sou · H9B365 · 2021-08-11 00:00:00 — Utredningen anser att infrastrukturer vars huvuduppgift inte är att främja forskning av högsta vetenskapliga kvalitet bör hanteras utanför det som föreslås för forskningsinfrastrukturer. är det viktigt att forskarnas behov och synpunkter fortfarande beaktas. På samma sätt om forskningsinfrastrukturer behöver öka tillgänglig- heten för näringslivet och andra aktörer, bör även andra typer av infrastrukturer i samhället arbeta med ökat deltagande, inklusive forskningens behov. Utredningens bedömning är att det i vissa avse- enden kan finnas samverkansvinster genom närmare dialog eller samverkan mellan myndigheterna. Till exempel kan det finnas möj- ligheter för erfarenhetsutbyte mellan och där myndigheterna har nationella samordningsfunktioner för forsk- ningsinfrastruktur respektive test- och demonstrationsverksamhet. 7.4.1Några ord om naturabidrag till nationella och internationella forskningsinfrastrukturer Bedömning: Naturabidrag till forskningsinfrastruktur har stora fördelar för svensk forskning och näringslivets deltagande i forskningsinfrastrukturer. Utredningens bedömning är att en tyd- lig övergripande strategisk inriktning för forskningsinfrastruk- turer, kan ge bättre förutsättningar att beakta naturabidrag. Leveranser av vetenskaplig utrustning till forskningsinfrastrukturer och Big Science-anläggningar har skett sen tillbaka. För stora internationella anläggningar kan leveransen från forskare räk- nas som svenskt naturabidrag, vilket innebär att får tillgo- doräkna sig bidraget som en del av sitt totala åtagande vid upp- byggnad eller uppgradering av forskningsinfrastrukturen. Naturabi- drag har stora fördelar eftersom statens medel spenderas på omkost- nader för landets egna forskare och starka forskningsområde. byggs det upp spetskompetens och underlättar för deltag- andet av svenska företag. Men naturabidrag medför också risker, då projektet kan bli dyrare på grund av förseningar, personalbortfall eller att teknologin inte presterar enligt det som utlovats så att forskare behöver omjustera (det är trots allt forskning). Detta kräver ett komplicerat förfarande där svenska forskargrupper måste vara förberedda på att delta med sina bästa idéer när forskningsinfra- strukturen öppnar för att ta in förslag, som finansiärerna behöver ha visat betalningsvilja för att forskarna ska engagera sig och för universiteten att våga ta risken för ökade omkostnader. I bästa fall ska hela processen även vara samordnat så att forskarna lämnar in idéer som passar svensk forskning i stort, och inte bara att deras egna styrkeområden. Inför sådana möjligheter ställs det nationella prioriteringssystemet för forskningsinfrastruktur på prov. De regelbundna processerna för behovsinventering och utlysning vid passar i vissa fall inte in i tidsskalan, budgeten eller formatet för de beslut som behövs tas. Vetenskaplig utrustning som ingår i större forsknings- infrastrukturer klassas ibland som forskningsinfrastruktur, och ibland inte, av kulturella eller historiska skäl. Detta underlättas inte av av- saknaden av en övergripande strategisk inriktning för forsknings- infrastruktur. Sådana utmaningar kan göra att finansiärer inte kan arbeta proaktivt med möjligheter för svensk forskning och riskerar att inte kunna omprioritera anslagsmedel när nya chanser uppstår. Utredningen anser att en tydligare strategisk riktning och strate- giskt arbete kan underlätta många av frågorna som rör högtekno- logiska miljöer, näringslivets deltagande samt det bredare deltagan- det i uppbyggnad av forskningsinfrastruktur. Regeringen kan peka ut strategiska utmaningar, områden och forskningsinfrastrukturer som är av särskild nationell vikt. Inriktningen bör fungera som en utgångspunkt för regeringens styrning av myndigheternas arbete med forskningsinfrastruktur.19 Det kan dessutom underlätta för myn- digheterna att omprioritera fördelning av medel när nya möjligheter som är av strategiskt intresse dyker upp. ges myndighet- erna mandat att beakta och underhålla de satsningar som utgör de grundläggande förutsättningarna för att forskarna ska kunna leverera, och som främjar en nationell beredskap för att tillvarata forsknings- och utvecklingsmöjligheter inom utpekade områden. Inför strategiska inriktningar är det är viktigt att komma ihåg de investeringar som redan gjorts inom ett område, och som under- lättar leveranser till högteknologiska anläggningar. Sådana miljöer behöver förvaltas om vill ha ett mer proaktivt deltagande i uppbyggnad av internationella forskningsinfrastrukturer. Vidare finns det vissa högteknologiska forskningsinfrastrukturer som är medlemmar i igenom internationella konventioner som är svåra att 19Statskontoret, Strategier och handlingsplaner. Ett sätt för regeringen att styra? utträda av olika skäl. Dessa medlemskap är också investeringar i glo- balt attraktiva miljöer som kan främja svensk forskning. Att finan- siera medlemskap i forskningsinfrastrukturer i sig skapar inte veten- skaplig excellens och konkurrenskraft, utan kräver satsningar på forskning och utbildning inom området. Det är först då som forskare kommer kunna delta i utvecklingen av forskningsinfrastrukturen som skapar affärsmöjligheter men framför allt spetsforskning. 7.5Organiseringen av digitala infrastrukturer för forskning Analysen i detta avsnitt fokuserar på styrningen och organisationen av de digitala infrastrukturer som tagits upp i utredningens direktiv. Utredningen redogör för sina bedömningar avseende styrning och organisation av enskilda digitala infrastrukturer. En mer samlad dis- kussion av digitala infrastrukturer för forskning görs i slutet av av- snittet. De digitala infrastrukturerna som omnämns som centrala för forskning i utredningens direktiv är ibland system som hänger ihop med en bredare verksamhet. Verksamheten som bedrivs av de olika myndigheterna i anslutning till dessa digitala infrastrukturer har ofta kopplingar till forskning, men inkluderar även samverkan mellan statliga och icke-statliga organisationer och tjänster till andra om- råden inom sektorn än bara till forskningen (t.ex. utbildning). Ut- redningen har valt att behandla infrastrukturerna som den bredare verksamhet som de innebär. Utredningens direktiv har uppdragit särskilda utredaren om förslag på en nationell organisation för digi- tala infrastrukturer för forskning. Därför kommer de digitala infra- strukturer att analyseras avseende deras roll och organisation för forskningen, fast med hänsyn till deras respektive bredare verksamhet. 7.5.1Forskningens roll i den digitala omställningen Bedömning: Utredningens bedömning är att det saknas en tydlig vision och strategi för digitala infrastrukturer för forskning och deras roll i den digitala omställningen. ningen att ingen enskild organisation har fått mandat för samord- ning av sektorn avseende digitala infrastrukturer. Det sker snabba förändringar inom det digitala infrastrukturområdet för tillfället. Digitalisering av samhället medför att allt mer infor- mation blir digitalt tillgänglig för allmänheten och för forskare. Omställningen betyder att offentliga och privata aktörer utvecklar nya verktyg och tjänster för att exempelvis tillgängliggöra informa- tionen för bland annat forskning. Utvecklingen av teknisk utrust- ning för forskning innebär också att data produceras i större takt och mängder, så att forskningen blir alltmer datadriven. Nya lagar och regler som exempelvis Dataskyddsförordningen (GDPR), PSI-direk- tivet20 och Öppna data-direktivet21, skapar förutsättningarna för hur digitala infrastrukturer får verka. Detta ställer krav på nya tekno- logier, system och arbetssätt för att tillgodose behoven av digital infrastruktur för forskning på ett både innovativt och kostnads- effektivt sätt. Riksdag och regeringen arbetar med digitaliseringsfrågorna på flera håll. Regeringen har bland annat tagit fram en digitaliserings- strategi22 som syftar till att tydliggöra vilken väg som regeringen ser framåt och planerar att stärka genom digitaliseringsfrämjande initia- tiv. Vidare har regeringen lämnat en skrivelse till riksdagen23 där man redogör för hur ska bli bäst i världen på att använda digitali- seringens möjligheter. I denna skrivelse pekas forskningens behov ut specifikt, där reger- ingen skriver att möjligheterna med datadriven och digitalt driven innovation ska tillvaratas. Skrivelsen exemplifierar hur tillhandahåll- andet av öppna och återanvändbara forskningsdata ökar förutsätt- ningarna för datadriven forskning och innovation. Vidare att har stora konkurrensfördelar inom klinisk forskning genom sina omfattande personbaserade register och biobankssamlingar, där ett ökat nyttjande av dessa datamängder för forskning är prioriterat. I sin skrivelse till ger regeringen exempel på flera forsk- nings- och innovationsområden som behöver prioriteras (t.ex. stora 20Europaparlamentets och rådets direktiv /98/EG av om vidare- nyttjande av information från den offentliga sektorn. 21Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. 22Regeringskansliet, För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi, 2017. 2017/18:47. datamängder, insamling av data, öppna data, molnteknik, högpre- sterande datorer och mycket annat), samt att detta kräver utveckling av ändamålsenlig digital infrastruktur så att kunskap snabbare kan omsättas i nya frågeställningar. Behovet av tillgången till säkra digitala infrastrukturer för forsk- ningen lyfts också i regeringens andra långsiktiga mål och strategier, som exempelvis regeringens inriktning för artificiell intelligens24, strategin för Life science25, rymdstrategin26 och forskningspropo- sition 202027. För att implementera målen har regeringen tillsatt flera utred- ningar och gett myndigheterna uppdrag och ökade mandat som rör de olika delmålen. Till exempel har regeringen tillsatt Öppna data- utredningen med mål att stärka dataekonomin och stimulera innova- tion genom att öka mängden information från den offentliga sek- torn, särskild i form av öppna data.28 Vidare har fått regeringsuppdrag att samordna det nationella arbetet med att införa öppen tillgång till forskningsdata29; Kungl. har fått i upp- drag att samordna det nationella arbetet med att införa öppen till- gång till vetenskapliga publikationer30; samordningssekretariatet Digisam har flyttats31 till och förankrats i instruktion32 och många fler. Regeringen har även inrättat Myndig- heten för digital förvaltning (DIGG) med uppgift att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig.33 Myndigheten, DIGG, har många uppgifter som påminner om arbete med att införa öppen tillgång till forsk- ningsdata. Det arbete som DIGG har gjort för att ta fram grundlägg- ande principer för digital samverkan är särskilt relevant även för forskningsaktörer. Men forskningsdata och forskarbehoven av digi- tal infrastruktur är av annan karaktär än majoriteten av annan data och behov inom offentlig förvaltning. Utredningen anser därför att 24Regeringskansliet, Nationell inriktning för artificiell intelligens, 2018. 25Regeringskansliet, En nationell strategi för life science, 2019. 2017/18:259. 2020/21:60. 28Huvudbetänkande av Öppna data utredningen, Innovation genom information, SOU 2020:55. 29Regleringsbrev för avseende . 30Regleringsbrev för avseende Kungl. 2016/17:116, s. 117. 32Förordning (2017:304). 331 §, Förordning (2018:1486). det finns mycket samverkanspotential mellan DIGG:s uppdrag och uppdrag inom forskning- och utbildningssektorn. Samverkan sker redan i viss mån inom området (till exempel använder DIGG SUNET:s stöd och kompetens för sitt arbete med eIDAS34). För universiteten och högskolorna, som har ansvar för den stora mängden forskarproducerade data samt finansiering av digitala infra- strukturer, kan regeringens mål och arbete med digitala infrastruk- turer upplevas svåröverskådligt. De statliga lärosätena har inga regle- ringar eller uppdrag från regeringen inom digitalisering av forskning eller digital infrastruktur för forskning.35 Detta kan ha skapat otyd- ligheter i ansvar och roller, där lärosätena blivit avvaktande i att ta itu med vissa av frågorna (som till exempel hantering, lagring och arkivering av forskningsdata för övergången till ett system för öppen vetenskap). Något som kan bero på att lärosätena har vana av en ge- mensam styrning för sådana generella frågor som gäller dem alla. Ut- vecklingen inom området har skett snabbt och expansivt så att det också kan vara svårt att även hitta kompetensen för att hantera frågorna. är central för tillgängliggörande Bedömning: Utredningen bedömer att verksamheten som be- drivs genom frivillig samverkan om Svensk Nationell Datatjänst (SND) är en väsentlig del av arbetet med att tillgängliggöra forskningsdata. Bedömningen är att nuvarande organisations- modell som grundar sig i frivillig samverkan och bidrag från andra myndigheter är känslig. Med avseende på det snabbt föränderliga området, både gällande teknik och lagar, bedömer utredningen att lärosätena behöver mer stabilitet och stöd i sådant som bedrivs inom SND för att de ska kunna hantera utmaningarna som till- gängliggörande av forskningsdata innebär. Satsningen på SND är på många sätt lärosätenas initiativ till data- hantering och kompetensuppbyggnad kring forskningsdata. 341 §, Förordning (2018:1486). 35De har uppdrag om digitalisering rörande utbildningsverksamhet, inklusive kompetensför- sörjning (t.ex. vidareutbildning inom artificiell intelligens). samheten som bedrivs inom SND är understödjande för långsiktig forskning i ett system för öppen vetenskap. Utredningen bedömer att lärosätenas ambitioner med SND ligger väl i linje med reger- ingens arbete med digitalisering och tillgängliggörande av data. I det långa loppet finns det dock risker med sättet verksamheten är orga- niserad och finansierad på . är SND organiserad genom samverkansöverenskommelse för forskningsinfrastruktur, där söker bidrag för SND:s verksamhet hos . Utredningen är funder- sam om verksamheten bör lämnas åt myndigheternas frivillighet att samverka om tillgång till forskningsdata. Aktiviteterna är grund- läggande för ett modernt arbetssätt vid samtliga forskande univer- sitet och högskolor, med tydliga kopplingar till PSI- och Öppna data- direktivet. har sektorn ett behov av samordning och samverkan för att på bästa sätt nyttja nätverkets kompetens och er- farenheter. SND:s forskningsdatakatalog är central för tillgängliggörande av forskningsdata nationellt och internationellt. Att SND är beroende av modell för att prioritera och finansiera forsk- ningsinfrastruktur innebär att SND konkurrerar med andra ämnes- specifika forskningsinfrastrukturer. Risken med det är att utebliven finansiering inte innebär att en viss forskning inte kan bedrivas, utan snarare att regeringens mål med att skapa ett system för öppen vetenskap blir fördröjt. Detta riskerar i sin tur påverka internatio- nella samarbeten inom alla ämnesområden och svensk konkurrens- kraft inom forskningen, då information om svenska forskningsdata inte kommer vara lika enkla att hitta och nyttiggöra. Många finan- siärer har även börjat ställa krav på och skapa incitament för tillgäng- görande av forskningsresultat och data. Bristen på lösningar kan leda till att forskargrupper och lärosäten skapar egna lösningar, dvs. de börjar om från början. Forskare kan också råka ge bort sin data ge- nom att använda vissa kommersiella lösningar36 i brist på annat. Utredningen anser att lärosätena redan har de finansiella och organisatoriska verktygen för att bedriva en sådan verksamhet som SND innefattar, men att det finns inbyggda risker med samverkans- modellen som påverkar digitalisering av forskningen i sin helhet. 36Vissa kommersiella tjänster har användaravtal som innebär att användaren överlämnar sin data till företaget och att företaget förbehåller sig rätten att ändra och ta bort användarnas data vid behov. utebliven finansiering från riskerar värdlärosätet att behöva ta ansvaret för hela sektorn. 7.5.3Behov av anpassad styrning av Bedömning: Utredningen bedömer att har be- hövt gå utanför sin traditionella roll som grundforskningsfinan- siär för att bygga upp och bedriva verksamheten kring Register- uppdraget/. Utredningen bedömer att Registeruppdraget/kan be- höva en mer anpassad styrning och organisation, än det som ryms inom , för att kunna ta hänsyn till det bredare perspektivet och behovet hos aktörer, som näringslivet, regioner, kommuner och statistikmyndigheter. Ett annat metadataverktyg som utredningen behandlar är () som har utvecklats inom reger- ingsuppdrag om registerforskning. Utredningen har valt att disku- tera Registeruppdraget och gemensamt och inte särskilja dessa. Detta då är en samling av tekniska lösningar för metadata, medan verksamheten kring ingår i register- uppdrag. Registeruppdraget/hanterades initialt som ett internt projekt på , men sedan regeringen skrivit in verk- samheten i myndighetens instruktion har börjat omvandla projektet till en del av sin kärnverksamhet. Regeringen har lämnat mycket frihet till att identifiera hur upp- draget bäst ska genomföras. Det är myndigheten som har bedömt att det funnits ett behov av RUT-verktyget inom uppdraget. Aktör- erna har i dialog med utredningen lyft Registeruppdraget/RUT:s viktiga roll för den svenska läkemedelsforskningen. har gått utanför sin traditionella roll som grund- forskningsfinansiär och samverkat inom Registeruppdraget/med organisationer som inte har forskning eller grundforskning som sin huvudfråga, som till exempel regioner, kommuner och statistik- myndigheter. Regeringens satsning på registerbaserad forskning har haft en bra grogrund, organiserat vid , och har växt till en egen gren. Utredningens bedömning är att Registerupp- draget/behöver en mer anpassad organisation för Detta då verksamheten behöver ta hänsyn till ett eko- system för registerdata som spänner över aktörer bredare än de inom det statliga forskningssystemet. är väldigt forskar- styrd i sin myndighetsstruktur och forskarinflytandet är väsentligt för verktygets kvalitet och relevans för forskningen. Men för att regeringens uppdrag ska få full effekt behöver Registeruppdraget/ ta hänsyn till ett bredare perspektiv och behov. Att behålla nu- varande organisation av Registeruppdraget/riskerar att verksam- heten blir begränsad till forskarnas behov vid de statliga uni- versiteten och lärosätena, i stället för att tillgodose behoven hos hela sektorn. Ser man till det internationella perspektivet med både nordiska och europeiska initiativ, har Registeruppdraget/en naturlig roll i de dataområden som det investeras i, till exempel det europeiska forskningsdatamolnet (EOSC). Men erfarenheterna som Vetenskaps- rådet fått i samband med Registeruppdraget/är även tillämp- ningsbara och användbara i ett framtida arbete med det europeiska hälsodataområdet (Space37), som fokuserar på hälsodata. 7.5.4Nationell arkivdatabas hör hemma hos Bedömning: Utredningen bedömer att verksamheten för Natio- nell arkivdatabas () faller väl inom ramen för myndighetsinstruktioner från regeringen. Vidare har utredningen bedömt att är den myndighet med bäst kompetens och förutsättningar för att hjälpa tillgängliggörande av arkivdata från olika arkivinstanser. Ytterligare ett metadataverktyg som direktiven tar upp som central för forskning är Nationell arkivdatabas () vid . NAD innehåller, som tidigare beskrivits, information om arkiven. Verktyget är ett sökverktyg för att hitta arkiv i landet som frivilligt gjort sig tillgängliga på databasen. Arkivdatabasen är grovkornig och kan liknas en katalog där man hittar kontaktuppgifter till arkiven. Informationen i databasen är om arkiven, inte om data som arkiven 37EU Kommissionen: . Därför är verktyget annorlunda mot SND och . samtliga databaser används i störst utsträckning för släktforskning . Enligt sin instruktion från regeringen ska arbeta med digitalisering av arkiv för tillgängliggörande för forskning och annat nyttjande.38 Myndigheten samverkar även med andra myndigheter, så som DIGG, inom ramen för bland annat regeringsuppdraget om förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte.39 Därför är utredningens bedömning att arbete med NAD väl inom ramarna för myndighetens instruktioner från reger- ingen. Även om myndigheten inte tar in synpunkter från andra aktörer i sitt utvecklingsarbete med NAD, anser utredningen att har de bästa organisatoriska och kompetensmässiga för- utsättningarna för att hantera NAD. stödjer också arki- ven med att synliggöra deras samlingar i databasen. Ansvarsrollerna både inom myndigheten och i samverkan med externa är tydliga när det gäller NAD. samtliga databaser är centrala för forsk- ningen och NAD har stor utvecklingspotential då högre granularitet i informationen hos de nationella arkivinstitutionerna skulle för- bättra tillgängligheten. Detta är något som har satt upp som långsiktiga mål i utvecklingen av NAD.40 Sådan utveckling kan dock inte genomföras av enskilt utan är beroende av arkivinstitutionernas deltagande och möjligheter att avsätta resurser. 7.5.5Organisation av Infrastructure for Computing behöver utvecklas Bedömning: Utredningen bedömer att organisationen av Infrastructure for Computing (SNIC) behöver utveck- las så att verksamheten kan tillgodose det ökade behovet hos ett brett spektrum av forskande myndigheter. Utredningens bedömning är att regeringen bör ha mer tydlig styrning av verksamhet inom SNIC. Tydligare styrning skulle innebära ett utdelat ansvar och även ansvarsutkrävande, vilket underlättar uppföljning av stora investeringar som detta innebär. 38Förordning (2009:1593). Diarienummer: I2019/03306/DF, I2019/01036/DF (delvis), I2019/01361/DF (delvis), I2019/02220/DF. 40Riksarkivets årsredovisning 2019, s. 22. Då forskning har blivit mer datadriven, har även utbudet på analys- plattformar, mjukvaror och relaterade tjänster ökat kraftigt. Både forskare och företag har utvecklat lösningar som möter forskarnas olika behov. Vissa forskare har behov av så kallade storskaliga beräk- ningsresurser för att till exempel analysera data, behandla data och göra datorsimuleringar. Dessa beräkningsresurser är stora datorer med specialutvecklade miljöer, hårdvaror, mjukvaror och tekniska lösningar för att möjliggöra forskningen. SNIC är en sådan digital infrastruktur. För att infrastrukturen ska möjliggöra världsledande forskning, kräver det att beräkningsresurserna är av viss storlek och har vissa förutsättningar. Kraven innebär att infrastrukturen är för dyr för att motivera att flertalet aktörer i införskaffar sådana resurser av den storleken. SNIC kan därför ha stordriftsfördelar, då gemensam finansiering av infrastrukturen kan innebära att forskarna får verktygen de behöver för mindre kostnad vid respektive myn- dighet. Men lärosätena kan också, i viss utsträckning, ha behov av mindre och lokala beräkningssystem som är anpassade till lokala forskares behov. Dessa är ibland finansierade av icke-statliga finan- siärer (t.ex. EU och privata finansiärer). har gjort många gransk- ningar av SNIC:s verksamhet med hjälp av internationella expert- paneler. Många av problemen kring organisation kvarstår enligt den senaste granskningen som menar att organisationen av SNIC behöver utvecklas så att verksamheten kan ta ett vidgat perspektiv för att möta forskningens behov. Den internationella gransknings- rapporten föreslår rapporten att lärosätena bör konsolidera verksam- heten till en centraliserad datorcenter (för hårdvaran) och utveckla lokala strukturer för mjukvaruutveckling och användarstöd, för att SNIC ska vara mer kostnadseffektiv.41 Många av observationerna från utvärderingen som Vetenskaps- rådet har gjort, har även framkommit under utredningens arbete.