sou · H9B348d2 · 2021-06-01 00:00:00 — Andelarna har varierat något –2019. I figuren nedan redovisas en mer detaljerad branschvis fördelning7. Figur 13.1 Växthusgasutsläpp från arbetsmaskiner 1990–2019 inom olika användningsområden Sammantaget var utsläppen av växthusgaser från arbets- maskiner koldioxidekvivalenter (CO2e), varav från jordbruk , skogsbruk , industri- och byggsektorn (inkl. vägarbeten) 1 , fiskefartyg för yrkes- fiske , övriga (flygplatser, hamnar, m.m.) , kommersiella8 och offentliga verksamheter , hushåll , varav från snöskotrar och terränghjul- ingar och resten från gräsklippare m.m. 7Naturvårdsverket (2020a) s. 109. gräsklippning och snöröjning runt affärsverksamheter och lokaler. De totala utsläppen från snöskotrar och terränghjulingar var koldioxidekvivalenter , vilka återfinns inom både hushåll och jordbruk. Figur 13.2 Växthusgasutsläpp från arbetsmaskiner 2018, fördelat på maskintyp och sektorer Beräkningen av utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar från arbetsmaskiner görs med hjälp av en modell med statistik över antal arbetsmaskiner i olika branscher, deras åldersstruktur och omsätt- ning, specifika utsläpp och drivmedelsanvändning. Visst underlag uppdateras , annat mer sällan. Vid större uppdateringar av ingångsdata uppdateras även tidigare års utsläppsdata. Det är svårt att ge en generell bedömning som gäller alla typer av arbetsmaskiner, när det gäller var de största osäkerheterna i underlagsdata till model- len för beräkning av utsläpp finns9. Eftersom arbetsmaskinsstatistiken inte uppdateras utan modellberäknas blir framför allt fördelningen mellan olika branscher osäker. När de modellerade utsläppen från jordbruks- och skogs- bruk enligt utsläppsstatistiken jämförs med utsläppssiffror som kan 9Naturvårdsverket (2018). beräknats via statistik från Skatteverket10 hamnar utsläppsnivån enligt de två källorna ifrån varandra.11 Det finns tre huvudinriktningar och kombinationer av dem för att minska växthusgasutsläppen från arbetsmaskiner. En central åtgärd är energieffektivisering i arbetsmaskinen. En annan åtgärd är att övergå till långsiktigt hållbara förnybara drivmedel, exempelvis för- nybara gasformiga eller flytande drivmedel eller elektrifiering. Därutöver kan aktuellt arbetsmoment ändras eller helt utgå genom ändrad arbetsprocess. 13.3.1Ökad användning av förnybara drivmedel Reduktionsplikten ses som ett centralt styrmedel för att minska ut- släppen av växthusgaser. Reduktionspliktens nivåer är för diesel och för bensin och kommer öka, se vidare kapitel 7 och 8. Nuvarande undantag från energi- och koldioxidskatt, som har på flytande biodrivmedel, bedömer utred- ningen att vi sannolikt inte kommer kunna behålla. Utvecklingen framöver om även rena och höginblandade driv- medel ingår i reduktionsplikten medför att effekten uteblir på de samlade växthusgasutsläppen av att använda rena och höginblandade flytande drivmedel inom de sektorer som omfattas av reglerna för användning av reduktionspliktigt drivmedel. Av detta skäl ser utred- ningen att det kan bli svårt att förorda användning av rena och höginblandade flytande drivmedel i de arbetsmaskiner som omfattas av reduktionsplikten. Därmed ökar motiven för elektri- fiering då det generellt även innebär högre verkningsgrad i motorer och mindre behov av såväl fossila som förnybara bränslen. 10Återbetalning pga. skattenedsättning. 11Modellen har byggts upp med underlag från framför allt större undersökningar /2007 och senare undersökningar. Kalibrering av modellen har därefter genomförts. Beräkningen av de årsvisa utsläppen görs genom att modellen körs efter att den inrapporterade totala mängden drivmedel som sålts i landet det aktuella året fördelas mellan vägfordon, andra transportslag och arbetsmaskiner. Se vidare (2018). 13.3.2Ökad energieffektivisering i arbetsmaskiner Inom samtliga sektorer finns möjligheter till energieffektivisering genom effektivare förbränningsmotorer (högre verkningsgrad) och genom ändrade arbetsrutiner för maskinen så att den når en högre verkningsgrad för arbetsmoment. Möjligheterna till energieffektivi- sering skiljer mellan sektorerna. Ytterligare ett alternativ för vissa sektorer är att byta motor till en elmotor, vilken har högre verkningsgrad än en förbränningsmotor. En elmotor har betydligt högre verkningsgrad än en förbrännings- motor och produktionen av el i och i vårt närområde medför förhållandevis låga utsläpp av växthusgaser per energienhet. Nack- delar med eldrift jämfört med förbränningsmotorer är en högre investeringskostnad för flertalet större maskiner som kräver batteri, en begränsad energimängd kan lagras i batterier och att det krävs strömförsörjning i anslutning den plats eller de platser där arbets- maskinen verkar. Strömförsörjning behövs antingen för direkt el- drift från elnätet eller för laddning av batterier. Längst har elektri- fieringen kommit hos handhållna maskiner som används av privat- personer och i gruvnäringen där även arbetsmiljöskäl och kostnader för ventilation av förbränningsgaser drivit på utvecklingen. En vari- ant av elektrifiering är hybriddrift med eller utan möjlighet till ladd- ning från nätet. Vid hybriddrift kan elmotorn bistå vid effekttoppar så att en högre verkningsgrad sammantaget erhålls. Vätgas är ett sätt att lagra energi för att senare omvandla energin via bränsleceller till el för elmotordrift. Om vätgasen produceras med fossilfri el blir växthusgasutsläppen mycket små. Inom flera branscher finns en potential till energibesparing och där- igenom minskade växthusgasutsläpp genom ändrade produktions- system. Energibesparingar kan ske genom förbättrade logistiklös- ningar, automatisering, digitalisering och ändrade produktions- metoder. På detta sätt kan transporter och användning av arbets- maskiner för vissa moment undvikas, eller begränsas, exempelvis vid masshantering i bygg och anläggningsbranschen. Dessa förändrade arbetssätt kan minska både behovet av arbetsmaskiner och höga effektuttag från dem. 13.4Branschernas arbete för omställning Genomgången nedan görs främst för de branscher som enligt utsläppsstatistiken står för de den största användningen av fossila drivmedel, dvs. arbetsmaskiner inom jordbruk, skogsbruk, bygg- och anläggning, inklusive infrastruktur och bergmaterial samt övrig tillverkningsindustri. Underlagen är hämtade från branschernas fossilfria färdplaner för ökad konkurrenskraft och texterna foku- serar på arbetsmaskiner. Genomgång görs även översiktligt för de sektorer i utsläppstatistiken som har utsläpp från arbetsmaskiner men ingen färdplan, exempelvis inom offentlig sektor och hushåll. Enligt lantbruksbranschens färdplan för fossilfri konkurrenskraft12 ska branschen vara fossilfri både vad gäller drivmedel, torkning och värme till 2030 och omställningen ska ske med in- hemska fossilfria alternativ i form av fastbränslen, biogas, biodiesel, etanol, el m.m. I färdplanen framförs reformer som politiken behöver genom- föra för att lantbruksbranschen ska kunna bli fossilfri, bland annat följande: –att det införs en premie som ska ge jord- och skogsbrukare samma ersättning som via dagens dieselskatteåterbetalningssystem. –stimulansåtgärder för inhemsk produktion av hållbart förnybara drivmedel. –mer forskning och resurser om hur nya rön ska tillämpas och fungera i företagen. –fortsatt skattefrihet för biodrivmedel. 12Fossilfritt – Lantbruksbranschen (2020). Skogsnäringens färdplan för fossilfri konkurrenskraft13 innehåller, vid sidan av en vision om att branschen ska kunna medverka till ut- vecklingen av en växande bioekonomi som bidrar till omställningen till fossilfrihet i stort i samhället14, även en målbild om hur bransch- ens egen användning av fossil energi ska kunna fasas ut. Enligt mål- bilden ska arbetsmaskinerna som används inom skogsindustri och i skogsbruket inte använda fossila drivmedel 2030. Branschen bedömer att ökad elektrifiering är ett alternativ för omställningen till fossilfrihet hos arbetsmaskiner som används i industrianläggningar och för delar av transporterna på väg. För att fasa ut fossila drivmedel från skogsmaskiner behövs främst biodriv- medel. Ny teknik för ökad automatisering och tillämpning av digital teknik används redan för att sänka kostnaderna för bland annat driv- medel vid exempelvis arbete med skogsmaskiner men här finns ytterligare potentialer. I färdplanen framförs reformer som politiken behöver genom- föra för att branschen ska kunna bli fossilfri, bland annat följande: –undanröja osäkerheten kring synen på skogsbruk, kring skatter och avgifter kopplade till biobaserade produkter, transporter med mera –ökad statlig finansiering av forskning och innovation. Ett hinder för att branschen ska kunna uppfylla målbilden om att fasa ut användningen av fossila drivmedel till 2030 är att biodriv- medel är dyrare än sina fossila alternativ när de används inom skogs- bruket. Det förklaras främst med att skogssektorn liksom jord- brukssektorn ges en återbetalning av energi- och koldioxidskatten på diesel vilket gör höginblandade biodrivmedel dyrare än sina fos- sila alternativ i dessa branscher. 13Fossilfritt – Skogsnäringen (2018). 14Som en del i bidraget till en växande bioekonomi ska branschen kunna öka produktionen av biodrivmedel till 2030 från nuvarande nivå på . 13.4.3Omställning i bygg- och anläggningssektorn Ifärdplanen från bygg- och anläggningssektorn15 är visionen att hela värdekedjan kopplad till byggande och användning av byggnader ska nå klimatneutralitet och att utsläppen ska halveras till 2030. Färdplanen har därmed ett konsumtionsperspektiv snarare än ett territoriellt perspektiv, dvs. målbilden omfattar även klimatpåverkan som kan uppstå längs värdekedjan utanför gränser. I färdplanen framförs reformer som politiken behöver genom- föra för att branschen ska kunna bli fossilfri, bland annat följande. –Inför ambitiösa, långsiktiga och förutsägbara lagkrav för bygg- och anläggningssektorn utifrån klimatmål, för att möj- liggöra nödvändiga investeringar för omställning med bibehållen eller stärkt konkurrenskraft. –Ta fram en strategi och åtgärdsplan i samråd med marknadens aktörer för tillgång och distribution av hållbara och fossilfria bränslen till bygg- och anläggningssektorn. –Använd offentlig upphandling som en motor i klimatomställ- ningen. Stärk kompetensen om Lag om offentlig upphandling () hos offentliga upphandlare och säkerställ så att uppfölj- ningen är lika skarp som upphandlingskraven. Bygg- och anläggningssektorns färdplan är främst inriktad mot att bidra till att begränsa byggnadernas klimatpåverkan, allra främst ut- släpp från tillverkningen av de byggmaterial som ger upphov till störst utsläpp av växthusgaser, dvs. betong och stål. I färdplanen konstateras att effektiva logistiklösningar, elektri- fiering samt val av och utveckling av hållbara biodrivmedel också är viktiga aspekter för att minska byggskedets klimatpåverkan. Det exemplifieras med att ställer krav på att reducera klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv i investerings- och under- hållsprojekt samt vid upphandling av materiel till järnvägen. utvecklade även tillsammans med storstäderna klimatkrav på material med betydande klimatpåverkan som cement, betong och armeringsstål samt på drivmedel. 15Fossilfritt – Bygg- och anläggningssektorn (2018). bergmaterialindustri (SBMI) är branschorganisationen för producenter och leverantörer av bergmaterial samt de företag som på annat sätt arbetar i branschen. Branschens målbild är att ska bergmaterialindustrins utsläpp av växthusgaser från produk- tionsprocesser minskat jämfört med nivå och är branschen helt fossilfri och till stora delar automa- tiserad eller fjärrstyrd. I färdplanen framförs reformer som politiken behöver genom- föra för att branschen ska kunna bli fossilfri, bland annat följande. –Offentlig upphandling bör vara drivande genom att ställa högre klimatkrav än privata beställare. En ny inköpsstrategi från Trafik- verket med flera kan bli utvecklingsdrivande. –Stärka kompetensen om hos offentliga upphandlare och säkerställ så att uppföljningen är lika skarp som upphandlings- kraven. –Elektrifiering är inte lämpligt överallt. En välfungerande marknad för biobränslen behöver säkras. –Skapa demonstrationsarenor för framtidens industri, t.ex. upp- muntra produktion och teknikutveckling så att nya råvaror kan användas – till exempel vätgas från solceller. –Behovet av styrmedel i form av investeringsbidrag, t.ex. Klimat- klivet. –På internationella arenan föreslår branschen EU-lagstiftning kring miljöklassning av arbetsmaskiner där även utsläpp av klimatgaser och energieffektivitet ska ingå. 13.4.5Omställning i gruv- och mineralnäringen I färdplanen från gruv- och mineralbranschen konstateras att ett av de viktigaste spåren mot fossilfrihet är elektrifiering.16 Branschen har kommit långt med att byta dieseldrivna maskiner till eldrivna och digitalisering driver effektivisering och optimering, vilket minskar den totala energi- och bränsleåtgången. Med hjälp av biodrivmedel 16Fossilfritt – Gruv- och mineralbranschen (2018). i tillämpningar där el inte kan användas, bedöms maskiner och interna transporter vara fossilfria inom gruv- och mineral- industrin. I färdplanen framförs reformer som politiken behöver genom- föra för att branschen ska kunna bli fossilfri, bland annat följande. –Helhetssyn i politiska beslut för att till exempel undvika styr- medel som suboptimerar konkurrenskraft och försvårar fossil- frihet –förutsättningar för tillgång till fossilfri el med låg systemkostnad och hög tillförlitlighet –tillgång till biobränsle till konkurrenskraftigt pris och strategisk allokering av biomassa –FoU inom bland annat batterilösningar och vätgas. ISkidanläggningsbranschens färdplan för fossilfri konkurrenskraft17 anges målet att ska branschen erbjuda skidåkning med fossilfri drift av skidanläggningarna. står drivmedel till pist- maskiner och snöskotrar för av den totala klimatpåverkan från SLAO:s medlemmars kärnverksamhet och från snötillverkning. Inom kärnverksamheten finns till viss del tekniken för omställning tillgänglig för pistmaskiner. Be- gränsningen ligger i att det inte finns fossilfria bränslen till snö- skotrar och terrängfordon och att eldrivna snöskotrar ännu inte är i full produktion. Uppmaningar till politiken med koppling till arbets- maskiner är bland annat: –Säkra en väl fungerande marknad för biobränslen –Fortsatt skattebefrielse för fossilfria drivmedel –Mer ambitiös reduktionspliktskurva så att investeringarna kom- mer i produktion. –Biodrivmedel bör ingå i all offentlig upphandling för att säkra större produktion 17Fossilfritt – Skidanläggningsbranschen (2020). –Bidrag till eldrivna snöskotrar, t.ex. ”Klimatklivet” och riktade bidrag –Ge och/eller i uppdrag att skapa ett inom snö och vinterklimat –Statlig riskavtäckningsfond bör utredas för investering i åtgärder som minskar klimat- och miljöpåverkan från pistmaskiner och snöskotrar. 13.4.7Hushållens arbetsmaskiner – ej färdplan Inom hushållssektorn används ett stort antal små arbetsmaskiner, främst bensindrivna förbränningsmotorer med låg effekt t.ex. gräs- klippare, andra trädgårdsredskap och motorsågar. De eldrivna maskinerna har fått ett förhållandevis stort genomslag . Hushållssektorn kännetecknas även av ett stort antal användare som driftstiden för respektive arbetsmaskin är jämförelse- vis kort. Detta leder både till att utbytestakten kan vara låg samt att driftskostnaden inte utgör en betydande utgift för användaren. De avgränsade ytorna och begränsade avstånden ökar möjligheterna för eldrift. Det finns även i relativt stor utsträckning elektri- fierade mindre arbetsmaskiner som kan konkurrera prismässigt med förbränningsmotordrivna alternativ. En del av arbetsmaskinerna som i hög grad används av hushållen är snöskotrar och andra terränghjulingar. Dessa drivs i hög grad med bensin. Dessa beräknas svara för koldioxidekvivalenter eller av de totala utsläppen från hushållens arbetsmaskiner. 13.4.8Arbetsmaskiner i offentlig sektor – ej färdplan I den offentliga verksamheten används arbetsmaskiner för skötsel av t.ex. parkmark och för snöröjning. Framför allt används traktorer och mindre verktyg liknande de som används i hushållssektorn. För snöröjning används hjullastare och traktorer vid sidan av lastbilar. Många av de företag som utför t.ex. snöröjning är under andra delar av året aktiva i entreprenadsektorn och jordbruket.18 18WSP (2017). Vad som skiljer offentliga verksamheter från de andra sektorerna där samma typ av maskiner används, exempelvis jordbrukssektorn och hushållssektorn, är att kommuner och myndigheter utgör en tydlig beställare. I offentlig verksamhet kan det även finns möjlig- heter att genom riktad finansiering tillhandahålla infrastruktur i form av exempelvis laddinfrastruktur. Offentlig upphandling kan påverka marknadsutvecklingen även på detta område, vid sidan av bygg- och anläggningssektorn. Flera kommuner och myndigheter ställer krav eller har miljökriterier vid anbudsvärdering av tjänster med arbetsmaskiner. 13.4.9Övriga (flygplatser hamnar mm) – ej färdplan Utsläppen av växthusgaser från arbetsmaskiner inom sektorn ”övriga” (hamnar, flygplatser mm) beräknades vara omkring koldioxidekvivalenter. Flygplatser och hamnar drivs i flera fall av bolag som ägs av staten eller kommuner. Genom det offentliga ägandet av bolagen kan det offentliga påverka upphand- lingar och de arbetsmaskiner som används inom anläggningarna. Exempelvis har Swedavia19 målet att ha nollutsläpp av koldioxid från den egna verksamheten på vid utgången av 2020. 13.5Incitament och hinder för omställning En minskning av utsläppen av växthusgaser från arbetsmaskiner kan åstadkommas genom att ersätta förbränningsmotordrivna maskiner med elektrifierade20 och mer effektiva sådana, genom användning av förnybara gasformiga och flytande drivmedel21 och genom att effek- tivisera användningen, t.ex. ändrade arbetsmetoder. Ett övergripande hinder för att minska växthusgasutsläppen genom elektrifiering är den nuvarande prestandan och inköpspris för dessa maskiner. Även bristande utbud är ett hinder, dvs. i vissa fall finns inte eldrivna arbetsmaskiner som klarar det arbete som ska ut- 19Swedavia (2020). Hämtat från Webb . 20Med elektrifierade fordon avses fordon med batterielektrisk drift, som kan laddas stationärt eller dynamiskt. Även fordon med bränsleceller kan finnas med som teknikalternativ. 21Med förnybara gasformiga och flytande drivmedel avses biodrivmedel och olika typer av syntetiska drivmedel (vätgas, elektrodrivmedel) som kan användas i förbränningsmotor. För helt eldrivna arbetsmaskiner krävs även infrastruktur för elanslutning vid direktdrift eller för laddmöjlighet av batterier i arbetsområdet. För flertalet arbetsmaskiner, som kräver hög effekt i områden som saknar el för eller där kostnaderna för nytt eller förstärkt elnät för direktdrift eller laddning av batterier, kommer hållbara förnybara bränslen behövas under åtminstone de närmaste 10–20 åren. Exempel på områden där det kan bli svårt att elektrifiera arbetsmaskiner är inom jord- och skogsbruk. På kan san- nolikt en betydande del av dessa arbetsmaskiner drivas med el från exempelvis bränsleceller. Myndigheter och kommuner kan spela en avgörande roll för att påskynda eldrift genom krav på egen maskinpark och vid offentlig upphandling av entreprenader. Ett centralt område för att ytterligare påskynda omställningen till arbetsmaskiner utan eller med mycket små utsläpp av växthusgaser är ytterligare stöd till forskning, utveckling, demonstration och mark- nadsintroduktion (FUDM). FUDM kan förbättra incitamentstuk- turen och bidra till att överbrygga ett antal hinder, framför allt genom att finansiera projekt som har som syfte att reducera kostnaden för teknikutveckling och bidra till att minska osäkerhet kring använd- ning av ny teknik. Identifierade hinder för introduktion av ny teknik inkluderar brist på information, merkostnad för ny teknik och risk- aversion. Tilläggas bör dock att tillverkningen av tyngre arbets- maskiner i är begränsad och att majoriteten av arbetsmaskin- erna på marknaden produceras och utvecklas av utländska bolag. Vikten av att staten vidtar åtgärder för att göra det mer ekono- miskt attraktivt att använda förnybara drivmedel för att klara branscherna uppställda klimatmål lyfts exempelvis fram i de olika branschernas ”Färdplaner för fossilfri konkurrenskraft”. Flera av färdplanerna lyfter även att krav behöver ställa av upphandlande myndigheter och andra beställare på att arbetsmaskiner och trans- porter drivs med förnybara drivmedel. Behovet av stöd till forsk- ning, utveckling, demonstrationsprojekt och marknadsintroduktion (FUDM) lyfts även fram för att främja omställningen till fossilfrihet för arbetsmaskiner. Som genomgången i avsnitten om Färdplaner för fossilfri kon- kurrenskraft pekar mot finns det inom vissa branscher och för en ökande andel maskintyper alternativ som gör det möjligt att skifta från förbränningsmotor till att använda elmotor, hybridlösningar eller drift med bränsleceller i allt större utsträckning, framstår biodrivmedel som det främsta alternativet och medellång sikt. På lång sikt kan vätgas med bränsleceller eller elektrobränslen bli betydelsefulla för att klara omställningen i stora arbetsmaskiner som bland annat verkar utan närhet till infrastruktur för laddning. Den snabba tekniska utvecklingen på området digitalisering och automatisering gör det också möjligt att nå en allt högre energi- och resurseffektivitet när arbetsmaskinerna används. Även inom branscher där elektrifiering och hybridisering växer fram som alternativ ställs det upphandlingskrav och görs åtaganden av företag som leder till en ökad användning av bio- drivmedel utöver den som redan följer av reduktionsplikten. Det finns även andra skillnader mellan de olika branscherna eller marknaderna där arbetsmaskiner används som gör att incitamenten för omställning kan behöva se olika ut. Arbetsmaskiner inom bygg- och anläggningsbranschen och de som används av den offentliga sektorn skiljer sig exempelvis från övriga branscher i och med att där finns en tydlig beställar-utförarrelation där beställaren ofta är en offentlig verksamhet.22 Teknikernas mognadsgrad inom olika om- råden påverkar också motiven för vilka styrmedel som kan vara aktuella. För många större arbetsmaskiner är det troligt att lång- siktigt hållbara förnybara drivmedel snarare än el kommer vara den huvudsakliga energikällan vid utfasning av fossila drivmedel . För att få ett bredare genomslag för elektrifierade arbetsmaskiner krävs sammanfattningsvis incitament så att: •maskinerna finns på marknaden och kan utföra det arbete som förväntas av dem •maskinerna prismässigt vid inköp och drift ekonomiskt kan konkurrera med förbränningsmotordrivna maskiner •planering för elektrifiering och att tillräcklig effektförsörjning finns på plats för drift eller laddning av batterier •eldrift via bränsleceller utvecklas och får en marknadsintroduk- tion. 22WSP (2017). 13.6Befintliga styrmedel, behov av utveckling och förslag på nya styrmedel Omställningen till fossilfria drivmedel i arbetsmaskiner behöver samordnas med omställningen inom EU. Det är viktigt att behovet av omställning till fossilfrihet av arbetsmaskinerna lyfts upp på dag- ordningen, bland annat så att krav på energieffektivisering och elektrifiering av arbetsmaskiner införs och att ekonomiska styr- medel införs för att bland annat fartyg för yrkesfiske omfattas av koldioxidprissättning på bränsle. De befintliga nationella styrmedlen, med aviserad inriktning, som har störst potential att minska arbetsmaskinernas utsläpp av växt- husgaser i närtid är reduktionsplikten. Därutöver kommer kraftigare styrning via statligt stöd och genom offentlig upphandling driva på utvecklingen mot elektrifiering. Nedan redovisas förslag utveckling av befintliga styrmedel samt nya styrmedel som bör övervägas för att underlätta utfasning av fossila drivmedel . 13.6.1Reglering av arbetsmaskiners utsläpp inom EU