas.38 Trots skollagens krav på likvärdighet konstaterar om en mer likvärdig skola i sitt betänkande , att variationen mellan kom- muner vad gäller faktiska resurser per elev i är mycket stor och att det finns en risk att skolornas förutsättningar blir så olika att likvärdigheten påverkas negativt.39 Vår utredning visar också att det finns stora skillnader mellan skolhuvudmän och skolformer när det gäller inköp av läromedel, vilket beskrivs mer ingående i kapitel 5. Biträdande professor , som tagit fram en kun- skapsöversikt om läromedel för denna utrednings räkning, fram- håller att det faktum att många lärare, av ekonomiska skäl, tvingas begränsa inköpen av läromedel är oroväckande ”särskilt då skolans uppdrag är att erbjuda alla elever en likvärdig skola”.40 Om tillgången till läromedel är olikvärdig finns det skäl att oroa sig för att detta påverkar likvärdigheten mer generellt. En god tillgång till läromedel för alla elever i alla skolformer är ett steg i utvecklingen mot en mer likvärdig skola. Arbete med texterna i läromedlen kan på ett väsentligt sätt bidra till att utveckla elevers läsning. Läsförståelsen påverkar elevernas möj- ligheter att tillägna sig kunskaper i alla ämnen eller ämnesområden, kurser och delkurser, genom hela sin utbildning. Förmågan att läsa olika typer av texter är emellertid inte bara avgörande för möjlig- heterna till utbildning utan också för de flesta arbeten och fritids- aktiviteter. En fungerande demokrati förutsätter att samhällsmed- borgarna kan tillägna sig information och dela erfarenheter och åsikter med varandra. Det finns därmed skäl att på många olika sätt stärka 381 kap. 9 § skollagen (2010:800). 40Graeske (2021), s. 7. Läromedel – en bakgrund arbetet med elevers läsförståelse. Ett sätt att göra detta är att skolor ger elever god tillgång till läroböcker och att medvetet arbeta med texterna i dessa böcker. I en rapport om läsförståelseuppgifterna i internationella kunskapsundersökning PISA41, framhåller , och , forskare vid specialpedagogik, , att god läsförmåga kommer att vara lika viktigt i morgondagens digitalise- rade värld som den är i dagens. Digitaliseringen har förvisso inne- burit omfattande spridning av andra informationskällor såsom video, bilder och ljudböcker men detta har, enligt nämnda forskare, inte nödvändigtvis gjorts på bekostnad av textbaserad information.42 Även i digitala läromedel spelar verbaltext en avgörande roll. I 4.2.2, i avsnittet med , redogör utredningen för hur utformningen av texten, tryckt eller digital, kan påverka elevers förståelse av innehållet. Enligt läroplanerna för de obligatoriska skolformerna, gymnasie- och gymnasiesärskolan är det alla lärares ansvar att varje elev får stöd isin språk- och kommunikationsutveckling.43 Detta kan ske på flera sätt, exempelvis genom muntligt berättande och samtal, men läsning av olika texter är ett väsentligt sätt att utveckla språket. refererar i kunskapsöversikten Att läsa och förstå till , professor i tillämpad psykologi och mänsklig utveckling vid . Stanovich menar att det inte räcker att elever exempelvis följer med i nyheterna på tv eller ser dokumentärfilmer för att ut- veckla sitt språk. I stället behöver elever, enligt Stanovich, läsa både mycket och varierad text. Han exemplifierar med att böcker skrivna för barn och ungdomar i genomsnitt innehåller mer ord som är främmande för dem än TV-program riktade till vuxna.44 41PISA står för Programme for International Student . 42Johansson med flera (2019). 432.2 SKOLFS 2010:37, 2.2 SKOLFS 2010:250, 2.2 SKOLFS 2010:251, 2.2 SKOLFS 2010:255, 2.1 SKOLFS 2011:144 och 2.1 SKOLFS 2013:148. 44Stanovich (2000) i (2016a). Läromedel – en bakgrund Läsningen är alltså central för elevers språkutveckling. Det är därför bekymmersamt att läsandet sjunker bland barn och unga. I Statens medieråds undersökning av barns och ungas medievanor framgår att läsningen av böcker eller tidningar sjunkit. Den senaste undersök- ningen, som publicerades , visar den lägsta nivån . 2012 läste av 17–18-åringarna . 2018 var det 11 procent.45 Det framgår också i analyserna av , att andelen elever i som endast läser om de måste har ökat med mellan 2009 och 2018.46 Den internationella undersökningen PIRLS47 visar en liknande trend. Här framkommer det att det är en relativt hög andel svenska elever i års- kurs 4 som inte tycker om att läsa. Jämfört med övriga deltagande länder (studien genomfördes i cirka 50 länder) har tillsam- mans med minst andel elever som tycker mycket om att läsa. PIRLS pekar också på skillnader mellan könen. En lägre andel pojkar än flickor är positiva till läsning.48 Även när man specifikt undersöker hur mycket elever läser i sko- lan märks en nedgång. Enligt en studie av forskare inom läs- och skrivdidaktik har andelen elever i den svenska som läser en hel sida löpande text eller mer per skoldag minskat sig- nifikant . Forskarna undersökte läsande av såväl skönlitteratur som sakprosa bland elever i årskurs 4–6 och 7–9. Studien visar bland annat att elever i mellanstadiet som inte läser en enda sida sakprosa har ökat från 2017. Bland elever i högstadiet är ökningen av elever som inte läser en sida löpande text med sakprosa ännu högre. har denna andel ökat från till . Forskarna gör inga kopplingar till bruket av läroböcker men konstaterar att det behövs mer kunskap om hur stora mängder elever läser i skolan.49 Av det som barn och unga läser utgör läroböcker en relativt hög andel. Nordicom, ett centrum för nordisk medieforskning vid , genomför en undersökning om den 45Statens medieråd (2019). 46Skolverket (2019c). 47PIRLS står för Progress in International Reading Literacy Study. 48Skolverket (2017). 49Vinterek med flera (2020). Läromedel – en bakgrund svenska befolkningens medievanor. Enligt undersökning var det i åldersgruppen betydligt fler som läste en lärobok () än andelen som läste en fackbok () . Motsvarande skillnad finns i åldersgruppen 15–. Bland dessa svarade att de läser en lärobok och att de läser en fackbok.50 Läroböckerna utgör därmed en väsent- lig del av elevers läsande och utan tillgång till läromedel skulle läs- ningen av sakprosatext troligen vara mycket låg. Elever behöver läsa sakprosa Att elever i ringa utsträckning läser sakprosa51 är bekymmersamt av flera anledningar. Läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan och vuxenutbildningen anger att det är ett mål att elever ”kan söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje”.52 Av kurs- planer för svenska och svenska som andraspråk framgår att ”under- visningen ska /…/ bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att ut- veckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärl- den.”53 Läsande av sakprosa beskrivs alltså i läroplanerna som bety- delsefullt både för elevers personliga utveckling och för deras språk- och kunskapsutveckling. Sakprosa skiljer sig på flera sätt från skönlitteratur. Syftet med läsning av sakprosa är exempelvis ofta ett annat än syftet med läsning av skönlitteratur. Texterna i läromedel erbjuder också flera specifika utmaningar för eleverna. Ofta kallas sakprosa för faktatexter, men sakprosatexter i läromedel innehåller inte bara faktauppgifter utan också analyser, jämförelser och ibland även värderingar. Sakprosa består av olika typer av texter som berättande, argumenterande och diskuterande framställningsformer. förekommer alla tre fram- ställningsformerna i samma text vilket, enligt , 50Nordicom (2021). 51Med sakprosa avses här all text som inte är fiktiv. Utredningen gör inte skillnad mellan sakprosa, saklitteratur och facklitteratur. 522.1 SKOLFS 2011:144, 2.1 SKOLFS 2012:101 och 2.1 SKOLFS 2013:148. 535.17 och 5.18 SKOLFS 2010:37. Läromedel – en bakgrund doktor och lektor i svenska med didaktisk inriktning vid , kräver en avancerad läskompetens av eleverna.54 Den sakprosa som presenteras i läromedel är också ofta multi- modal, vilket innebär att den innehåller fler modaliteter än bara ver- baltext. Den skrivna texten kompletteras alltså med bilder, länkar, diagram, kartor med mera. Sådana texter kräver komplexa läsför- ståelsestrategier som innebär att varje komponent läses för sig för att sedan sammanfattas till en förståelse av hela texten.55 Läsning av sakprosa kräver delvis andra kompetenser än läsning av skönlitteratur. Det handlar bland annat om att hitta och återge viss information i texten, dra enkla slutsatser för att ta fram informa- tion från en del av texten och använda underrubriker, faktarutor och illustrationer för att navigera i texten. Elever behöver få möjlighet att öva på denna typ av läsning och göras medvetna om sakprosa- texternas särdrag. Läsningen har också betydelse för skrivandet, vilket bland annat , lektor vid Linnéuniversitet, har beskrivit. Genom att läsa olika typer av texter kan den egna skrivförmågan utvecklas, fram- håller . Från litteratur av olika slag hämtas inte bara kunskap och stoff till de egna texterna, utan därifrån kan även textmönster och genreförståelse hämtas.56 Flera av branschföreträdarna inom de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning har också påpekat för utredningen att det är centralt för yrkesutövandet att elever under utbildningen får möjlighet att läsa sakprosa för att utveckla sitt språk, inte minst gäller det elever som inte har svenska som sitt förstaspråk.57 Exem- pelvis framhöll deltagare i vård- och omsorgsprogrammets program- råd att läromedel fyller en väsentlig funktion i detta sammanhang. 54Nordenfors (2017). 55Danielsson och (2014). 56Ask (2007). 57Enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för ansvarar Skol- verket för de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning. arrangerar programråd med branschföreträdare inom de olika yrkesprogrammen. Läromedel – en bakgrund Lärare stöttar läsningen bland annat genom samtal om texterna Lärarens didaktiska ställningstaganden i relation till arbetet med läromedlets texter är också betydelsefulla. Det handlar framför allt om hur läraren stöttar eleven i läsningen av olika texter. Att läraren har ett medvetet arbete med läromedel, ställer frågor till sina elever om texten både före, under och efter läsning, och ger eleverna möj- ligheter att samtala om texterna i läroboken, kan vara ett sätt att stärka elevers ämnesspråk och förbättra läsförståelsen. Denna form av undervisning förutsätter emellertid att det finns texter som är be- gripliga och stimulerande för eleverna och själva tillgången till läro- medel av god kvalitet ska därmed inte ringaktas. I avsnitt 4.2.2 i nästkommande kapitel redogörs för forskning som visar att läsprocesserna ser olika ut på skärm och på papper. Forskare har inom ramen för det europeiska forskningsprojektet framhållit att läsförståelsen av längre sakprosatexter är bättre när texter presenteras i tryckt form än på skärm. En av forskarnas rekom- mendationer är därför att skolor behöver motivera elever att fortsätta läsa tryckta böcker.59 Lärare som deltagit i utredningens hearings framhåller också att de oftare för samtal om texter i läroböcker än om texter i digitala läromedel. Det finns av dessa anledningar skäl att konstatera att läroböcker spelar en särskilt viktig roll för att stärka elevers läsförståelse. Elever behöver emellertid även få förutsätt- ningar att utveckla sitt digitala läsande och det kan därför vara lämp- ligt att komplettera läroböckernas texter med olika former av digi- tala texter, exempelvis från digitala läromedel. När läromedel fungerar väl bidrar de till att utveckla lärares under- visning. Inte minst lärarhandledningar kan stödja lärares ämnesdidak- tiska kompetens. Biträdande professor framhåller, i den kunskaps- översikt som hon tagit fram för utredningens räkning, att forskning tydligt visar att lärarhandledningar kan fungera som en form av kom- 58E-READ står för Evolution of Reading in the of Digitisation. De huvudsakliga resul- taten av det långa forskningsprojektet presenteras i The cerning the Future of Reading . 59Evolution of Reading in the of Digitisation (2019). Läromedel – en bakgrund petensutveckling för lärare.60 Graeske beskriver bland annat att en forskargrupp vid 2013 har visat att lärarhand- ledningar kan vara en utgångspunkt för fortbildning och kollegialt lärande för lärare i matematik. Hon framhåller vidare att vetenskap- liga studier visat att lärarhandledningar har potential att bidra till lärarens lärande exempelvis genom att ge explicita beskrivningar av olika aktiviteters funktion.61 Lärare som har deltagit i utredningens hearings bekräftar att kva- litativa läromedel och lärarhandledningar bidrar till att stärka deras kompetens. Exempelvis har lärare beskrivit att de genom läromedel utvecklat sin ”didaktiska verktygslåda” och kan erbjuda en undervis- ning med mer varierade metoder och ”spetsiga övningar” som stär- ker elevers lärande. Lärare har också framhållit att läromedel och lärarhandledningar bidragit till att pedagogiska idéer och strategier utvecklats, bland annat genom att läromedlen eller lärarhandled- ningarna introducerar nya frågor, aspekter och begrepp. Såväl mer erfarna lärare som lärare som är nya i yrket har beskrivit att läro- medel och lärarhandledningar bidrar till att främja den didaktiska kompetensen. Lärare och ämneslärarföreningar har i utredningens hearings uttryckt att det är mer tidskrävande att planera undervisningen utan läromedel. Läromedlets urval av texter, bilder, uppgifter och övningar under- lättar ofta arbetet för lärare och bidrar till att de kan lägga tid på andra viktiga aspekter av yrkesutövningen, såsom planering av undervis- ning och återkoppling. Både läromedel och lärarhandledningar kan därmed bidra till att minska lärares stress. Många lärare framhåller att välfungerande läro- medel och lärarhandledningar erbjuder ett värdefullt stöd när under- visningen planeras, vilket även beskrivs i 4.3.1. Detta framhålls även av läromedelsforskaren lärare som är osäkra på sina ämneskunskaper kan läromedlet också utgöra ett innehållsligt stöd i 60Graeske (2021). refererar här till Koljonen, Ryve, (2018), , Hoelgaard & Koljonen (2013), Hoelgaard (2015). 61Graeske (2021). Se även Hoelgaard (2015). 62Oates (2014). Läromedel – en bakgrund arbetet.63 Detta får särskilt anses gälla för lärare som, på grund av den rådande lärarbristen, undervisar i ämnen de inte är behöriga i och för personal som, av samma skäl, undervisar i skolan utan att vara be- höriga lärare. 3.3.6Stärker samverkan mellan hem och skola Läromedel kan också bidra till att stärka kommunikationen mellan hem och skola. Genom läromedel kan föräldrar eller andra som hjälper eleverna med skoluppgifter få förståelse för vad eleverna ska lära sig och många föräldrar uttrycker att de använder läromedlet när de ska hjälpa sina barn med skolarbete. Föräldrar använder läromedel både till att hjälpa till med läxor och till att följa vad deras barn lär sig. Detta framgår bland annat av den enkätundersökning som Läro- medelsförfattarna presenterade 2021.64 Företrädare för föreningen , som arbetar för barn, unga och vuxna med intellektuell funktionsnedsättning, har beskrivit att möj- ligheten att använda läromedlet hemma kan vara särskilt viktig för elever med intellektuell funktionsnedsättning som ofta är i behov av ett sammanhållet stöd som sträcker sig utanför skoldagen. Mer om läromedel för denna målgrupp i 5.4.1.65 Elever som deltagit i utredningens hearings beskriver också att det är viktigt att läroboken får tas med hem, för att man då kan repe- tera, läsa på och gå tillbaka till det man arbetat med i skolan. Yngre elever framför också att de, när de tar hem läroboken, kan få hjälp av sina föräldrar. Professor påpekar vidare att läromedel gör det möjligt för elever som varit frånvarande att komma ifatt, och är användbara när elever förbereder sig inför prov.66 Läraren och forskaren framhåller i sin avhandling . Det fria valet? Om lärares användning av läromedel att läromedel även kan ses som en dokumentation av elevens progres- sion när läromedlet skickas hem till vårdnadshavare.67 Läromedel fyller alltså flera väsentliga funktioner, främst för ele- ver och lärare men även för till exempel vårdnadshavare. 63Englund (2006). 64Läromedelsförfattarna (2021a). 65Uppgift från FUB . 66Englund (2006). 67Korsell (2007). Läromedel – en bakgrund påverkar undervisningen och vardagen i skolan men också, som vi noterat ovan, likvärdigheten i skolväsendet. Staten har därför genom historien på olika sätt engagerat sig i läromedelsfrågan. 3.4Statligt engagemang på läromedelsmarknaden