sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Förekomsten av en viss reglering säger dock ingenting om vilka effekter de genomförda åtgärderna har haft i prak- tiken. Det går därför inte att utifrån uppgifterna i databasen uttala sig om åtgärderna varit effektiva i den meningen att de på ett kost- nadseffektivt sätt uppfyllt sitt syfte. I finns ett entreprenörsavdrag för enskilda näringsidkare (self-employed). Avdraget uppgår till av den beskattnings- bara inkomsten (nettoinkomsten efter avdrag under- skott, men före räntefördelning). I finns ett undantag för redovisning av mervärdesskatt för verksamhet med en omsättning som understiger (). Det går att välja att vara med i mervärdesskatte- Gällande rätt och internationell jämförelse systemet även när omsättningen understiger gränsbeloppet. Vid en omsättning mellan och tillämpas ett lättnads- system som innebär att en del av den mervärdesskatt som betalats in under tidigare perioder betalas tillbaka. För verksamheter med en omsättning som inte överstiger finns det möjlighet att fullt ut tillämpa kontantprincipen vid redovisning av mervärdesskatt. har inte infört några särskilda schabloniserade inkomstskatte- regler riktade mot mindre företag. Gränsen för registrering till mervärdesskatt är när omsättningen överstiger 50 () . I finns inga särskilda inkomstskatteregler med schablon- inslag riktade mot mindre företag. Gränsen för registrering till mervärdesskatt är (cirka Frågor om stimulanser till den framväxande delningsekonomin har diskuterats flitigt i . Det aviserades 2016 att ett generellt skatteavdrag för delningsekonomiska aktiviteter skulle utredas och 2018 tillsattes en utredning som skulle undersöka hur den befintliga skattelagstiftningen påverkar aktörerna inom delningsekonomin. Ut- redningen skulle senast lämna förslag på nya inkomst- och mervärdesskatteregler för att förbättra förutsättningarna. Det har dock inte gått att finna någon information om resultatet av utred- ningen. Skatteregler för att stimulera uthyrning av privatbostäder in- fördes 2019. Enligt den danska strategin för delningsekonomin som publice- rades skulle en av förutsättningarna för ett högre skatteavdrag vara att aktören registrerade sig vid en plattform som rapporterar data elektroniskt till den danska skattemyndigheten. An- ledningen till detta var att många av de mest använda plattformarna inte hade fast driftställe i . Ett krav på elektronisk rappor- tering hade därför inte omfattat dessa. För att underlätta rapporter- ingen fanns det också i strategin att ta fram en digital miljö genom Gällande rätt och internationell jämförelse vilken plattformarna enkelt kunde lämna de begärda uppgifterna till skattemyndigheten. I finns ett schablonbeskattningssystem för de allra minsta företagarna. Fysiska personer kan öppna ett s.k. entre- prenörskonto hos en bank. Inbetalningar till kontot schablonbeskat- tas på belopp och på belopp . Om inkoms- terna överstiger () kan kontot inte användas utan då måste verksamheten bedrivas som enskild närings- verksamhet eller aktiebolag. finns det endast en estländsk bank som tillhandahåller entreprenörskonton. En person med ett entreprenörskonto är inte bokföringsskyldig och behöver inte registrera sig som företagare eller för mervärdes- skatt. Genom att använda kontot behöver företagaren inte beräkna nettovinsten eller hålla ordning på utgifter eller verifikat för dessa. Banken administrerar skatten, gör skatteavdrag och betalar in den till staten . Den som har ett entreprenörskonto kan inte bedriva näringsverksamhet i annan juridisk form i samma bransch. Entreprenörskontot syftar till att förenkla för de minsta företa- garna och det är främst användbart för personer som har små eller inga utgifter i sin verksamhet. Detta sammanhänger med att skatte- uttaget sker genom att en rak schablonmässig källskatt dras från in- betalningarna till kontot, varför avdrag för kostnader inte medges. Som exempel på verksamheter lämpliga för entreprenörskonto nämner den estniska skattemyndigheten bland annat barnpassning, trädgårds- och städtjänster, reparationer och byggtjänster som ut- förs med kundens material, försäljning av egentillverkade varor med låga kostnader (exempelvis konsthantverk, egentillverkade eller odlade matvaror), och för tjänster som tillhandahålls via plattformar inom delningsekonomin (Uber och liknande). Kontot synes också vara lämpligt för olika aktörer inom den digitala ekonomin, som till exem- pel influencers, gamers eller personer som producerar innehåll till internetbaserade plattformar såsom YouTube eller Twitch. När juridiska personer köper tjänster av någon som har ett entre- prenörskonto betalar köparen en extra skatt som medför att den Gällande rätt och internationell jämförelse totala beskattningen motsvarar utfallet om tjänsten hade utförts av en anställd i företaget. Syftet med den tillkommande skatten är att motverka att anställningsförhållanden omvandlas till tjänsteköp via entreprenörskonton. I finns ett system med förenklade skatteregler för s.k. ”micro-entrepreneur”, mikroföretagare i det följande. Mikroföreta- gare är inte en särskild företagsform utan ett skattemässigt regelverk som enskilda näringsidkare kan välja att tillämpa i stället för de van- liga skattereglerna. För mikroföretagare gäller att egenavgifter betalas på de faktiska inkomsterna, utan hänsyn till den minimiavgift som finns enligt de konventionella reglerna. Om företagaren saknar inkomst under två på varandra följande år förlorar denne dock sin status som mikro- företagare. Mikroföretagare redovisar bara omsättningen. räknar därefter ut en skattepliktig inkomst genom att göra ett scha- blonmässigt kostnadsavdrag. Storleken på avdraget varierar beroende vilken verksamhet som bedrivs. Vissa verksamheter (traders) måste dock även redovisa kostnader dag för dag. De förenklade redovis- ningsreglerna är det som oftast framhålls som fördelarna med mikro- företagarreglerna. Det är enbart möjligt att välja mikroföretagarreglerna om omsätt- ningen understiger vissa nivåer som är olika beroende på vilken verk- samhet som näringsidkaren bedriver. På ett övergripande plan gör reglerna skillnad mellan å ena sidan de som tillhandahåller tjänster (”trade” och ”professional”) och å andra sidan de som säljer produkter (”commercial”). Gränsdragningen är dock inte helt tydlig. Mikro- företagare som tillhandahåller tjänster får inte ha en omsättning som överstiger (). För mikroföre- tagare som sysslar med försäljning av produkter, kaféer, restauranger, hotell är gränsvärdet (). För en mikroföretagare som både tillhandahåller tjänster och säljer produkter gäller att omsättningen totalt inte får överstiga det högre gränsvärdet om som intäkterna från tjänste- delen inte får vara högre än . Gällande rätt och internationell jämförelse Om gränsvärdena överträds kan den enskilda näringsidkaren inte längre vara mikroföretagare utan måste tillämpa de vanliga skatte- och redovisningsreglerna för näringsverksamhet. Det finns dock en tröghet inbyggd i systemet som medger att gränsvärdena överträds tillfälligt under högst två på varandra följande år, utan att statusen som mikroföretagare går förlorad. Vissa verksamheter kan inte bedrivas enligt mikroföretagarreg- lerna. Det gäller till exempel affärsmässig omsättning av fastigheter, fastighetsmäklare, finansiella företag, företagare inom hälso- och sjuk- vård, revisorer, försäkringsmäklare och jordbrukare. Det finns också särskilda gränsvärden för artister, författare, forskare och idrotts- utövare. Reglerna för mervärdesskatt är inte synkroniserade med de ovan nämnda gränsvärdena för omsättningen. Detta förtar en del av för- enklingseffekten eftersom andra regler kan gälla ur mervärdesskatte- hänseende. Företagare som säljer tjänster måste registrera sig för och ta ut mervärdesskatt om omsättningen överstiger . Om företagaren säljer produkter är gränsen i stället . I finns också regler om informationsplikt för elektro- niska plattformar inom delningsekonomin. Det finns inga särskilda schablonbeskattningsregler av mindre före- tag i . Däremot har generella gräns- belopp för skatteplikt för inkomstskatt och mervärdesskatt som ligger på nivåer som är höga ur ett europeiskt perspektiv. Enskilda näringsidkare i betalar inkomstskatt på vinsten från verksamheten. Grundavdraget uppgår till 12 500 GBP () varför ingen skatt behöver betalas innan vins- ten överstiger avdraget. Grundavdraget kan dock under vissa förut- sättningar vara såväl högre som lägre. Näringsidkare i måste registrera sig för mervärdes- skatt om omsättningen överstiger 85 000 GBP (cirka 980 000 kro- nor) på årsbasis. En av anledningarna till att hade en ur EU-perspektiv hög gräns är en särskild överenskommelse vid in- förandet 1977 vilken gav en rätt att justera beloppet för inflationen. 5Storbritannien lämnade den Europeiska unionen 2021. Gällande rätt och internationell jämförelse Det är möjligt att frivilligt registrera sig för mervärdesskatt även när omsättningen understiger gränsvärdet. Enskilda näringsidkare har under vissa förutsättningar möjlighet att göra ett särskilt entreprenörsavdrag på (, avdra- get ska sänkas successivt till 2028). Avdraget får göras av den som arbetat minst i sin egen verksamhet . För enskilda näringsidkare som startat sin verksamhet och som inte har gjort entreprenörsavdrag mer än två gånger är avdraget . Om närings- idkaren har uppnått den statliga pensionsåldern är avdraget reduce- rat . Om omsättningen inte överstiger (drygt 200 000 kro- nor) kan näringsidkare i efter ansökan helt undantas från mervärdesskatt. Den som undantas behöver inte längre redovisa och betala in mervärdesskatt vilket innebär administrativa lättnader. Ingående skatt får inte dras av. Den som väljer att bli undantagen från mervärdesskatt binder sig vid det under , eller tills dess omsättningen överstiger . I infördes regler särskilt riktade mot aktörerna i del- ningsekonomin. Reglerna gäller för fysiska personer som utför tjäns- ter (dvs. reglerna gäller inte för försäljning av produkter) åt andra fysiska personer, under förutsättning att kontakten dem emellan har förmedlats av vissa särskilt godkända elektroniska plattformar och att betalningen för tjänsten också går via sagda plattform. Schablonbeskattningen innebär att inkomst från ekonomisk akti- vitet via de godkända plattformarna beskattas med en effektiv skatt på (skattesatsen är , förenat med ett avdrag för kostnader på ). Den låga schablonbeskattningen gäller för inkomster (). Om gränsen överskrids beskattas hela inkomsten enligt konventionella regler som inkomst av näringsverksamhet. Gällande rätt och internationell jämförelse Den godkända plattform som förmedlar betalningen är skyldig att göra skatteavdrag för schablonskatten och betala in den till skatte- myndigheten. Plattformen är också skyldig att lämna årliga uppgifter om utförarens aktiviteter på plattformen till skattemyndigheten och till utföraren själv. Informationen ska innehålla uppgifter om utföra- rens identitet, vilka tjänster denne har tillhandahållit samt storleken på erhållen ersättning och skatteavdrag . Gränsen för mervärdesskatteplikt i är (). I finns inslag av schablonbeskattning för enskilda närings- idkare. Den som inte är registrerad för mervärdesskatt (gränsen är , motsvarande ) kan i stället för att dra av de faktiska kostnaderna i verksamheten göra ett schablonavdrag av inkomsterna. Avdraget får dock inte överstiga () . Den som väljer att göra schablonavdraget får därutöver bara dra av vissa tvingande kostnader för social- och sjukförsäkring. Från och med finns också regler om s.k. mikroföretagare (”micro-taxpayers”) i . Dessa regler får tillämpas av enskilda näringsidkare som inte är registrerade för mer- värdesskatt. Bestämmelserna innebär bland annat att de minsta före- tagarna får större möjligheter att dra av skattemässiga underskott och mer förmånliga regler för avskrivning av inventarier. Skattesatsen på inkomst av näringsverksamhet som inte över- stiger har också sänkts till . Skatte- satsen på inkomster över den nivån är upp till inkomster om , och därutöver. Enskilda näringsidkare i kan under vissa förutsättningar använda en förenklad metod för att beräkna vilka kostnader som får dras av. Reglerna innebär att den enskilda näringsidkaren får dra av ett belopp som motsvarar av omsättningen, dock högst (). För näringsidkare i vissa bran- Gällande rätt och internationell jämförelse scher (bland annat författare, lärare och forskare samt inkomst från fastighetsförvaltning) är avdraget halverat till , eller högst . Utöver schablonavdraget medges avdrag för faktiska kostnader i verksamheten om de är försäljningskostnader, kostnader för rå- eller insatsvaror samt löner och sociala avgifter. För att få tillämpa de förenklade reglerna får näringsidkaren inte vara bok- föringsskyldig och omsättningen får inte ha överstigit () under föregående beskattningsår. har det införts ytterligare regler för schablo- niserad beräkning av verksamhetens överskott i vissa fall. Bestäm- melserna innebär att överskottet får bestämmas till inkomsterna i verksamheten efter ett schabloniserat kostnadsavdrag om av inkomsterna. För tjänstesektorn är avdraget av inkoms- terna. Reglerna gäller för enskilda näringsidkare vars omsättning inte överstiger (). Grän- sen stiger till om omsättningen under föregående beskatt- ningsår understeg . För näringsidkare i vissa branscher finns det särskilda krav som måste vara uppfyllda vid tillämpningen av den förenklade metoden. Det gäller till exempel för jord- och skogsbruk, tillverkningsindustri, apotekare, mäklare, artister och författare. IÖsterrike är enskilda näringsidkare undantagna från mervärdes- skatt om omsättningen inte överstiger . Omsättnings- gränsen får överskridas med högst . Överträds gränsen oftare eller med större belopp blir omsättningen skattepliktig. Det övergripande syftet med utredningen är att förenkla skattereg- lerna och minska den administrativa börda som skattesystemet med- för i syfte att öka företagandet. När det huvudsakliga syftet är att främja företagande genom regelförenkling är det nödvändigt att ha en uppfattning om vilka effekter som kan påräknas av en minskad admi- nistrativ börda. I detta kapitel går jag därför igenom forskning kring administrativ börda och dess effekter på nyföretagande. I kapitlet redogör jag också för ett antal svenska undersökningar om drivkrafter för att bli företagare och upplevda hinder. Detta kapitel är också ett underlag för konsekvensanalysen i kapitel 11. 4.1Drivkrafter för att starta företag undersökning Entreprenörskapsbarometern1 visar att ungefär hälften av befolkningen i åldern 18–skulle kunna tänka sig att bli företagare. Ungefär en tredjedel av dessa vill helst vara företagare, antingen som huvudsaklig sysselsättning eller i kombina- tion med en anställning, s.k. kombinatör. har endast unge- fär av befolkningen i arbetsför ålder företagande som sin huvudsakliga sysselsättning. 1Entreprenörskapsbarometern är mest omfattande attitydundersökning kring inställ- ningen till att starta och driva företag. har genomfört undersökningen sju gånger . (2016) redovisar resultaten av den senaste undersökningen. Undersökningen Global entrepreneurship monitor2 visar att närmare av de tillfrågade i i åldern 18–anser att det finns goda möjligheter att starta företag i närområdet, medan 78 pro- cent anser att det är enkelt att starta företag i (Braunerhjelm m.fl. 2020). Detta är höga värden jämfört med andra länder i under- sökningen. Vidare anser sig ha förmågan att starta företag. Detta ger en mittposition bland de undersökta län- derna vad gäller upplevd förmåga. Generellt sett har entreprenörer i höginkomstländer en större rädsla för att misslyckas. Andelen svenskar som enligt undersökningen planerar att starta ett företag har successivt minskat . är nivån på nyföretagande i ungefär densamma, eller till och med något högre, än i andra länder. Totalt är av de tillfrågade i entreprenörer enligt undersökningens definition. Överlag har utvecklade ekonomier en lägre grad av entreprenörskap. Detta anses delvis bero på att det finns större möjligheter till alternativa karriärval och försörjnings- möjligheter, men också på att en högre grad av öppenhet och kon- kurrens i ekonomin kan göra det mer utmanande att starta ett nytt företag. I de lägst utvecklade länderna är ofta det nödvändighetsdrivna entreprenörskapet betydande. Höginkomstländer har ett större inslag av intraprenörskap än låg- och medelinkomstländer.3 rankas på plats 15 av 50 länder gäl- lande intraprenörskap, vilket är betydligt bättre än ranking gällande total entreprenöriell aktivitet, där hamnar på plats 38 av de 50 länder som ingår i undersökningen. 2Global entrepreneurship monitor (GEM) är den internationellt sett största och mest detal- jerade analysen av entreprenöriell aktivitet och dynamik. Rapporten baseras på data från 50 länder. Jämförelserna av entreprenörskapets nivå i GEM baseras på måttet Total Entre- prenöriell Aktivitet (). Måttet avser andelen av befolkningen i åldern 18–som är aktivt involverade i att starta ett företag eller att driva ett ungt företag. består av två komponenter: Dels det mycket tidiga entreprenörskapet som sträcker sig fram till och med när olika åtgärder sker för att starta företaget, dels perioden från 3–42 månader efter att företaget kommit igång med sin verksamhet. 3Intraprenörskap definieras som verksamhet där en anställd aktivt deltagit och haft en ledande roll i att antingen utveckla idéer för en ny verksamhet eller i att förbereda och genomföra nya verksamheter. Andelen entreprenörer och intraprenörer sam- mantaget utgör ett lands samlade entreprenöriella verksamheter enligt GEM. Entreprenörskapsbarometern visar att de främsta drivkrafterna till att starta företag bland de som kan tänka sig att göra detta är bättre möjlighet till personlig utveckling och förverkliga idéer samt möj- ligheten att tjäna mer pengar. Även de som redan är företagare anser att personlig utveckling och att förverkliga idéer är den viktigaste drivkraften, men anser att utrymme för självständigt arbete väger tyngre än möjligheten att tjäna mer pengar. Detta kan tolkas som att det framför allt är frågan om möjlighetsdrivet företagande eller före- tagande som en livsstil. Det kan också tolkas som att företagare har en realistisk syn på möjligheten att tjäna mer pengar, varför andra fördelar kan vara viktigare. Dessa båda undersökningar visar därmed att en betydande andel av befolkningen har en positiv inställning till att starta företag och anser att det är enkelt att starta företag i . Andelen som är företagare är dock betydligt lägre än andelen som kan tänka sig att bli det. Steget från att ha positiv attityd till att vara företagare till att verkligen starta ett företag är således långt. Detta kan också tolkas som att det finns en potential till ett ökat företagande om hinder undanröjs och trösklar sänks. 4.2Hinder för att starta och driva företag Entreprenörskapsbarometern visar att de största upplevda hindren för att starta företag bland de som kan tänka sig att göra det är minskad trygghet och ekonomisk osäkerhet. De som redan är företagare lyf- ter i större utsträckning fram att många och krångliga regler utgör ett hinder, men även bland företagarna utgörs det största hindret av mindre trygghet.4 Undersökningen visar också att företagare med utländsk bakgrund i allmänhet ser större hinder än företagare med svensk bakgrund för att starta och driva företag. 4Frågan om företagares tillgång till trygghetssystemen har utretts tidigare (SOU 2019:41) och pågår en utredning som ska ge förslag på hur reglerna kan göras enklare och mer förutsebara (N 2020:04, Tydligt, enkelt och förutsägbart – Företagares trygghetssystem, Dir. 2020:71). Utredningen ska bland annat föreslå hur sjukpenninggrundande inkomst ska fast- ställas så att förutsägbarheten ökar och förutsättningar för en e-tjänst skapas. Utredningens upp- drag ska redovisas . undersökning Företagens villkor och verklighet5 visar att de största upplevda tillväxthindren för företag är bristande tillgång på lämplig arbetskraft, lagar och myndighetsregler samt brist för företagets verksamhet. av de till- frågade företagen anser att lagar och myndighetsregler utgör ett stort tillväxthinder. Även i Entreprenörskapsbarometern och undersökningar genomförda av (2020) anger ungefär en fjärdedel av företagen att myndighetsregler eller skatteregler utgör ett tillväxthinder. till hela perioden –2020 har andelen före- tag i Företagens villkor och verklighet som ser lagar och myndighets- regler som ett stort tillväxthinder minskat. Minskningen skedde främst i början av perioden. Däremot har andelen företag som ser bristande tillgång till lämplig arbetskraft som ett hinder ökat markant och ses som det klart största tillväxthindret av småföretagen. Andelen som ser denna faktor som ett stort tillväxthinder förefaller samvariera med konjunkturen. undersökning ställdes mer detaljerade frågor om olika lagar och regelområden.6 Figur 4.1 visar att bland de olika lagar och myndighetsregler som frågorna gäller är regler kring att ha anställda det område som flest företag anser vara betungande. Ungefär 30 pro- cent av företagen anser att dessa regler är mycket betungande. 5Företagens villkor och verklighet är en enkätundersökning som är riktad till små och medel- stora företag med en omsättning på eller mer. Undersökningen har genom- förts och den senaste slutfördes (2020). I den senaste undersökningen kontaktades 28 500 företag och 9 400 företag besvarade enkäten. Urvalet är stratifierat på storlek, bransch, länsgrupp samt företagsledarens kön, ålder och bakgrund. Frågorna avser vilka möjligheter och svårigheter företagarna upplever i sin vardag och vad de tror om sin framtid. 6Statistiken som presenteras i detta avsnitt bygger på ett utdrag ur enkäten som tagit fram för utredningens räkning. Bearbetningen är utredningens egen. Enkätfrågorna undersökning är förändrade jämfört , och avser fler regelområden . Det går därför inte fullt ut att jämföra utfallet med tidigare års undersökningar. Regler kring att ha anställda var dock det område som störst andel företag ansåg vara betungande även i de tidigare undersökningarna. SOU 2021:55Bakgrund och problembeskrivning Regelområden efter hur betungande de anses vara, samtliga företag oavsett storlek Fakturering, bokföring, redovisning Regler kring att ha anställda Regler kring offentlig upphandling Regler kring handel med andra länder Källa: , Företagens villkor och verklighet 2020. av företagen anser att regler om offentlig upp- handling är mycket betungande, medan av företagen anser att regler kring dataskydd och informationssäkerhet är det. Skattereglerna är det fjärde mest betungande området enligt före- tagen, och av företagen anser att skattereglerna är mycket betungande.7 Figur 4.2 visar andelen företag som anser att olika regelverk är mycket betungande fördelat efter företagets storlek. Figuren visar att företag utan anställda eller med färre än tio anställda i högre ut- sträckning än större företag anser att skattereglerna är mycket be- tungande. 7Det alternativ som företagen har att ta ställning till i enkäten benämns ”Skatte- och momsregler”. Jag refererar till alternativet som ”Skatteregler”. Bakgrund och problembeskrivningSOU 2021:55 som anser att olika regelområden är mycket betungande, efter företagsstorlek Fakturering, bokföring, redovisning Regler kring att ha anställda Dataskydd och informations- säkerhet Regler kring offentlig upphandling Regler kring handel med andra länder Källa: , Företagens villkor och verklighet 2020. Mönstret stödjer synsättet att skattereglerna kan ses som en fast kostnad för att driva verksamhet, vilket medför att den administra- tiva bördan av reglerna relativt sett är mer betungande för mindre företag. 8 Även den börda som följer av bokföringsreglerna tycks följa ett liknande mönster.