sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — 17.6.1 Fisket kan bidra till miljöåtgärder ........................ 17.6.2 Viktigt att reda ut oklara orsakssamband............. Förvaltning av säl och skarv ................................................. Förvaltning av säl................................................... Förvaltning av skarv .............................................. Fiskets miljöeffekter på arter och livsmiljöer ......... 17.8.3 Interaktioner – utsjön och kusten ........................ 17.9 Regler och ansvar för förvaltning av fisk............................. 17.9.1Genomförande av EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP) .............................................. Jordbruks- och fiskerådet fastställer Rådgivningen om bestånden är viktig .................. och har ett delat ansvar 17.9.5Viktiga bestämmelser för förvaltning av fiskresursen och bevarandeåtgärder finns 17.9.6Användande av fiskeredskap styrs genom EU- gemensamma tekniska regleringar ....................... Lagen om svensk ekonomisk zon ........................ 17.9.9Förordningen om fisket, vattenbruket 17.9.10 Föreskrifter om fiske i , 17.9.11 Lite om reglering av fritidsfiske ........................... Fisketillsyn enligt fiskelagen ................................ tillämpning på fiske........................................ De allmänna hänsynsreglerna ............................... Reglering av fiske i skyddade områden ............................... Omfattningen av fiskeregleringarna .................... 17.11.2 Omfattningen av fiske i skyddade områden........ 17.11.3 Reglering av fiske i skyddade områden – ett Några utmaningar och aktuella frågor ................................ 17.12.1Havs- och vattenmiljöförvaltningen behöver samordnas med genomförandet 17.12.2 Bevarandeåtgärder utanför skyddade områden för att nå god miljöstatus ...................................... 17.12.3 Förvaltningen av fisk inkluderar många intressen och aktörer............................................. 17.12.4 Länsstyrelserna har tagit en mer aktiv roll .......... 17.12.5 Åtgärdsarbetet behöver stärkas............................ 17.12.6 Fiske på nya eller främmande arter ...................... 17.13 Överväganden och förslag.................................................... 17.13.1 Ekosystembaserad förvaltning innebär bättre integrering av havsmiljö- och fiskförvaltning ...... 17.13.2 Fisket kan bidra till miljöåtgärder ........................ 17.13.3Målen och rådgivningen för fiskförvaltningen harmoniseras med mål 17.13.4Kunskapen om fiskens roll i ekosystemet samt interaktioner mellan utsjö och kust måste Försiktighetsansatsen ska tillämpas vid misstanke om betydande ekosystemeffekter ....... Regleringar av fiske utanför skyddade områden för att bevara naturvärden Regleringar av fiske i skyddade områden ............. Satsning för att öka andelen stor fisk Förvaltning av säl och skarv ingår i en 17.13.10 Ändring i fiskelagen för fiske av ostron............... Sjöfarten och havet.................................................. 18.1.2Många olika fartygstyper trafikerar haven runt 18.1.3Sjötransporter i närområde är en verksamhet med många internationella aktörer... 924 18.2 Sjöfartens påverkan på havsmiljön och olika typer av miljöbelastningar från fartyg ........................................... 18.2.1 Utsläpp av koldioxid bidrar till klimatförändringar och havsförsurning................ 18.2.2Atmosfärisk deposition av kväveoxider bidrar 18.2.3 Utsläpp av svaveloxider och skrubbervatten ....... 18.2.6 Införsel av främmande arter vid påväxt ............... Gifter från båtbottenfärger................................... 18.2.9Svart- och gråvatten innehåller övergödande ämnen samt kemikalier ......................................... Förorenat vatten från tankrengöring ................... Kylvatten som innehåller koppar och zink.......... Länsvatten innehållande olika oljerester, rengöringsmedel och vatten från fartygs Läckage av propellerhylsolja................................. Fast avfall och marint skräp.................................. Erosion och grumling ........................................... Övriga faktorer som påverkar .............................. Den samlade påverkan får betydelse för havsmiljön och dess ekosystem............................ Sjöfartens internationella karaktär ...................................... Direktivet om hamnstatskontroll ........................ 18.4.4Förordningen om påskyndat införande av krav på dubbelskrov för oljetankfartyg........................ 18.5 Exempel på sjöfartens reglering i ............................ 18.5.1Lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening 18.5.2 Lagar om Sveriges sjöterritorium ......................... Barlastvattenlagen (2009:1165) ............................ Kustbevakningslagen (2019:32) ........................... 18.5.5 Förordningen (2013:540) om ansvar för oljeskador till sjöss .......................................... 18.5.6 Lagen (1978:160) om vissa rörledningar.............. 18.5.7Lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om skyddade områden ..................... av godstransporter från väg till sjöfart ................. Regeringens maritima strategi .............................. Miljömålen och sjöfarten ...................................... Mål för den nationella transportpolitiken............ har beslutat om ett klimatmål 18.6 Nya mål?................................................................................ 18.6.1Miljömålsberedningen föreslog ett etappmål om utsläppen av kväveoxider från sjöfarten......... 18.6.2 Målet hållbar sjöfart – Havs- och vattenmyndighetens förslag till planeringsmål .... 18.7 Sjöfartens aktörer – nationella myndigheter ....................... Havs- och vattenmyndigheten.............................. 18.8 Forskning och utveckling för en hållbar sjöfart.................. Waterborne inom EU............................................ 18.9 Överväganden och förslag .................................................... 18.9.1Havs- och vattenmyndigheten får nya uppgifter och en tydligare roll i frågor om sjöfartens påverkan på havsmiljön.................. 18.9.2En myndighet med uppgift att utvärdera effekterna av sjöfartens påverkan 18.9.3Regeringen ska verka för stränga regleringar av utsläpp av tvättvatten från skrubbrar ............. 18.9.4 Större hänsyn i känsliga kust- och 18.9.5Farledsavgifterna ses över för att bli effektiva styrmedel för en bättre havsmiljö ....................... Hur påverkas havsmiljön av undervattensljud? Undervattensljud – naturligt och antropogent.................. Forskning och kunskapsförsörjning .................................. Överväganden och förslag................................................... 19.7.2 Havs- och vattenmyndigheten ska ha ett övergripande ansvar för frågor 19.7.3 Havs- och vattenmyndigheten ska se till att lagras och görs tillgängligt ................................... Hastighetsgränser för fritidsbåtar ....................... 19.7.5Långsiktig kunskapsförsörjning och forskning Nätverket av skyddade områden är ryggraden i förvaltningen av havsmiljön ............................................... 20.1.1 Effekter av skyddade områden ........................... Anpassningar till klimatförändringar ................. 20.1.3 Områdesskydd berör många aktörer.................. Mål för skyddade områden .................................... 20.2.1 Etappmålet om skydd av områden ......... 20.2.2 Gynnsam bevarandestatus i Natura 2000- 20.2.3 Ospars och Helcoms nätverk av 20.2.4 God miljöstatus – Havsmiljödirektivets Det pågår förhandlingar om nya mål ................................. Hur mycket är skyddat ? Definition av och reglering i skyddade områden.. 20.5.1 Formellt skyddade områden................... 20.5.2 Havsmiljödirektivet artikel 13.4 samt Ospar och Helcom MPA................................................ Andra områdesbaserade skyddsåtgärder ............ 20.5.4 Inget lagstöd för skydd av nätverk ..................... Reglering av vissa verksamheter inom skyddade områden..................................................... Reglering av fiske................................................. 20.6.2 Reglering av sjöfart och fritidsbåtar ................... och rörledningar på kontinentalsockeln............. Roller och ansvarsområden ................................................ Genomförandet av handlingsplanen för marint 20.8.1 Inrättande av skyddade områden ........... 20.8.2 Nationellt ramverk och regionala 20.8.3 Förstärkt och utvidgat skydd .............................. 20.8.5 Reglering av fiske i skyddade områden............... Bättre uppföljning behövs ................................... Finansiering och resurser..................................... 20.8.9 Områdesskyddet som en del av en 20.9 Överväganden och förslag................................................... 20.9.1 Nytt etappmål för marint områdesskydd ........... 20.9.2 Regleringar i opåverkade områden...................... 20.9.3En stärkt organisation med länsstyrelserna i 20.9.4Bättre kunskapsunderlag behövs, särskilt för utbredning av arter och livsmiljöer samt – där alla vill vara ................................... I kusten möts mål för havets miljötillstånd och ekonomiska utveckling................................................. med en källa till hav-ansats................................... 21.1.2 Kustnära rekreation, friluftsliv och turism ......... Några ekologiska särdrag i kustnära områden ................... 21.2.1 Ålgräs och kransalger – exempel på viktig 21.2.3 Fisk har en strukturerande funktion................... 21.2.4 Bottenfauna lägger fast bl.a. miljögifter.............. Påverkansfaktorer – kusten där alla vill vara ...................... 21.3.1Näringsämnen kommer både från land 21.3.2Gränsvärden för farliga ämnen överskrids i alla kustvattenförekomster ................................ 21.3.3 Både yrkes- och fritidsfiske påverkar.................. Kustnära kommersiell sjötrafik .......................... Klimatförändringar och havsförsurning............. Behov av platsspecifik kunskap på rätt geografisk skala .. 21.4.2 kartering av arter och livsmiljöer............. Kartering av påverkansfaktorer........................... Det kommunala planansvaret ............................. 21.6.5Länsstyrelsens överprövning – staten kan bryta det kommunala planansvaret..................... Andra områdesbaserade åtgärder – bidrar till en sammanhängande grön (blå) infrastruktur................... Vad är grön – eller blå – infrastruktur? Strandskyddet i kustvatten ................................. Fiskelagstiftningen innanför trålgränsen ........... Åtgärdsprogram och åtgärder ............................................ Fysiska åtgärder och restaurering....................... Två illustrativa exempel på de små stegens tyranni........... Bryggor i grunda vågskyddade områden............ Bedömningar och förslag.................................................... Några förslag av särskild betydelse Geografiskt kaos – länsstyrelserna bör få en samordnande roll i kusthavet ..................... Kunskapsunderlag för planering, skydd Skärpa kraven på den fysiska planeringen .......... Havs- och vattenförhållanden ska kunna inkluderas i detaljplan .......................................... Strandskyddet är särskilt viktigt i grunda Förbättra handläggning, uppföljning och tillsyn av muddring och dumpning .............. Åtgärder för ett mer hållbart båtliv..................... Information och utbildning................................. Återvinning av fritidsbåtar .................................. Omställning till miljövänliga motorer ................ 21.10.13 Förslag som också har diskuterats ...................... och ansvariga myndigheter .................................. Regler som styr miljöövervakningen .................. Geografisk information inklusive djupdata ........ Aktörer inom förvaltningen av havsmiljödata ................... Havs- och vattenmyndigheten ............................ Näringslivet ansvarar för recipientkontrollen ... Data insamlade av enskilda ................................. 22.5 Digitala kunskapsbaser och digitalt stöd Fristående tjänst för validering av miljödata...... Nationella kartskikt för värdetrakter ................. Ospar – ODIMS.................................................. 22.6 Brister och problem när det gäller havsmiljödata ............. Brister i miljöövervakningen............................... Brister i datavärdskapen ...................................... Brister i marin kartering ...................................... Brister i kunskapsunderlag.................................. Behov av flera digitala verktyg ............................ 22.7 Överväganden och förslag .................................................. 22.7.1Ändringar i Havs- och vattenmyndighetens 22.7.2 Ändringar i SGU:s instruktion ........................... 22.7.3 Ändring i instruktion ........... 22.7.4 Sekretessen av geografisk information och försvarets roll................................................. 22.7.5 Översyn av sekretesskyddet för geografisk 22.7.6 Ny finansieringsmodell för geografisk Sammanhållen marin kartering............................ Behov av kunskap och forskning om havsmiljön ........ 23.1.1 Överväganden och förslag – uppdrag förnyas till 2030..1311 Kunskaps- och forskningsbehov ........................................ 23.2.1 Kunskaps och forskningsbehov som 23.2.2 Forskning och kunskapsförsörjning om havets miljö och ekosystem ............................................ 23.2.3 Anslagsmedel för forskning inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård..1320 23.2.4 Överväganden och förslag – anslaget Havs- och vattenmiljöforskning.......................... Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete .. Tydligare instruktioner till myndigheterna ....................... Mindre rapportering och mer verkstad .............................. Myndigheternas eget regelförändringsarbete .................... Genomslag för regelförändringsförslagen .......... Effektivare finansiering av havsmiljöarbete ....................... Exempel på ersättningar ur landsbygdsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet .............................................. 24.5.2 Vattenrelaterade miljöersättningar ..................... 24.5.3Ersättning för skötsel av våtmarker och 24.5.4Stöd för att anlägga eller restaurera våtmarker 24.5.5Stöd för havsmiljö och bevarandeåtgärder i havs- och fiskeriprogrammet ............................ 24.6 Statlig finansiering av havsmiljöarbete............................... 24.6.1Om effektivitet och god hushållning i statlig 24.6.2 finansmakt och finansiell styrning.. 1340 24.7Statliga bidrag finansierar merparten av havs- och Vad är bidrag och hur ser regelverket ut? inte i budgetunderlaget........................................ Synpunkter på inomstatliga bidrag..................... Synpunkter på riktade statsbidrag ...................... Utgifter för havsmiljöarbete ingår i utgiftsområdet 20 Allmän miljö- och naturvård .............................................. Samtliga anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- Hur får 1:11 – anslaget användas? Närmare om hur anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö fick användas 2020 och hur anslaget Regeringens villkor till ap.1 Åtgärder för havs- och vattenmiljö – Avloppsrening – del till Regeringens villkor 2020 till ap.2 Åtgärder för havs- och vattenmiljö, disponeras av Havs- och vattenmyndigheten, Regeringens villkor 2020 till ap.3 Åtgärder för havs- och vattenmiljö – del till Lst, 24.10.4Regeringens villkor 2020 till ap.4 Åtgärder för havs- och vattenmiljö – Tillsyn avlopp – del till Lst, ............................ Överväganden och förslag................................................... Genomlysning av nivån på anslagsmedlen för havs- och vattenåtgärder ................................ 1:11-anslaget Åtgärder för havs- Ett nytt anslag – Statligt stöd till lokalt havs- och vattenvårdsarbete................................. Förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser ....................... Ingen ser helheten ............................................................... Överväganden och förslag................................................... En tvärvetenskaplig funktion .............................. 25.2.3Samhällsekonomiska analyser för hela 25.3Miljömålsberedningens strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser .................................................. Bestämmelser om konsekvensberäkningar och andra om konsekvensberäkningar och andra i Miljömålsberedningens direktiv ........................ 26.1.3Bestämmelser om konsekvensbeskrivningar i förordningen om konsekvensutredning vid 26.2 Vad är ett resultat och vad är en konsekvens? 26.2.1 Vad är problemet? 26.2.2Motiveringar, bedömningar, överväganden 26.2.3En konsekvensanalys ska innehålla en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd................................................. 26.3 Aktörer som berörs av Miljömålsberedningens förslag ... Vilka som berörs.................................................. Aktörer som berörs av förslagen i respektive 26.3.3Varför och på vilket sätt de olika aktörerna 26.3.4 I vilken utsträckning olika aktörer berörs ......... Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten m.fl............................................ Konsekvenser för staten ..................................................... Konsekvenser för Försvarsmakten..................... 26.5.3Konsekvenser för Havs- och Konsekvenser för Kemikalieinspektionen ......... Konsekvenser för kustlänsstyrelserna................ Konsekvenser för SGU ....................................... Konsekvenser för Transportstyrelsen ................ Konsekvenser för Trafikanalys ........................... Konsekvenser för lärosäten................................. Konsekvenser för vattenmyndigheterna ............ Konsekvenser för kommuner och regioner ....................... Konsekvenser för kommunerna.......................... Konsekvenser för regionerna .............................. Konsekvenser för företag.................................................... Konsekvenser för lantbrukare ............................. Konsekvenser för sjöfarten.................................. Konsekvenser för fiskenäringen.......................... Konsekvenser för turistnäringen......................... 26.7.5 Konsekvenser för havsbaserad vindkraft ............ Konsekvenser för andra enskilda........................................ Konsekvenser för organisationer........................................ Konsekvenser av förslag som har betydelse för den kommunala självstyrelsen ...................................... Konsekvenser av förslag som har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet..... 26.12Konsekvenser av förslag som har betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av 26.13 Konsekvenser av förslag som har betydelse för små företags arbetsförutsättningar ............................... 26.14Konsekvenser av förslag som har betydelse för små företags konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags villkor ................. Konsekvenser av förslag som har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män ...................... Konsekvenser av förslag som har betydelse för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen ... Bedömning av om föreslagna regleringar överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av medlemskap i ........................... Bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande................................... Bedömning av behov av särskilda informationsinsatser ... Förslaget till havsmiljölag................................................... Förslaget till lag om ändring i fiskelagen (1993:787)........ Förslaget till lag om ändring av (1998:808) .. Förslaget till lag om ändring i (2010:900)............................................................................ 17Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Det är kris i stora delar av fiskenäringen, särskilt i . har det varit stopp för torskfiske i östra bestånd, Stoppet fortsätter även 2021. Det pelagiska fisket av sill har stoppats 2020 i delar av och det kustnära fisket vittnar om minskande bestånd av flera arter. Det pågående prov- fisket efter gädda och abborre i och söderut indikerar en kraftig tillbakagång. I är det fortsatt nollkvot på torsken och den kustlevande torsken i verkar inte kunna återhämta sig. I princip råder det brist på stor fisk inom nästan alla arter och bestånd. Det är ekologisk obalans mellan de olika fiskbestånden med ökning av t.ex. spigg medan andra arter successivt minskar. Detta är allvarligt, självklart för fiskets långsiktiga ekonomi och överlevnad, men lika allvarligt för havets ekologi och möjlighet att återhämta sig och kunna leverera viktiga ekosystemtjänster. I princip all ny forskning om sambanden mellan kommersiella fiskbestånd och eko- systemens utveckling, visar på att fisken har en stor roll i ekosyste- mens strukturer och funktioner. Ett exempel är att frånvaron av stor fisk i grunda kustnära områden ger motsvarande negativa effekter på ålgräs, kransalger och tång som övergödning, både på och längs . Ett koncentrerat uttag av ett fiskbestånd verkar kunna påverka sjöfåglars möjlighet att hitta föda och därmed möjligheten till lyckad häckning. Interaktionerna mellan bestånden av fisk i utsjö och kust verkar vara mer sammanlänkade än man trott. Förvaltningen av fiskresursen är därför en mycket viktig del av havsmiljöförvaltningen. Det är allvarligt att förvaltningen av fisk till större delen hanteras som en egen sektor, både inom EU och på Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Havs- och vattenmyndigheten bildades bl.a. för att integrera havsmiljöförvaltningen och hållbar förvaltning av fisk- resursen och för att åstadkomma en utvecklad och sammanhållen havsförvaltning som beskrev behövdes så tidigt som 2008.1 Frågorna har inte integrerats tillräckligt av regeringen och de är inte heller tillräckligt samordnade hos , även om samma kommissionär ansvarar för miljö- och fiskefrågor. Nödåtgärderna för torsk 2019 satte frågan på den politiska kartan inte minst hos flera kustlänsstyrelser i södra , där lands- hövdingarna pekade på behovet av en förändrad fiskförvaltning och användande av försiktighetsprincipen. Svenska yrkesfiskare är över lag mycket kunniga om havets eko- logi och har medverkat aktivt för att ta fram ett skonsamt och selek- tivt fiske. De medverkar även aktivt i utvecklingen av förvaltnings- former för hållbart fiske. Ett hållbart fiske är ett viktigt bidrag till livsmedelsförsörjningen. Det krävs omfattande insatser från, och ett bra samarbete mellan berörda myndigheter, fiskenäring och forsk- ning för att vända trenden för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och därmed nå ett långsiktigt miljö- mässigt, socialt och ekonomiskt hållbart fiske. 17.2Ekosystembaserad fiskförvaltning är en integrerad del av havsförvaltningen Som framgår av kapitlet om Ekosystemansatsen och ekosystembase- rad förvaltning, ska Miljömålsberedningen enligt tilläggsdirektivet analysera om det behövs ytterligare styrmedel och åtgärder för att på ett kostnadseffektivt sätt säkerställa en ekosystembaserad havs- förvaltning. I direktivet hänvisar regeringen vidare till att ekosystem- baserad fiskförvaltning kan integreras i arbetet med att nå miljö- kvalitetsmålen. Ekosystemansatsen är en av principerna för genomför- ande av EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP).