sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — I aktuellt förslag är det arbetsförmågans nedsättning och varaktighet som sätts i fokus medan regelverket i förtidspensionen också vägde in individens möjligheter att kunna få arbete. Det inne- bär att utredningens förslag för den äldre arbetskraften är mer strikt än tidigare regler i förtidspensionen som också avsåg äldre personer. Vidare innehåller inte utredningens förslag någon förändring av ersättningens storlek, vilket var fallet som förtids- pensionssystemet gjordes generösare. Därmed bedömer utredningen att de regler för äldres rätt till sjukersättning som föreslås sanno- likt inte får lika kraftiga effekter på inflödet till sjukersättningen som fram . Regelverkens utformning har dock en viktig betydelse för hur antalet ersättningstagare kan komma att utvecklas. Mot bakgrund av den forskning som gjorts kring regelverkens betydelse för sam- hällsekonomins funktionssätt kan utredningen konstatera att gene- rösare regler har negativa effekter på arbetsutbud, sysselsättning och ekonomisk tillväxt. I den uppskattning som utredningen gjort av de långsiktiga effekterna av utredningens förslag beräknas sysselsätt- 5Johansson, Laun, och (2018), Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv, : , samt IFAU Rapport 2018:20. ningen bli ca 6 000 personer lägre än om utredningens förslag inte genomförs, transfereringsutgifterna ca 2,8 miljarder högre och den disponibla inkomsten ca 500 miljoner högre . Kommunernas ekonomi kan förväntas påverkas genom minskade utgifter för ekonomiskt bistånd. En del av dem som kan komma att beviljas sjukersättning med utredningens förslag har ersättning från kommunerna via ekonomiskt bistånd. Utredningen beräknar att dessa utgifter kan komma att minska med 10–under införandeåret och med ca 10–därefter. Tabell 25.1 Sammanfattning av utredningens förslag rörande rätten till sjukersättning Totalt (Yngre och äldre) 310–2 210 Totalt (Yngre och äldre) Totalt (Yngre och äldre) +0,av BNP -6 000 pers./år -(10–40) -(10–50) 0,2–2 0,2–2 Totalt (Administration) Källa: Egna beräkningar. Med fler personer som beviljas sjukersättning behöver också fler ärenden handläggas av . Utredningen bedömer att den ärendetyp som framförallt kommer öka är utbytesärenden, dvs. ärenden där själv initierar ett utbyte från sjuk- penning till sjukersättning. Det innebär i sin tur färre ansökningar om sjukpenning i pågående sjukfall. Därmed minskar Försäkrings- kassans handläggningskostnader för sjukpenning som den ökar för sjukersättning. Utredningen uppskattar att detta totalt sett leder till ökade utgifter för handläggningen med 9–60 miljoner, be- roende på hur många nya personer som ansöker om och beviljas sjukersättning. Utöver kostnader för handläggningen av de nya ärendena kan det också konstateras att de nya reglerna kommer innebära ett antal ini- tiala kostnader för . Det omfattar kostnader för att uppdatera styrande och stödjande dokument såsom blanketter, brevmallar samt interna och externa informations- och utbildnings- insatser. Utredningen bedömer även att det finns ett behov för För- säkringskassan att se över och uppdatera statistiksystemen i samband med de nya reglerna. I övrigt bedömer utredningen att it-system behöver ses över och anpassas till det nya regelverket. Utredningen uppskattar denna kostnad till ca . En del av de försäkrade som beviljas sjukersättning har varit arbetslösa. Utredningen bedömer därför att Arbetsförmed- lingens utgifter för administration av arbetslösa minskar. Utred- ningen uppskattar denna effekt till ca 0,2–bero- ende på hur stort flödet blir från arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska åtgärder till sjukersättningen. Med fler som ansöker om sjukersättning kommer även belast- ningen på hälso- och sjukvårdens avseende läkarutlåtanden om den försäkrades hälsotillstånd att öka. Den ökade belastningen i form av intyg för sjukersättning ska dock ställas mot att färre läkarintyg behöver skrivas under pågående sjukperiod med sjukpenning. Utred- ningen uppskattar dock att detta sammantaget leder till ökade utgif- ter för hälso- och sjukvården med 1–. I detta avsnitt redovisas en sammanfattning av effekterna av de för- ändring som utredningen föreslår för rätten till aktivitetsersättning. Inledningsvis ges en kort presentation av utredningens förslag. För en mer detaljerad beskrivning av konsekvenserna hänvisas till kapi- tel 13. Utredningens förslag angående rätten till aktivitetsersättning för ned- satt arbetsförmåga följer till största delen de förslag till förändringar som beskrivs i avsnittet om rätten till sjukersättning. Det innebär att utredningen föreslår ett förändrat arbetsmarknadsbegrepp för rätten till aktivitetsersättning, så att den försäkrades arbetsförmåga prövas mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Varaktighetskravet i aktivitetsersättningen ska enligt utredningens bedömning även fortsättningsvis vara att nedsättningen av arbets- förmågan ska antas bestå under . Utredningen vill dock framhålla att det befintliga kravet ”kan antas” ska anses utgöra ett beviskrav. Vidare föreslås att rätt till aktivitetsersättning ska anses föreligga om det är sannolikt att kriterierna för sådan ersättning är uppfyllda. Det föreslagna beviskravet sannolikt utgör enligt utred- ningens bedömning endast en kodifiering av det beviskrav som redan gäller som normalkrav för förvaltningsprocessen i stort och för ansökningsärenden om aktivitetsersättning. sker inflödet till aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga till från personer som tidigare haft aktivitetsersättning vid förlängd skolgång, från sjukpenning och resterande kommer från annan ersättning. Annan ersätt- ning kan t.ex. vara aktivitetsstöd från olika arbetsmarknadspolitiska insatser och/eller ekonomiskt bistånd från kommunen. Till stor del består gruppen av personer med medfödda funktionsnedsättningar där föräldrarna tidigare haft vårdbidrag eller omvårdnadsbidrag. Med de förändringar av regelverket som utredningen föreslår gör utred- ningen bedömningen att inflödet till aktivitetsersättningen kommer öka från samtliga dessa grupper. Utredningens bedömning är att det totala inflödet till aktivitets- ersättningen till följd av utredningens förslag ökar med ca 3 000 per- soner . Omkring två tredjedelar (ca 2 000 personer) bedöms komma från gruppen ”annan ersättning” där det största inflödet kommer från personer med ett medfött funktionshinder. 500 personer kommer från personer med aktivitetsersättning vid förlängd skolgång och ca 500 personer kommer från sjukpenningen. Det ökade inflödet av personer till aktivitetsersättning vid ned- satt arbetsförmåga beräknas öka kostnaderna för aktivitetsersätt- ningen med ca under införandeåret. antas inflödet ske med en jämn fördelning över årets alla månader. Effekten under införandeåret blir därför lägre än . Åren efter införandet kan utgifterna för aktivi- tetsersättning därför förväntas öka till ca . Ett ökat antal personer som beviljas aktivitetsersättning ökar statens utgifter inom detta anslag. minskar utgifterna för sjukpenning och arbetsmarknadspolitiska stöd, när personer byter dessa ersättningar mot aktivitetsersättning. Med fler som beviljas aktivitetsersättning blir det också fler som kan beviljas bostads- tillägg. Utredningen uppskattar att de samlade utgifterna för staten totalt sett, när alla dessa förändringar beaktats, ökar med 130 miljo- ner kronor och . De personer som med utredningens förslag bedöms kunna beviljas aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga är personer som har sjukpenning, aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning eller helt saknar egen inkomst och försörjs genom anhöriga eller kom- munernas socialtjänst. För de allra flesta innebär en beviljad aktivi- tetsersättning att individens ekonomi stärks. Totalt sett bedömer utredningen att den disponibla inkomsten för de som beviljas aktivi- tetsmätning ökar med och . Med fler som beviljas aktivitetsersättning minskar också behovet av ekonomiskt bistånd från kommunen. Totalt sett innebär det min- skade utgifter med under införandeåret och ca därefter. Tabell 25.2 Sammanfattning av utredningens förslag rörande rätten till aktivitetsersättning Totalt (Administration) Källa: Egna beräkningar. Utredningen bedömer också att med fler som beviljas aktivitetsersätt- ning kommer administrationen för berörda myndigheter att öka. För del innebär det att fler ärenden ska handläggas och utredas om rätten till ersättning men det blir även fler ärenden som ska hanteras vid ansökningar om ny period med aktivitetsersätt- ning (”förlängningsansökan”). Även om förlängningsansökningarna ofta inte innebär en lika omfattande process som den första pröv- ningen av rätt till ersättning innebär det emellertid att Försäkrings- kassans administrationskostnad påverkas mer än vid enbart ett tillfälle. Dessutom ska det ske en förutsättningslös prövning av rätt till ersättning vid varje prövningstillfälle. Med fler personer som beviljas aktivitetsersättning ökar också kostnaderna för att administrera det som ska ske under tid med er- sättningen. Fler kommer t.ex. behöva samordning av insatser vilket i sin tur medför ökade förvaltningskostnader. Med fler personer som beviljas aktivitetsersättning kan även fler bli aktuella för vilande ersättning och prövotid för studier, se kapitel 17. Det kan också innebära en ökad administration för aktiviteter enligt SFB under tid med ersättning och att fler har rätt till särskild ersättning för dessa aktiviteter. Utredningen uppskattar de samlade utgifterna för den ökade administration till ca . Utöver detta bedöms myndigheten även få ökade utvecklings- kostnader, främst för utbildningsinsatser och förändringar i it- systemen. De sistnämnda är dock kostnader av engångskaraktär som när väl investeringen gjorts inte återkommer. En uppskattning är ett dessa kostnader uppgår till ca . Även berörs till viss del av att fler personer, som finns i arbetsmarknadspolitiska program, kan beviljas aktivi- tetsersättning. Det innebär att tiden i program minskar och insatser som ska administreras än . Inflödet från dessa program till aktivitetsersättning bedöms dock vara relativt litet och den minskade administrationen blir därmed också relativ be- gränsad. Arbetsförmedlingen berörs dock desto mer av det arbets- marknadspolitiska ramprogram som utredningen föreslår. Vid be- slut om rätt till aktivitetsersättning ska ingå beslut att försäkrade, som har behov av det, har rätt till relevanta insatser från i syfte att få eller återfå arbetsförmåga den försäkrade får ersättning. En närmare beskrivning av de admini- strativa konsekvenserna av detta förslag redovisas i kapitel 17. Liksom vid bedömning av rätten till sjukersättning kommer ett ökat antal ansökningar om aktivitetsersättning innebära att hälso- och sjukvården behöver bistå den försäkrade med läkarutlåtanden och intyg. Det skulle därmed innebära ökade kostnader för hälso- och sjukvården med ca . Ett fåtal av dem som beviljas aktivitetsersättning har tidigare haft sjukpenning. De allra flesta har emellertid aldrig arbetat och saknar SGI. Utredningen räknar därmed inte med att det på samma sätt som inom sjukersätt- ningen kan göras en besparing på sjukintyg i pågående sjukfall till följd av att fler beviljas aktivitetsersättning. Den besparing som eventuellt kan göras är i så fall liten och utredningen saknar närmare underlag för att kunna kostnadsberäkna en sådan besparing. 25.1.3Arbete, studier och uppdrag under tid med ersättning I detta avsnitt redovisas en sammanfattning av effekterna av de för- slag som utredningen föreslår för att förbättra och underlätta för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning att förvärvsarbeta, ta upp- drag, studera, arbeta ideellt eller delta i samhällslivet på andra sätt. För en mer detaljerad beskrivning av konsekvenserna hänvisas till kapitel 17. Utredningen har kunnat konstatera att osäkerheten kring hur mycket man kan tjäna och risken för att bli återbetalningsskyldig för utbetald sjukersättning kan få försäkrade att avstå från arbete. Ut- redningen föreslår därför att utvecklar ett beräk- ningsstöd för personer som omfattas av reglerna för steglös avräk- ning. Beräkningsstödet ska underlätta för den enskilde att få en bättre överblick över de ekonomiska konsekvenserna av att arbeta med steglös avräkning genom att, givet de inkomster som den för- säkrade uppger, beräkna hur skatter, bostadstillägg och bostadsbi- drag samt sjukersättningen påverkas. För samma målgrupp föreslår utredningen att fribeloppet för hur mycket som får tjänas innan ersättningen börjar trappas av ska följa den allmänna inkomstutvecklingen i stället för den allmänna pris- utvecklingen. Fribeloppet har visat sig vara viktigt för vilket arbets- utbud den försäkrade är beredd att erbjuda. Höga marginaleffekter och risken att bli återbetalningsskyldig bidrar sannolikt till detta beteende. För att den enskilde individen ska kunna fortsätta att erbjuda samma mängd arbete krävs att fribeloppen utvecklas i takt med den allmänna inkomstutvecklingen. Annars kommer den för- säkrade vid ökade löner erbjuda en mindre mängd arbete för att fortsatt kunna arbeta utan att inkomsterna överstiger det aktuella fribeloppet. Vidare föreslår utredningen ökade möjligheter till partiellt vil- ande sjuk- och aktivitetsersättning vid studier samt utökad prövotid för studier. Utredningen bedömer att dessa regler går hand i hand, där många inledningsvis prövar studier för att sedan övergå i vilande ersättning för studier. Utredningen föreslår också ökade möjligheter att delta i ideellt arbete, föreningsverksamhet, fritidsverksamhet, hemarbete m.m. som sjuk- eller aktivitetsersättning betalas ut. För personer med aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga föreslås att ett nytt arbetsmarknadspolitiskt ramprogram ska in- rättas för personer som är i behov av insatser från Arbetsförmed- lingen som syftar till att den försäkrade ska få eller återfå arbets- förmåga under tid med ersättning. Förslaget förväntas medföra att fler försäkrade får mer ändamålsenligt stöd för att kunna få eller åter- få arbetsförmåga och därmed kunna försörja sig själva genom för- värvsarbete. Utredningen föreslår också att ska ges i upp- drag att utveckla statistik över vilka aktiviteter enligt SFB som de försäkrade deltar i. Avslutningsvis föreslår utredningen att ges i uppdrag samt tilldelas resurser för riktade informationsinsatser av- seende de nya reglerna. Utredningen ser detta som en viktig del för att de föreslagna regeländringarna ska få så stort genomslag som möjligt och på bästa sätt bidra att de används av de aktuella mål- grupperna. Beräkningsstöd vid steglös avräkning Utredningen har kunnat konstatera att osäkerheten kring hur mycket man kan tjäna och risken för att bli återbetalningsskyldig för utbetald sjukersättning kan få försäkrade att avstå från arbete. Med ett beräk- ningsstöd där den försäkrade enkelt kan överblicka de ungefärliga ekonomiska konsekvenserna av att arbeta bedömer utredningen att fler ska våga att arbeta. Förslaget har ingen konsekvens för kostnad- erna för steglös avräkning i sig men bedöms medföra en utveckling av it-stöd. Utredningen uppskattar denna kost- nad till ca . Höjda fribelopp vid steglös avräkning Höjda fribelopp för den som arbetar med steglös avräkning innebär att det blir mer lönsamt att arbeta än . Utredningen har kunnat konstatera att fribeloppet har urholkats. Nivån för fribe- loppet indexeras med prisutvecklingen medan inkomsterna för de som arbetar har ökat snabbare än priserna. Det innebär att en person som arbetar med steglös avräkning i genomsnitt kan arbeta i mindre omfattning innan inkomsterna når upp till fribeloppet än vad som var fallet när systemet infördes . Utredningen har också kunnat konstatera att fribeloppet i hög grad styr arbetsutbudet hos de som väljer att arbeta med steglös av- räkning. Även om arbetsutbudet för många av de som arbetat enligt detta regelverk har ökat överstiger arbetsinsatsen sällan den som ger en inkomst över fribeloppet. Det innebär att sjukersätt- ningen inte reduceras för många av de som arbetar enligt reglerna för steglös avräkning. Utredningen gör bedömningen att det främst är de som redan arbetar med steglös avräkning som kommer att öka sin arbetsinsats till följd av de nya reglerna. Många som arbetar har inkomster som understiger fribeloppet. Utredningens bedömning är att det kommer vara så även med utredningens förslag om höjt fribelopp. Därmed blir effekten på den utbetalda sjukersättningen väldigt liten. På marginalen är det rimligt att anta en viss, om än liten, ökning av arbetsutbudet som påverkar försäkringskostnaderna. Med ytterligare 1 000 personer som arbetar med steglös avräkning kan det komma att minska utbetalningen av sjukersättning med ca . I de fall bostadstillägg och arbetsskadelivränta betalas ut kommer även dessa ersättningsslag påverkas. Utredningens bedömning är att om relativt få personer berörs av förslaget torde det ha relativt begränsade konsekvenser för Försäk- ringskassans administration avseende sjukersättning, bostadstillägg och arbetsskadelivräntor. Utredningen uppskattar att administra- tionskostnaderna ökar med ca till följd av förslaget. Mer flexibel vilande ersättning vid arbete Införandet av en mer flexibel vilande ersättning vid arbete förväntas ha effekter på den utbetalda sjuk- och aktivitetsersättningen, den en- skildes vilja och möjligheter att delta i arbetslivet och på Försäk- ringskassans administration. är det omkring 2 000 personer som arbetar med vilande sjuk- ersättning och lika många som arbetar med vilande aktivitetsersätt- ning. Utredningen bedömer att antalet personer som arbetar med vilande sjuk- eller aktivitetsersättning kan komma att fördubblas med utredningens förslag. Det innebär omkring 2 000 fler personer med vilande sjukersättning och lika många med vilande aktivitets- Med fler som arbetar med vilande ersättning minskar ut- betalningarna av både sjuk- och aktivitetsersättning. Utredningen beräknar besparingen i sjukersättningen till och besparingen i aktivitetsersättningen till . Med fler personer som använder möjligheten till vilande sjuker- sättning ökar också administration. Ny ersätt- ning ska beräknas för fler ärenden än och fler ärenden ska följas under period med vilande ersättning för att veta vad individen tänker göra efter att vilandeperioden upphör, det innebär således inte bara administration kopplat till själva beslutet och utbetalningen . Därtill behöver blanketter och beslutsmallar änd- ras. Utredningen uppskattar sammantaget att de administrativa ut- gifterna för handläggning av vilande ersättning i sjuk- och aktivitets- ersättningarna ökar med . hanteras mycket av handläggningen av den vilande ersätt- ningen manuellt. För att möjliggöra handläggningen av en mer flexi- bel vilande ersättning krävs därför att ett nytt it-stöd utvecklas. Ut- redningen uppskattar kostnaden för detta till . Ändring av regelverket för vilande ersättning vid studier Utredningen föreslår ökade möjligheter till partiellt vilande sjuk- och aktivitetsersättning vid studier samt utökad prövotid för studier. Utredningen gör bedömningen att förslagen har effekter för den en- skildes vilja och möjligheter att studera, försäkringens utgifter och på administration. Mot bakgrund av att det är så pass få som använder möjlig- heten till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning för att studera och att förslaget i praktiken inte berör alla med sjukersättning, gör utred- ningen bedömningen att förslaget åtminstone inledningsvis inte kommer innebära någon större ökning av antalet som studerar med vilande sjuk- eller aktivitetsersättning. En ökning av antalet personer som väljer att studera vare sig det handlar om helt eller delvis vilande ersättning innebär minskade försäkringskostnader i sjuk- och aktivi- tetsersättningen. Om 500 personer som har sjukersättning skulle börja studera och gå från hel till halv sjukersättning skulle det innebära en besparing på ca i sjukersättningen. I aktivitetsersättningen är det fler som studerar än i sjukersättningen. Om det blir enklare att ha vilande ersättning för studier kan det också antas att fler av dem som har aktivitetsersättning vill pröva att studera. är det omkring 500 personer som har prövotid för studier och ca 1 700 personer som har vilande aktivitetsersätt- ning för studier. Sammantaget innebär det att ca 2 200 personer antingen har prövotid för studier eller bedriver studier med vilande aktivitetsersättning. En fördubbling av detta antal, dvs. en ökning med 2 000 personer skulle givet att studier bedrivs på halvtid, inne- bära en besparing för aktivitetsersättningen med . Med fler som väljer att studera bedömer utredningen att admini- strationskostnaderna för kommer att öka. En re- videring av styrande och stödjande dokument så som information på webbplatsen, vägledning och processbeskriv- ning, ansökningsblanketter och brevmallar samt en omarbetning av de utbildningar som genomför behöver göras. Därtill kommer de kostnader för utveckling av it-stödet som regel- ändringarna medför. beräknade denna kostnad vid ett införande 2016 till ca . Utredningens be- dömning är att denna nivå är en rimlig utgångspunkt även vid ett införande 2023, dock med en justering av den prisökningen som skett under dessa år. Utredningen bedömer därför att de samman- tagna administrativa kostnader uppgår till ca . Ökade möjligheter att delta i ideellt arbete etc. med bibehållen rätt till ersättning Förslaget om ökade möjligheter att delta i ideellt arbete etc. med bi- behållen rätt till ersättning kan förväntas ha en positiv effekt på antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning som deltar i samhälls- livet genom uppdrag, ideellt arbete, fritidsverksamhet m.m. Efter- som detta kan göras utan att vare sig rätten till ersättning eller stor- leken på den utbetalda ersättningen påverkas har det inga konsek- venser för utgifterna inom vare sig sjuk- eller aktivitetsersättningen. Däremot har det administrativa konsekvenser för . Förslaget innebär t.ex. ett förtydligande av vilka sysslor som kan utföras utan att de behöver anmälas till och till hur stor del dessa kan utföras. Det leder enligt utredningens mening till att färre fall än behöver anmälas till och därmed behöver också bedöma färre sådana ären- Det får vidare administrativa effekter, såsom revideringar av styrande och stödjande dokument samt utbildningar. Det kan också, åtminstone inledningsvis, innebära en ökning av antalet frågor från de försäkrade till handläggare, vilket ökar handläggningskostnaderna. Det kan också för personer som får aktivitetsersättning och ansöker om en ny period eller om en övergång till sjukersättning leda till utökat informationsinhämtande och mer tidskrävande utredningar för i samband med nya beslut. Sammantaget be- dömer dock utredningen att förslaget innebär minskade administra- tiva kostnader för . Utredningen saknar dock underlag för att mer exakt kunna kostnadsberäkna storleken på denna minskning. Ett nytt arbetsmarknadspolitiskt ramprogram inrättas Utredningen föreslår att ett nytt arbetsmarknadspolitiskt rampro- gram ska inrättas för unga försäkrade som beviljats aktivitetsersätt- ning för nedsatt arbetsförmåga och som har behov av sådana insatser från Arbetsförmedlingen som syftar till att den försäkrade ska få eller återfå arbetsförmåga med ersättning och försörja sig genom eget arbete. kan detta komma att minska för- säkringskostnaderna eftersom den totala tiden en försäkrad har be- hov av aktivitetsersättning förväntas minska. Förslaget kan förväntas medföra att fler försäkrade får mer ända- målsenligt stöd för att kunna få eller återfå arbetsförmåga och där- med kunna försörja sig själva genom förvärvsarbete. samarbeten mellan Arbetsförmedlingen och med fokus på stöd till unga som beviljas aktivitetsersättning.