sou · H9B373 · 2021-09-02 00:00:00 — innehåller vidare ett klimatmål för transportsektorn, som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (exklusive luftfart) ska minska med till 2030 jämfört med . Regeringen har därefter beslutat att klimatmålet för transportsektorn även ska utgöra ett transportpolitiskt etappmål (prop. 2019/20:1). För att ställa om till fossilfria transporter behöver åtgärder vidtas på flera plan. Regeringen beslutade om en klimat- politisk handlingsplan. Där utvecklas inriktningen för arbetet med att nå transportsektorns klimatmål till 2030 och det långsiktiga kli- matmålet till 2045 (prop. 2019/20:65). Regeringen bedömer att elek- trifieringen av vägtransporter är en viktig del för att sektorns klimat- mål ska kunna nås. Det finns möjligheter att ansöka om stöd för att bygga ut statisk laddinfrastruktur både för privat laddning, exempelvis hemma eller vid arbetsplatser, och för publik laddning. Regeringen har beslutat att ett nytt stöd ska införas så att statisk laddinfrastruktur för snabb- laddning längs större vägar ska byggas även på de sträckor där det inte är företagsekonomiskt lönsamt, men där det behövs för att nå en fullgod täckning i hela landet. Därutöver har regeringen beslutat att en klimatpremie för bland annat ellastbilar, elbussar och arbets- maskiner som drivs av el ska införas och att en elektrifieringskom- mission ska tillsättas för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet (prop. 2019/20:1). Regeringen kommer även att ta fram en nationell stra- tegi för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossil- oberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. I den nationella godstransportstrategin ”Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi” framgår att regeringen bedömer att elvägar kan bidra till att effekti- godstransporterna och minska utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar (dnr N2018/03939/TS). Regeringen uppdrog 2017 åt att utreda förutsättningarna för att elvägar ska kunna vara en del av det svenska transportsystemet (dnr N2017/ 06217/TS). redovisade därefter en nationell färdplan för elvägar (TRV ). Inom ramen för arbete med forskning och innova- tion tas demonstrationsanläggningar för elvägar fram. Syftet är att få kunskap om användande, byggande, drift och underhåll av elvägar. På utanför har Region testat en konduktiv teknik med strömavtagare som matar ner strömmen från en luftledning. På mellan och godsterminalen i testar en konduktiv teknik med en elskena i vägbanan som laddar fordonen under färd. Två nya demonstrationssträckor har uppförts . Konsortiet Smartroad demonstrerar en induktiv teknik för såväl gods som kollektivtrafik på en sträcka mellan och Visbys flygplats. demonstrerar en konduktiv lösning för kollek- tivtrafik i , under namnet Elväg Syd. I demonstrationsprojektet ingår även trådlös kommunikation mellan väg och fordon, en auto- matiserad betalningsmodell och en säkerhetslösning. Genom fastställelsen av den nationella planen för transportinfra- strukturen för perioden –2029 (dnr N2018/03462/TIF) beslu- tade regeringen att ska bygga och driftsätta en elväg som en pilotsträcka. tar nu fram väg- planer för en elväg på på sträckan –och väg 73 på sträckan –. genom- för fördjupade studier kring förutsättningar för att an- lägga elväg, som exempelvis krafttillförsel och teknik. Digitalisering och digital innovation Regeringen beslutade en digitaliseringsstrategi som anger in- riktningen för regeringens digitaliseringspolitik, som är ett hållbart digitaliserat (dnr N2017/03643/D). Det övergripande målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett digitalt teknikområde som utvecklas snabbt är artificiell intelligens (AI). Regeringen har därför tagit fram en nationell inriktning för AI, i vilken det framgår att behovet av digital infrastruktur ska beaktas så att de möjligheter som AI ger kan tas tillvara. Arbetet behöver fortsätta med att tillgängliggöra data som kan ut- göra en samlad infrastruktur för att använda AI på områden där detta tillför nytta. Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier (dir. 2018:85). Kommittén har tagit namnet innovation och etik (Komet). Den arbetar för att skapa goda förutsättningar för innovation och ökad konkurrenskraft som utvecklingen och spridningen av ny teknik sker tryggt, säkert och med ett långsiktigt samhälls- perspektiv. beslutade regeringen om en nationell strategi för sam- hällets informations- och cybersäkerhet (Skr. 2016/17:213). Huvud- syftena med strategin är att bidra till att skapa långsiktiga förutsätt- ningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. Strategin omfattar därmed hela samhället, det vill säga stat- liga myndigheter, kommuner och regioner, företag, organisationer och privatpersoner. Behovet av en utredning För att den tunga godstrafiken ska kunna elektrifieras i större skala bedömer regeringen att överföring av el till fordon under färd behöver möjliggöras. Regeringen har beslutat att inrätta en med uppdrag att påskynda elektrifieringen av transportsektorn (dnr I2020/02592). ska bland annat bidra till att påskynda investeringar i elvägar, belysa finansieringsfrågor, belysa hur el snabbt kan dras fram till väg samt effekter på elförsörj- ningen av att godstrafiken ställer om. Regeringen har därutöver uppdragit åt m.fl. att in- leda planering för en utbyggnad av elvägar längs det statliga vägnätet med det övergripande syftet att kraftigt minska utsläppen från tung vägtrafik så att klimatmålen och de transportpolitiska målen kan nås (dnr I2020/02590). Uppdraget innebär att ska upprätta ett förslag till en plan för samhällsekonomiskt lönsam elektrifiering av delar av det statliga vägnätet och med sikte på 2040. Vidare ska analysera var och till vilka elnät vägelen kan anslutas. ska därutöver redovisa bland annat trafikprog- noser för de fordon som väntas använda elen på vägarna och kostnads- beräkningar för utbyggnad av elvägar till 2033 och 2037. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . saknas regelverk för elvägar och det finns oklarheter kring om och hur befintlig lagstiftning, exempelvis väglagen (1971:948) och ellagen (1997:857), kan tillämpas för elvägar. regler för uttag av brukaravgifter, mätning av elanvändning och debi- tering av kostnader för den el som används på elvägen. För att möj- liggöra byggandet av elvägar behöver nödvändiga författningsförslag tas fram i dessa avseenden. Denna utredning, uppdrag att planera för en utbyg- gnad av elvägar och kompletterar var- andra. Då denna utredning, arbete med elvägar och har många gemensamma ut- vecklingsområden är det viktigt att de har en nära dialog med var- andra. Regeringen har därför beslutat att den särskilda utredare som ges i uppdrag att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras ska ingå i kommissionen. Det övergripande uppdraget att föreslå en reglering av elvägar En utgångspunkt ska vara att utbyggnad, vidareutveckling, drift och underhåll av statliga elvägar är ett statligt åtagande på samma sätt som ansvaret för annan statlig transportinfrastruktur. En ytterligare utgångspunkt ska vara att brukaravgifter ska tas ut för de fordon som använder el på en elväg. Vidare ska en utgångspunkt vara att elvägar är undantagna från koncessionsplikt enligt ellagen (1997:857). Utvecklingen av elvägar internationellt ska beaktas, däribland pågående samarbete med och inom ramen för innovationspartnerskap (dnr I2019/02362/US och N2017/ 06217/TS). Vidare ska standardiseringsarbete på EU-nivå och på internationell nivå som kan påverka elvägar, exempelvis arbetet inom de europeiska standardiseringsorganisationerna, och , beaktas. Samtliga analyser och förslag ska utgå ifrån att olika typer av el- vägsteknik kan komma att användas. Målsättningen ska vara att de författningsförslag som lämnas blir funktionsbaserade. Att en regel är funktionsbaserad innebär att regeln talar om vad som ska uppnås, men inte hur det ska uppnås. Det medför att det kan finnas flera olika lösningar för att uppfylla regeln. •analysera och beakta utvecklingen av elvägar internationellt, och •lämna författningsförslag som bedöms nödvändiga för att möjlig- göra byggande av elvägar och brukarfinansiering av drift och under- håll av elvägar i . Vad som utgör en väg framgår av väglagen (1971:948), vad som ut- gör en elektrisk anläggning framgår av elsäkerhetslagen (2016:732) och ellagen (1997:857) och vad som utgör nätverksamhet framgår av el- lagen. I elsäkerhetsförordningen (2017:218) anges hur begreppet elväg används i den förordningen. Det behöver dock analyseras och klar- göras hur en elväg ska definieras i den lagstiftning som föreslås och hur elvägar förhåller sig till den befintliga regleringen av vägar, elektriska anläggningar, elnät och elmarknad. Är till exempel den elektriska anläggning som vägen kompletterats med att anse som en väganord- ning? Vad som anses vara en väganordning har betydelse till exempel för om mark kan tas i anspråk med vägrätt och därmed vem som ska betala för marken, för hur vägområdet avgränsas och för vilken myn- dighet som ansvarar för tillståndsgivning. Enligt väglagen ansvarar väghållaren för byggande och drift av en väg. Enligt ellagen ansvarar innehavaren av en nätkoncession för de elanläggningar som krävs för att bedriva nätkoncessionen. Enligt elsäkerhetslagen ansvarar inne- havaren av en elanläggning för denna. I fråga om elvägar behöver det klargöras hur ansvarsfördelningen ska se ut mellan väghållare och nätägare. •föreslå hur en elväg ska definieras, •analysera i vilken utsträckning elvägar behöver regleras särskilt och hur den regleringen i så fall bör förhålla sig till befintlig regler- ing av vägar, elektriska anläggningar, elnät och elmarknad, •analysera och vid behov föreslå klargöranden av ansvarsfördelningen mellan väghållare och nätägare i fråga om elvägar, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska analysera hur en brukaravgift, inom den ram som EU- rätten sätter, ska kunna tas ut för de fordon som använder el på en elväg, samt vilka kostnader som bör utgöra underlag för avgiften. Utgångspunkten är att investeringar i transportinfrastrukturen för väg i regel sker med anslag på statens budget. Vid utformningen av en beräkningsmodell för brukaravgiften bör följande beaktas: statens kostnader för drift och underhåll, betalningsviljan hos brukare av en elväg och möjligheterna till en snabb och samhällsekono- miskt effektiv elektrifiering av transportsystemet som bidrar till att klimatmålen nås. För uttag av brukaravgifter krävs en metod för att beräkna den kostnad för drift och underhåll som brukaravgiften ska täcka. Ut- över brukaravgiften ska brukaren betala för det drivmedel som an- vänds. För att brukaren ska kunna betala för det drivmedel som används vid färd på elvägen krävs det ett effektivt system för att mäta vem som har använt el och hur mycket el som respektive fordon har använt. Vad avser både brukaravgifter och debitering av kostnader för drivmedel som används på elvägen krävs ett regelverk för för- farandet och ett system för tillträdeskontroll. Dessa delar, som är centrala för ett fungerande avgiftssystem, är i stor utsträckning beroende av varandra. Hur de olika delarna närmare bör utformas bör därför bedömas samlat. Även ansvarsfördelningen mellan de olika aktörer som kan ingå i avgiftssystemet, till exempel myndigheter, privata aktörer och brukare av en elväg, måste klargöras. Förhållandet till och utformningen av näraliggande avgifter och skatter, till exempel järnvägens banavgifter, samt relevanta befintliga ekonomiska stöd inom transportsektorn ska analyseras och beaktas. Även bestämmelserna i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska analyseras och beaktas, exempelvis när det gäller vem som är skattskyldig för den el som används på elvägar, i syfte att uppnå en administrativt enkel hantering av skatten i det nya för- farande som föreslås. Förslag på skatteområdet får inte lämnas. Möjligheten att få tillgång till de uppgifter som behövs för att hantera utformningen och uttaget av brukaravgifter ska beaktas även när det gäller utländska fordon. Vidare ska utredaren beakta hur olika typer av data bör hanteras så att systemet som helhet blir innovations- främjande och framtidssäkrat. Utredaren ska även beakta att staten bör ha tillgång till och rätt att samla in, dela och vidareutnyttja de data som användandet av elvägar genererar. Särskilt fokus ska läggas på säkerhet, innefattande god informationssäkerhet, skydd av säker- hetsskyddsklassificerade uppgifter, sekretess och integritetsskydd. Säkerhetsmässiga överväganden ska vara en integrerad del i arbetet från början. Vid utformningen av regelverket för avgiftsuttag och tillträde ska hänsyn tas till att de administrativa kostnaderna inte ökar mer än nöd- vändigt. och rådets direktiv /62/EG av den om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (eurovinjettdirektivet) är centralt inom om- rådet. Eurovinjettdirektivet är genomfört i svensk rätt genom bland annat lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg och lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Även genomföran- det av och rådets direktiv /944 av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv /27/EU kan behöva beaktas. Beroende på utformningen av avgiftssystemet kan även och rådets direktiv /520/EU av om driftskompa- tibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gräns- överskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala väg- avgifter i unionen bli tillämpligt. En analys som klargör om och i vilken utsträckning som olika direktiv omfattar elvägar behöver göras. Direktiv som omfattar elvägar måste sedan beaktas vid analysen av samtliga frågeställningar och vid framtagande av förslag. Även för- enligheten med och unionsrätten i övrigt be- höver analyseras. Regeringen har tidigare beslutat att en särskild utredare ska ana- lysera utformningen av ett nytt miljöstyrande system som ett alter- nativ till den nuvarande eurovinjettavgiften för godstransporter på väg. Systemet ska ha en utformning som kan bidra till att miljö- och klimatmålen nås, användas för uttag av skatt och bidra till förbättrad kontroll av att reglerna om yrkestrafiken följs. Utredaren av nytt miljö- styrande system för godstransporter på väg, ska även följa det på- gående arbetet kring utvecklingen av elvägar och i den utsträckning som det är möjligt analysera om ett avståndsbaserat system skulle kunna spela en roll i samband med tillträdeskontroll och debitering av kostnader för elvägar (dir 2020:38). •föreslå hur kostnaderna för drift och underhåll av elvägar med till- hörande uttagssystem bör fördelas så att avgiften för brukarna blir effektiv och ändamålsenlig, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas åt –avgifternas beräkning, och –vilka som ska betala brukaravgifter, •föreslå hur brukaravgifter kan tas ut och hur ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna i systemet, till exempel myndigheter, privata aktörer och brukare, ska se ut, •om olika tekniska lösningar för elvägar föranleder att uttags- systemet utformas och regleras på olika sätt, lämna förslag på ut- tagssystem för varje teknisk lösning inklusive kostnader för de föreslagna uttagssystemen, •analysera om en avgift för elvägar kan tas ut som den tidsbaserade avgiften för tunga fordon enligt lagen om vägavgift för vissa tunga fordon (eurovinjettavgiften), •analysera om och i vilken utsträckning olika EU-direktiv inne- håller bestämmelse av relevans för elvägar, •analysera och beakta förslagens förenlighet med EU:s statsstöds- regler och unionsrätten i övrigt, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. Tillträde till elväg, förfaranderegler och kontrollaspekter Det är av vikt att en väl fungerande kontroll görs när det gäller skyl- digheten att betala brukaravgift och kostnaden för drivmedel. Detta gäller inte minst för att konkurrens inom åkerinäringen ska kunna ske på lika villkor. En analys behöver göras av om det finns behov av regler för tillträde till elväg, för förfarandet vid uttag och betalning av avgifter och kostnaden för drivmedel samt för hur elvägen får brukas. Vilka former av kontroll som är lämpliga och hur de kan samverka behöver analyseras. Om kontroller ska utföras av olika myndigheter, måste ansvarsfördelningen mellan myndigheterna klargöras, liksom vilka befogenheter de olika myndigheterna bör ha. Det måste vara möjligt att genomföra en tillfredsställande kontroll av utländska for- don. De bestämmelser om kontroll som finns i andra författningar på trafikområdet ska beaktas. Kostnaderna för det föreslagna kon- trollsystemet ska redovisas. Vidare behöver möjligheten att överklaga beslut, verkställighet av avgiftsbetalning och eventuella behov av sanktioner analyseras. Det handlar dels om behovet för den myndighet som ska ta ut avgiften att ha möjlighet till administrativa sanktioner i form av exempelvis försenings- eller tilläggsavgifter, dels om ett eventuellt behov av att i samband med kontroller vid vägen kunna besluta om till exempel sanktionsavgifter för olika typer av överträdelser. •vid behov föreslå hur tillträde till och användning av elvägar bör regleras och kontrolleras, •om olika tekniska lösningar för elvägar föranleder olika förslag till reglering och kontroll av tillträde och användning, lämna för- slag på reglering för varje teknisk lösning, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. Det är oklart om en reglering av elvägar medför behov av särskilda krav på fordon för att exempelvis kunna mäta fordons elförbrukning på elvägar. •identifiera och överväga eventuella behov av regler i fråga om fordon som brukar elvägar, såsom fordonskrav och typgodkän- nande, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. Uttag av brukaravgifter för användning av en elväg förutsätter in- samling av uppgifter om de fordon som färdas på elvägen. Detta kan innebära att information om ett fordons och dess chaufförs förflytt- ningar kan utläsas. •särskilt beakta skyddet av den personliga integriteten och de krav på skydd av personuppgifter som följer av bland annat Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförord- ning) och lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, •analysera vilka uppgifter som kan behöva skyddas av sekretess, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredaren ska bedöma de samhällsekonomiska konsekvenserna av de förslag som lämnas. Vid den samhällsekonomiska analysen ska utredaren utgå från redovisning av kostnader och prog- noser för användandet av eldrivna fordon som utgör en del av upp- draget att planera för en utbyggnad av elvägar. Kostnaderna för elnät, uttagssystem och kontrollsystem ska också inkluderas i analysen. Utredarens antaganden ska redovisas och motiveras. Vidare ska utredaren redovisa förslagens konsekvenser för total- försvaret. Viktiga ställningstaganden i utformningen av förslagen ska beskrivas. Alternativa lösningar ska beskrivas tillsammans med skä- len till att de har valts bort. Effekter på de transportpolitiska målen, klimatmålen, de energi- politiska målen och de näringspolitiska målen ska analyseras och beskrivas och i möjligaste mån kvantifieras. Konsekvensbeskrivningen ska i övrigt utformas i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete föra en nära dialog med Elektrifierings- kommissionen och samråda med , , , Försvarets materiel- verk (Försvarsstandardiseringen), , Försvars- makten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), Trafikanalys, , Transportstyrelsen och andra berörda myndigheter. Utredaren ska i sitt arbete även in- hämta synpunkter från andra som är berörda, exempelvis fordons- industrin, transportköpare, varuägare, transportföretag och relevanta branschorganisationer. Utredaren bör föra en dialog med utredningen om Nytt miljö- styrande system för godstransporter på väg (dir. 2020:38) i relevanta frågor. Utredaren ska genom kontakter med följa och vid behov bidra i de pågående förhandlingarna om Europeiska kommis- sionens förslag till ändring av eurovinjettdirektivet (COM[2017] 275 och COM[2017] 276) i den mån dessa förhandlingar fortfarande på- går under utredningens genomförande. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta annat relevant arbete som bedrivs inom utredningsväsendet och inom EU. Uppdraget ska redovisas . Beskriv funktioner inom följande områden. –Hur fungerar tillträdeskontroll? (Dvs säkerställande att bara behöriga fordon kan överföra el?) Var görs den? Vilken teknisk utrustning behövs? –Vad krävs för att ett fordon ska vara behörigt att överföra el från elvägsanläggningen? –Finns möjlighet att stänga av fordon? Hur sker det? –Hur fungerar effektstyrning när det gäller överföringen av el till fordon? Vilka data och funktioner behövs för att möjliggöra effektstyrning? –Vilka underlag/uppgifter/mätvärden krävs för debitering? –Var sker mätning för debitering – i elvägen, fordonet på båda ställen? –Var skickas underlag/mätvärden för debitering? –Sker någon form av kontrollmätning avseende debitering? Var sker den? –Hur betalar elvägsanvändaren för brukande av elväg/driv- medelsel? –Vilka betalsystem skulle fungera? –Behövs ett konto? –Går det att använda betalkort? –Vilken data samlas in i systemet? –Vilken data kommuniceras var? –Hur säkerställs datamässig säkerhet? •att det inte ska gå att stjäla fordons ID / ID för mätutrustning •på annat sätt missbruka systemet –Vad kostar installation av nödvändig utrustning för en elvägs- användare? –Vilka administrativa kostnader finns kopplat till debitering? –Uppskattade kostnader för underhåll av elvägsanläggningen respek- tive elvägsfordon? Teknisk utveckling/standardisering –Vad är er status i teknikutvecklingen/standardiseringsarbetet? –Vad bör utredningen tänka på avseende en reglering av elvägar? Kostnadsuppskattning som underlag till brukaravgift, baserad på delad laddinfrastruktur I betänkande redovisas en metod för att bestämma en brukaravgift för användning av elvägar. Brukaravgiften avses täcka alla drift-, underhålls och energikostnader relaterade till elvägen och dess användning. I utredningens kapitel 5 används kostnadsuppskattningar för drift och underhåll av några elvägsteknologier för att exemplifiera meto- den för kostnadsuppskattningar för drift och underhåll av några olika elvägsteknologier. Givet den näst intill obefintliga erfarenheten av dessa teknologier i storskalig användning på allmän väg måste de kostnadsuppskattningar som används ses som approximativa. Denna bilaga utgår ifrån dessa kostnadsuppskattningar och gör en mer detaljerad beräkning av kostnadsunderlaget för brukaravgif- ten, antaget att denna kan täckas av olika kombinationer av elvägs- användare bestående av allt från enbart lastbilstrafik till enbart per- sonbilstrafik. Följande kvantitativa underlag motsvarar det som används i utred- ningens beräkningsexempel. De olika posterna är beskrivna i utred- ningen samt här kompletterade med följande: •Trafikflöde av fordon uttryckt i ÅDTlb för lastbilar och ÅDTpb för personbilar. I modellen nedan beräknas ÅDTlb ligga mellan 0 och 1200 lastbilar , samt ÅDTpb ligga mellan 0 och 12000 personbilar . Sifforna avser summan av trafikflödet i båda färdriktningarna Översikt över antaganden för beräkning av kostnadsunderlag