sou · H9B385d2 · 2021-10-28 00:00:00 — Vägar till ett tryggare samhälle Vägar till ett tryggare samhälle Samhällets förmåga att ge stöd och skydd åt brottsutsatta SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 1 Samtida och framtida kriminalpolitiska 1.1Trygghetsberedningen – en arena för diskussion och dialog mellan ledamöter och experter............................. 1.2Uppdraget att skapa förutsättningar för en brett förankrad och kunskapsbaserad kriminalpolitik ................... 1.2.1En kriminalpolitik som är brett förankrad på flera sätt ............................................................... 1.2.2En kunskapsbaserad kriminalpolitik med utrymme för ideologi och värderingar ................... Kommitténs arbete med att identifiera En långsiktig kriminalpolitik.................................................. 2.2En brett förankrad kriminalpolitik som tar hänsyn till lokala variationer ............................................................... Olika utmaningar i stad och land............................ 2.2.2Förtroendet för rättsväsendet behöver upprätthållas i hela samhället .................................. 2.3Fortsatt internationalisering av samhället Fortsatt digitalisering av samhället och brottsligheten ........ karaktär och skapar därmed också nya Internet en arena för hat, hot och kränkningar..... Omfattande utmaningar i socialt utsatta områden............... 2.5.1Dödligt våld och skjutningar med koppling till kriminella miljöer............................................... Mäns våld mot kvinnor .......................................................... Våld i nära relation .................................................. Barns och ungas delaktighet och utsatthet för brott............ Barn och ungas delaktighet i brott......................... Barn och unga är en brottsutsatt grupp ................. 2.8Ekonomisk och organiserad brottslighet riktad mot 2.9.1CAN spår en ökning av bruket och pekar på behovet av en effektiv vård och att narkotikapolitikens effekter utvärderas................. 2.9.2Den narkotikarelaterade dödligheten har minskat men är alltjämt högre än i andra 2.9.3Över hälften av klienterna i Kriminalvården har problem med missbruk av narkotika både före och efter frihetsberövandet ............................ 2.9.4Narkotikahandeln pekas ut som ett stort problem i utsatta områden och har stark koppling till gängskjutningar.................................. 2.9.5Narkotikabruk ökar risken att begå och utsättas för brott .............................................. Förändringar i extremistmiljöerna ......................................... Hur utmaningarna ska prioriteras bestäms av både ideologiska värderingar och kunskap..................................... Riskfaktorer för brott och förklaringar till brottslighetens utveckling och fördelning ..................... Perspektiv på brottslighetens utveckling............................... Förändringar i kontroll- och Alkoholkonsumtion och brottslighet .................... 3.2Perspektiv på brottslighetens omfattning Strukturella socioekonomiska faktorer .................. 3.2.2Social desorganisation och brottslighetens 3.2.3Allmänprevention och moralbildning genom Riskfaktorer för brott på individ- och gruppnivå ................. Ålder och brott ........................................................ Psykisk ohälsa och beroendeproblematik ............ Kön och brott ........................................................ Gäng- och nätverksbaserad våldsbrottslighet ...... Mäns våld mot kvinnor ......................................... Brottslighetens struktur och utveckling ...................... 4.1Brottslighetens utveckling – en historisk tillbakablick på stöld och misshandel........................................................ Utvecklingen av misshandel och stöldbrott ........ 4.2Den kända brottslighetens utveckling med fokus 4.2.2Utvecklingen av anmälda brott och lagförda 4.3 Den kända brottslighetens struktur /2020 ............. 4.4.1Kvantitativa prognoser baserade på den 4.4.2Tidigare prognoser över brottslighetens utveckling på lång sikt utifrån 4.5 Sammanfattande avslutning ................................................. 4.5.2Brottslighetens utveckling med fokus Brottsutvecklingen på såväl kort som lång sikt... Vad är trygghet? Hur kan man mäta otrygghet och oro?............................... Vem är trygg och vad påverkar? Kvinnors otrygghet ett väl etablerat mönster ..... 5.3.2Otrygghet och skillnader i Områdesmässiga skillnader i rädsla för brott...... 5.3.4Vilken är relationen mellan trygghet Oro att själv utsättas för olika former av brott ... Otrygghet och internet......................................... Oro för närstående en vanlig form av oro ........... 5.4Otrygghet får konsekvenser både på individ- 5.4.1Konsekvenser av oro för brott enligt NTU och skolundersökningen om brott ....................... Utveckling av otrygghet i olika Utveckling av otrygghetens konsekvenser .......... Jämförelser med andra länder............................................... 5.7Sammanfattande diskussion om kriminalpolitiska Kvinnors och flickors otrygghet .......................... Otrygghet i socialt utsatta områden..................... Särskilt yttrande volym 1 .................................................. 2 Samhällets förmåga att ge stöd och skydd Definition av begrepp ........................................................... 6.2Samhällets skyldigheter gentemot brottsutsatta vilar på internationella avtal .......................................................... 6.3Flera olika aktörer har ansvar för stöd till och skydd av brottsutsatta i ....................................................... Att ge brottsutsatta stöd är viktigt av flera skäl.................. Särskilt utsatta och särskilt sårbara brottsoffer................... Vissa grupper utsätts mer än andra....................... Sårbarhet bestäms av flera faktorer ...................... 6.5.3Stöd till brottsoffer påverkas av samhällets 6.6 Konsekvenser av brott .......................................................... Konsekvenser av brottsutsatthet bland unga....... Samhällets stöd och skydd till brottsutsatta ................ stöd till brottsutsatta och deras anhöriga.. stöd till unga brottsutsatta.......... Fler brottsoffergrupper kan behöva stöd ............ 7.1.3Kvalitetssäkring och uppföljning av brottsofferstöd är under 7.2Hälso- och sjukvårdens har en viktig roll i att uppmärksamma och behandla konsekvenserna 7.3Myndigheter i samverkan för att öka upptäckten 7.4Samtalsstöd och stöd via chatt från organisationer Ekonomisk kompensation till brottsutsatta personer ....... stöd och skydd till brottsutsatta......... om stöd till brottsoffer ......................................... 7.6.2Polismyndighetens förmåga att bedöma risk och förebygga upprepad utsatthet ....................... 7.6.3Polismyndighetens arbete med tekniskt skydd 7.7 Skydd till brottsutsatta genom kontaktförbud................... Fyra typer av kontaktförbud ................................ 7.7.2Skillnader i landet avseende andelen beviljade Överträdelser av kontaktförbud .......................... 7.7.4Myndigheterna pekar på utvecklingsområden i hur lagen om kontaktförbud tillämpas .............. 7.8 Skydd till brottsutsatta genom skyddade boenden............. Tillgången till skyddat boende är överlag god ..... Skyddat boende som insats från ... 7.8.3Tillgängligheten har ökat men för vissa grupper saknas tillgången till skydd ............ Stadigvarande boende en viktig målsättning ........ 7.8.5Integritet, trygghet, säkerhet och rättssäkerhet på skyddade boenden............... Kvalitetssäkring, uppföljning och tillsyn ............. Barns situation i skyddade boenden ..................... 7.9Resultat från Brås kortanalyser om stöd 7.9.1Sannolikheten att erbjudas ideellt stöd påverkas av olika faktorer...................................... 7.9.2Vissa uppger att de behövt stöd som inte funnits att tillgå...................................................... 7.9.3Andelen som uppger att de behövt stöd som inte funnits att tillgå har ökat ................. Samhällets ansvar i relation till brottsutsatta under 8.1Brottsutsattas erfarenheter av rättsväsendet – resultat Brottsutsattas erfarenheter av polisen.................. 8.1.2Erfarenheter av polisen skiljer sig mellan olika Information och delaktighet i rättsprocessen ..................... Gott bemötande avgörande för känslan av upprättelse ...... Digitalt bemötande och möjlighet att följa ärenden digitalt är under utveckling..................... Barns rättigheter och särskilda behov i rättsprocessen....... Vittnesstöd och vittnesskydd............................................... Säkerhet och trygghet i domstolarna ................... 8.6.4Kriminalvårdens ansvar för att skydda förhörspersoner som avtjänar straff i anstalt....... Stärkt sekretess av vittnens personuppgifter....... 8.7En utveckling mot allt fler stora brottmål föranleder diskussion om brottsutsattas upprättelse Kommitténs överväganden och förslag........................ 9.1Kunskapen om brottsutsattas behov och samhällets insatser behöver utvecklas.................................................... 9.2Behov av samlad kunskap om och utveckling av kommunernas brottsofferstöd ........................................ 9.2.1Kartläggning av kommunernas arbete 9.2.2Socialtjänstens brottsofferstöd bör utvecklas genom nationell vägledning.................................. 9.3Polismyndighetens information till brottsutsatta behöver utvecklas för att nå fram ........................................ brottsutsatta bör utvecklas och bli mer brottsutsattas personuppgifter kan underlättas .. 325 Uppdraget om att förstärka 10.2.2Uppdragen till att kartlägga, följa upp och ge vägledning avseende kommunernas brottsofferarbete arbete ............... 10.2.3Uppdragen till att utveckla Konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet............................................ Utredningens externa kontakter.................................. Enligt kommitténs direktiv ska ett brottsofferperspektiv genomgående beaktas i analyser av kriminalpolitiska utmaningar och i arbetet med att identifiera behov av åtgärder. •utifrån kommitténs bedömning av kriminalitetens utveckling i den första delen av uppdraget analysera vilka konsekvenser utvecklingen kan få vad gäller vem som blir utsatt för brott, var och på vilket sätt •bedöma i vilken grad det finns förmåga hos berörda aktörer i samhället att ge relevant stöd och skydd. Kommitténs utgångspunkter och förslagen i korthet I den första volymen av delbetänkandet beskrivs brottlighetens struktur och utveckling , och i dessa redogörelser belyses även utsattheten för brott i olika grupper i samhället. I denna andra volym har kommittén gjort en genomlysning av samhällets ansvar för och arbete med att ge information, stöd och skydd till personer som utsatts för brott. Redovisningen berör även frågor om samhällets stöd till och skydd av vittnen. Frågor som rör brottsutsattas rättigheter hanteras på flera olika nivåer i samhället och av många olika aktörer. Att många aktörer utför brottsofferstödjande arbete gör området svårnavigerat för både brottsutsatta och för dem som arbetar med dessa frågor. Mot denna bakgrund har kommittén lämnat övergripande förslag som ett led i att skapa en bättre överblick och ett mer sammanhållet och likvärdigt stöd till brottsutsatta. Kommittén lämnar följande förslag: 1Kommittédirektiven framgår i sin helhet i bilaga 1–3. •Brottsoffermyndigheten bör ges ett förstärkt uppdrag att, i samråd med andra berörda aktörer, systematiskt sammanställa och tillgängliggöra relevant kunskap på brottsofferområdet. •Socialstyrelsen bör ges i uppdrag att, i samråd med berörda aktörer, kartlägga kommunernas arbete med att erbjuda stöd och hjälp till den som utsatts för brott och dennes närstående. bör också ges i uppdrag att, i samråd med berörda aktörer, ta fram en utvecklad vägledning för att stödja kommunernas socialtjänster i det brottsofferstödjande arbetet. •Polismyndigheten bör ges i uppdrag att utveckla ett stöd som underlättar för medarbetare vid att uppfylla skyldigheten att lämna information till brottsutsatta. Vidare bör ges i uppdrag att utveckla den skriftliga information som skickas ut vid brottsanmälan i syfte att göra informationen mer relevant och anpassad till den enskilde. Slutligen föreslår kommittén att regeringen bör utreda förutsättningarna för att, med iakttagande av kraven på saklighet och opartiskhet, förmedla uppgifter om brottsutsatta. Samhällets stöd och skydd till brottsutsatta –i och utanför rättsprocessen Att bli utsatt för brott kan leda till olika negativa konsekvenser och ibland kan man som utsatt, eller som närstående, ha behov av stöd eller skydd från samhället. I detta delbetänkande görs en genomlysning av olika aktörers ansvar och arbete på brottsofferområdet. I delbetänkandet beskrivs det ansvar som kommunernas socialnämnder har för dem som vistas i kommunen. I detta ansvar ingår även att vid behov ge stöd till dem som utsatts för brott. Vidare beskrivs hälso- och sjukvårdens roll i att uppmärksamma och behandla konsekvenserna av brottsutsatthet, den myndighetssamverkan som bedrivs för att upptäcka våldsutsatthet och det brottsofferstödjandearbete som utövas av organisationer i civilsamhället. Brottsutsatta kan även ha rätt till ekonomisk ersättning, och i delbetänkandet redogörs för olika ersättningsformer: skadestånd, försäkringsersättning och brottsskadeersättning. Delbetänkandet beskriver även brottsofferarbete, t.ex. när det gäller att infor- mera brottsutsatta om möjligheten till stöd vid anmälan av brott. Vidare beskrivs ansvar för att göra riskbedömningar och tillhandahålla tekniskt skydd för att förhindra upprepad utsatthet. Andra former av skyddande insatser som samhället tillhandahåller, och som beskrivs i delbetänkandet, är kontaktförbud och skyddat boende. I delbetänkandet beskrivs också samhällets arbete för att tillgodose brottsutsattas rättigheter under rättsprocessen. Inledningsvis redogörs för resultat från den Nationella trygghetsundersökningen om brottsutsattas erfarenheter av rättsväsendet. Frågor om information, delaktighet och bemötande under rättsprocessen tas därefter upp samt barns särskilda behov i rättsprocessen. Härutöver redogörs även för det arbete som syftar till att ge stöd och skydd till vittnen. Här beskrivs t.ex. det arbete som bedriver tillsammans med för att det ska finnas vittnesstöd vid alla tingsrätter och hovrätter i landet. Vidare beskrivs den vittnesstödjande verksamheten som Brottsofferjouren bedriver. arbete med säkerhet och trygghet i domstolarna samt och Kriminalvårdens arbete med vittnesskydd är andra frågor som behandlas i denna volym. Utredningens överväganden och förslag För att minska brottsligheten och öka tryggheten krävs, utöver ett effektivt brottsbekämpande och förebyggande arbete, även ett rättssäkert stöd och skydd till den som drabbas av brott. Att information, stöd och skydd till brottsutsatta och vittnen fungerar, såväl under rättsprocessen som i övrigt, kan bidra till att minska de negativa konsekvenserna av brottsutsatthet. Det kan också bidra till att ge upprättelse för den som drabbats och öka förtroendet för samhället. Det är i sammanhanget viktigt att den information som lämnas är anpassad till mottagaren och att det stöd och det skydd som erbjuds är relevant. Kriminalitetens utveckling kommer att påverka vem som blir utsatt för brott och på vilket sätt. De kriminalpolitiska utmaningar som kommittén har identifierat, och som beskrivs i volym 1, är därför relevanta även för utvecklingen av det brottsofferstödjande arbetet. Kommittén har diskuterat flera olika områden där det finns utvecklingsbehov och där det pågår arbete i utredningar eller i . I sitt fortsatta arbete avser kommittén att noga följa utvecklingen på dessa områden. Brottsofferperspektivet kommer att vara en integrerad del i kommitténs fortsatta arbete. I detta delbetänkande, volym två, har kommittén riktat in sig på övergripande frågor i syfte att bidra till en kunskapsbaserad brottsofferpolitik som är hållbar . Nedan följer en redogörelse av förslagen. Kommittén föreslår att ges ett förstärkt uppdrag att, i samarbete med andra berörda aktörer, systematiskt sammanställa och tillgängliggöra relevant kunskap på brottsofferområdet. I uppdraget bör ingå att föreslå en modell för regelbunden uppföljning av vilket stöd och bemötande brottsutsatta får från myndigheter och andra aktörer i samhället. Brottsofferpolitiken bör vara grundad i kunskap om brottsutsattas behov och om de insatser som samhället tillhandahåller. är expert- och kunskapsmyndighet på brottsofferområdet och arbetar för att främja brottsutsattas rättigheter samt uppmärksamma deras behov och intressen. Utöver Brottsoffermyndigheten finns flera andra myndigheter som tar fram kunskap på brottsofferområdet. Kommittén bedömer dock att kunskapen om brottsutsattas behov och vilket stöd som efterfrågas behöver öka och breddas t.ex. till att omfatta fler brottsoffergrupper. Kunskapen behöver även sammanställas, följas upp och spridas på ett systematiskt sätt. En gedigen kunskapsgrund bäddar för en god kompetensutveckling inom berörda myndigheter. Det finns flera bestämmelser som på olika sätt syftar till att stödja och skydda brottsutsatta och vittnen. Det gäller även ekonomisk kompensation för den som drabbats. Ansvaret är fördelat på flera olika aktörer. Många verksamheter ger också uppskattat och värdefullt stöd till personer som utsatts för brott och stöd under rättsprocessen. Kommittén kan dock konstatera att det är svårt att få en övergripande bild av hur de rättigheter som lagstiftningen uppställer för brottsoffer hanteras i praktiken. Det arbete som bedrivs följs inte alltid upp på ett systematiskt sätt, vare sig på nationell, regional eller lokal nivå. För att ta ställning till om samhället har förmåga att ge stöd och skydd till brottsutsatta behövs kunskap om vilka stöd- och skyddsbehov som olika grupper av brottsutsatta har. Att löpande följa upp de insatser som brottsutsatta får är viktigt för att få en bild av i vilken utsträckning samhället lever upp till de mål som satts upp. Samhällets aktörer måste ha förutsättningar att vidta relevanta och rättssäkra åtgärder som anpassas till den kunskap och de behov som identifieras. Kartläggning och utveckling av kommunernas arbete på brottsofferområdet Kommittén föreslår att ges i uppdrag att, i samråd med berörda aktörer, kartlägga kommunernas arbete med att erbjuda stöd och hjälp till brottsutsatta och dennes närstående. Utöver att kartlägga den information och de stödinsatser som erbjuds, bör uppdragen innefatta att kartlägga hur olika insatser följs upp samt att lämna förslag på hur olika insatser borde följas upp framöver. Kommittén föreslår också att ges i uppdrag att, i samråd med berörda aktörer, ta fram en utvecklad vägledning för att stödja kommunernas socialtjänster i det brottsofferstödjande arbetet. Vägledningen bör ta sin utgångspunkt i den ovan föreslagna kartläggningen av kommunernas brottsofferstödjande arbete. Kommunernas socialnämnder ansvarar för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver i de fall de utsatts för ett brott eller när en närstående utsatts för brott. För att veta i vilken mån kommunernas socialnämnder lever upp till sitt ansvar krävs, i ett första steg, samlad kunskap om vilket stöd och skydd som kommunerna erbjuder den som utsatts för brott och dennes närstående. saknas övergripande och systematisk kunskap om vilka brottsofferstödjande insatser som ges av och hur ofta olika insatser ges. Vägledningen för kommunerna i det brottsofferstödjande arbetet behöver också utvecklas och uppdateras. Vägledningen kan sedan utgöra grund för framtida uppföljande kartläggningar av kommunernas brottsofferstöd. Även om det brottsofferstödjande arbetet behöver anpassas till lokala problembilder och förutsättningar, bör samhället kunna erbjuda brottsutsatta stöd oavsett var i landet man befinner sig. Kommittén bedömer att ett förbättrat brottsofferstödjande arbete från socialtjäns- ten är ett första steg i att utveckla ett mer koordinerat och sammanhållande brottsofferstöd i samhället i stort. Genom att arbeta fram olika former av verksamhetsstöd skulle kommunernas brottsofferstödjande arbete kunna bli mer likvärdigt och mer tillgängligt för olika grupper i befolkningen. För att skapa förutsättningar för ett kunskapsbaserat och mer enhetligt brottsofferstöd i landet bör de insatser som erbjuds av även dokumenteras och följas upp. information till brottsutsatta bör utvecklas och bli mer situationsanpassad Kommittén föreslår att ges i uppdrag att utveckla ett stöd som underlättar för medarbetare vid att uppfylla skyldigheten att lämna relevant information till brottsutsatta. Härutöver föreslår kommittén att ges i uppdrag att utveckla den skriftliga information som skickas ut vid brottsanmälan i syfte att göra informationen mer relevant och anpassad till den enskilde. I uppdraget bör ingå att överväga behovet av ett verktyg för att bedöma vilket brottsofferstöd som den enskilda individen behöver. Ett sådant utvecklingsarbete bör ske i samråd med bl.a. och andra relevanta aktörer på området. Slutligen föreslår kommittén att regeringen bör utreda förutsättningarna för att, med iakttagande av kraven på saklighet och opartiskhet, förmedla uppgifter om brottsutsatta. En sådan utredning bör även omfatta frågor om sekretess och skydd av personuppgifter vid digital förmedling av kontaktuppgifter. har en avgörande roll i att säkerställa att brottsutsatta får den information de har rätt till vid en polisanmälan och under förundersökningen. Av granskning av effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta framgår att myndighetens ambition att ge information både muntligen och skriftligen inte uppnås fullt ut. Detta indikerar, menar , att både styrningen och stödet till medarbetare behöver utvecklas på detta område. Studier har också uppmärksammat att brottsutsatta önskar mer information, samt att informationen ska vara anpassad till olika ärenden. Ett stort antal medarbetare på olika tjänster inom kommer i kontakt med brottsutsatta och har därmed ett informationsansvar, vilket i sig utgör en utmaning för att säkerställa kvaliteten i informationsarbetet till brottsutsatta. Kommittén bedömer att det finns ett behov av att utveckla stöd till de medarbetare som har i uppgift att lämna information till brottsutsatta. Vidare bör myndighetens styrning utvecklas för att tydliggöra vilken information som olika medarbetare förväntas ge, på vilket sätt och när. Den skriftliga informationen som skickas ut till personer som polisanmält ett brott behöver utvecklas och anpassas till den enskilde i större utsträckning. Faktorer som kan vara relevanta att beakta är brottstyp, ålder och var i landet personen i fråga bor. ansvar att informera om vilket stöd som finns att tillgå för brottsutsatta är reglerat i förundersökningskungörelsen, men motsvarande reglering finns inte avseende ansvar att förmedla kontakten till olika stödverksamheter. Detta är däremot ett arbete som i viss utsträckning ändå genomför. Kommittén bedömer att det finns ett behov av att underlätta det arbete som görs av med att förmedla brottsutsattas kontaktuppgifter i syfte att ge tillgång till stödinsatser. På så sätt ökas också förutsättningarna för att fler brottsutsatta ska få situationsanpassad information om stöd. beslutade regeringen att inrätta en parlamentarisktrygghetsberedning. I kommitténs uppdrag ingår att identifiera vilka viktiga kriminalpolitiska utmaningar som samhället står inför (dir.2020:32).