sou · H9B338 · 2021-05-21 00:00:00 — Detta har bl.a. resulterat i rapporten tillsammans med 8 300 ordningsvakter gör hela tryggt och säkert, vilken fast- ställdes av chefen för enheten.1 Till grund för arbetet ligger ett beslut av chefen för . Rapporten syftar till att ge ett underlag för ett nationellt beslut rörande inriktning av ord- ningsvakters uppdrag och förmåga samt en samverkan mellan polis och ordningsvakter som bygger på en organisation, inte på enskilda medarbetare. I rapporten redovisas ett antal åtgärdsförslag. Det före- slås bland annat att man ska ta fram en modell för hur polis och säkerhetsföretag ska samverka på nationell, regional och lokalnivå. 5.4.2Lokalpolisområdenas samverkan med ordningsvakter arbete med kontroll och ledning av ordningsvak- ter ser mycket olika ut i olika delar av landet. Det finns en struktur inom för att arbeta systematiskt med den resurs som ordningsvakterna utgör. måste man hålla i minnet att ordningsvakternas uppdrag varierar avsevärt, såväl när det gäller i vilka miljöer de verkar som när det gäller vilka uppgifter de har. På samma sätt kan behov av samordning och sam- verkan med ordningsvakterna i det dagliga arbetet variera. 1Rapport /2019, , Nationell samordning, Nationella operativa av- delningen . ledning och kontroll av ordningsvakter Vissa av Polismyndighetens lokalområden har angett att de sak- nar operativt ledningsarbete med ordningsvakter. Om någon större händelse sker i dessa områden är det yttre befäl eller gruppchef som får ta det operativa ansvaret och ledningen. Dessa lokalområden an- ger att de ser ett behov av en tydligare struktur när det gäller ope- rativt ledningsarbete och utsättningar av ordningsvakter samt att det är viktigt att alla som är ansvariga vet hur man kan och ska jobba med ordningsvakter i det dagliga arbetet och vid en större händelse. Vidare har man angett att utsättning med ordningsvakter som ska tjänstgöra bör ligga på yttre befäl eller motsvarande befälsfattning. Andra lokalpolisområden har uppgett att polispersonal utövar ledning över ordningsvakter vid krogkvällar och vid idrottsevene- mang. Det kan även utövas ledning i samband med skolavslutningar och andra typer av liknande evenemang. Ledningen består i att polis- personal söker kontakt med ordningsvakter i tjänst. I samband med detta förs en diskussion kring vad som kan förväntas . I samband med ingripande av ordningsvakter i krogmiljö leds arbetet av polis när polismän har kommit till platsen. Efter att krogkvällen avslutats skickar ansvarig ordningsvakt in en rapport som beskriver ordningsläget på respektive krog. Samordning med ordningsvakter sker ofta i samband med allsvenska fotbollsmatcher. Detta sker dels genom förmöte innan match dels på matchdagen. Kontrollen utövas också löpande under matchen då den polisiära arenachefen och ordningsvaktschefen arbe- tar sida vid sida i säkerhetshytten. Kontrollen utövas även genom den kontakt som polispersonal har med enskilda ordningsvakter. Om oegentligheter framkommer rapporteras och anmäls detta. Det finns också exempel på lokalpolisområden där arbetet med ordningsvakter på operativ nivå genomförs genom att polismän ger ordningsvakterna arbetsuppgifter och kontrollerar deras insatser under arbetspasset samt håller kontakt med dem via telefon och sms. har det blivit vanligare att en kommun anlitar ett antal ordningsvakter som har ansvar för att medverka till att upprätt- hålla allmän ordning inom ett större område i en kommun. Denna typ av uppdrag för ordningsvakter ställer särskilda krav på samverkan och samordning med . Det finns också exempel på väl utvecklade samarbeten mellan Polismyndighetens lokalområde, kommun och ordningsvakter. ledning och kontroll av ordningsvakter Exempel på samverkan mellan kommuner och lokalpolisområden I finns ett utvecklat samarbete mellan lokalpolisområdet, kom- munen och det kommunala bostadsbolaget. Modellen kallas Effektiv samordning för trygghet. Arbetet inom Effektiv samordning för trygg- het har varit aktivt . Det sker ett strukturerat samarbete när det gäller bland annat in- formationsinsamling, analys av lägesbilden, insatser, uppföljning och återkoppling. görs en informationsinsamling och en inventering av den totala problembilden i kommunen, stadsdelen eller området för att snabbt kunna sätta in insatser mot de problem som uppstår kort- siktigt. Varje kvartal analyseras vilka områden som är i störst behov av insatser samt vilka områden man har störst möjlighet att påverka problembilden i. På årsbasis görs en detaljerad analys och uppfölj- ning där man närmare studerar vilka insatser som har sam- band med positiva utfall. Detta dokumenteras och återkopplas till verksamheterna. Liknande samarbeten finns även i bl.a. och . 5.5.1Något om hur begreppen ledning och kontroll används i betänkandet Både ledning och kontroll syftar på den styrning som Polismyndig- heten utövar gentemot ordningsvakter. Med begreppet ledning avses såväl den styrning av ordningsvakt- ernas verksamhet som utövar på en övergripande och strategisk nivå som den som sker på en mer direkt nivå i en spe- cifik situation. Det är här fråga om ledning både från de som använ- der sig av ordningsvakter och av . Ledningen kan bestå i rutiner, anvisningar och bindande föreskrifter såväl som verk- samhetsanalyser och inriktningar Kontroll sker genom den skyldighet för ordningsvakter att inför varje tjänstgöringstillfälle anmäla sin tjänstgöring till Polismyndig- heten och den rapporteringsskyldighet till som ordningsvakterna har, se avsnitt 5.5.3 och 5.5.4 nedan. ledning och kontroll av ordningsvakter Slutligen sker kontroll av ordningsvakter genom tillsyn, se kapitel 7. 5.5.2Skyldighet att följa polismans anvisning Förslag: En ordningsvakt ska även fortsättningsvis stå under Polis- myndighetens ledning och kontroll. En ordningsvakt är skyldig att följa en anvisning som en polis- man meddelar i tjänsten, om det inte är uppenbart att anvisningen inte angår tjänstgöringen som ordningsvakt eller strider mot lag eller annan författning. En ordningsvakts huvuduppgift är att medverka till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och ordningsvakten ska utgöra ett kom- plement till polisen. Ordningsvakter lyder också under Polismyndig- heten. Med den utgångspunkten finns det inte anledning att ändra den gällande ordning som innebär att en ordningsvakt ska följa en anvisning som en polisman meddelar i tjänsten. Det finns inte heller skäl att ändra den gällande skyldigheten för en ordningsvakt att underrätta om förhållanden som rör hans eller hen- nes verksamhet och som är av sådan art att de bör komma till myndig- hetens kännedom. Dessa skyldigheter som åvilar en ord- ningsvakt är av grundläggande betydelse för att Polisen ska kunna leda ordningsvakternas verksamhet. En grundläggande förutsättning för att ska kunna leda och kontrollera det arbete som utförs av ordningsvakter är att har god känne- dom om var och när ordningsvakter tjänstgör. Den nuvarande an- vändningen av ordningsvakter innebär att har svårt att få en samlad bild av vilka ordningsvakter som tjänstgör vid ett givet tillfälle. Det har också visat sig att det nuvarande kravet i 5 § LOV om att ange tjänstgöringsställe är svårt att efterleva. I kapitel 4 förslås en ny ordning för användningen av ordnings- vakter. Förslaget innebär att ordningsvakter endast får användas om det finns ett beslut om tillstånd att använda ordningsvakter eller om det följer av lag eller annan författning. Den som har rätt att använda ordningsvakter kan då anlita en person som har rätt att tjänstgöra som ordningsvakt, dvs en förordnad ordningsvakt. Kopplingen mel- lan uppdraget och ordningsvaktens förordnande förvinner och det ledning och kontroll av ordningsvakter blir i stället den som anlitar ordningsvakten som ska motivera varför ordningsvakt bör användas för det önskade ändamålet. Förslaget inne- bär alltså att den som förordnats som ordningsvakt i praktiken ska kunna tjänstgöra var som helst i landet och vid vilken verksamhet som helst som omfattas av förordnandet. Beslutet om att förordna en ordningsvakt kommer alltså inte att ge någon information om var en ordningsvakt kommer att tjänstgöra. Utredningen föreslår därför att vid tillstånds- prövningen ska ha möjlighet att ställa som villkor att den som anlitar en ordningsvakt ska underrätta om användningen (se kapitel 4). ska också kunna ställa som villkor att myndigheten ska underrättas om användningen av ordningsvak- ter upphör. En sådan ordning torde skapa goda förutsättningar för att samla information om var ordningsvakter tjänst- gör inom ett visst område. Förslag: Det bör framgå av förordning att en ordningsvakt ska rapportera till så snart det på grund av angivel- se eller det av annat skäl finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har begåtts. Det bör även framgå att en ordningsvakt ska rapportera om in- gripanden och om andra förhållanden som bör få kännedom om. Ingripanden ska dokumenteras. Om någon skadas till följd av en ordningsvakts ingripande ska ordningsvakten, om skadan inte är obetydlig, så snart det kan ske rapportera det inträffade till . En av frågorna som utredningen ska analysera är om ytterligare åt- gärder kan vidtas för att effektivisera och förbättra kontroll av ordningsvakter och samarbetet mellan de två yrkeskate- gorierna. En ordningsvakt har, som tidigare nämnts, en skyldighet enligt 4 § ordningsvaktsförordningen att rapportera om brott som hör under allmänt åtal och som han eller hon får kännedom om i tjänsten. Med hänsyn till den roll som ordningsvakter har framstår det som en naturlig uppgift för en ordningsvakt att vara uppmärk- ledning och kontroll av ordningsvakter sam på och att rapportera brott till . En ordnings- vakt kan också, genom sina iakttagelser och sin dokumentation av dessa bidra med ett värdefullt underlag för utredningen av brotts- misstanken. Skyldigheten för en ordningsvakt att rapportera brott som hör under allmänt åtal till bör enligt utred- ningens bedömning fortsätta att gälla. När en ordningsvakt har vidtagit åtgärder som innebär att ett in- grepp i en grundlagsskyddad rättighet har skett bör det liksom tidig- are föreligga en rapporteringsskyldighet för ordningsvakten. Samma sak bör gälla om en ordningsvakt får kännedom om att barn far illa eller riskerar att fara illa. Om en ordningsvakt anmäler till Polismyn- digheten att ett barn far illa kan detta i sin tur aktualisera en anmälan enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) från sida. I utredningens förslag till 15 § LOV anges att en ordningsvakt inte obehörigen får röja eller utnyttja vad han eller hon på grund av sitt uppdrag har fått veta om en enskilds personliga förhållanden eller förhållanden av betydelse för rikets säkerhet eller för att utreda och lagföra brott. I det allmännas verksamhet ska i stället offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) tillämpas. Tystnadspliktsbestäm- melsen i 15 § LOV hindrar enligt utredningens mening inte att denna typ av uppgifter lämnas till . Om någon skadas till följd av en ordningsvakts ingripande ska ord- ningsvakten, om skadan inte är obetydlig, i likhet med vad som följer av den nuvarande ordningsvaktsförordningen, så snart det kan ske rapportera det inträffade till . Rapporteringsskyldigheten har kommit till uttryck dels i lagen om ordningsvakter, dels i ordningsvaktsförordningen. Enligt utredningens mening kan samtliga bestämmelser om rapporterings- skyldighet regleras i förordning. En mer detaljerad uppräkning av vilka uppgifter som ska ingå de rapporter som avses i förordningen kan framgå av föreskrifter. När det gäller transport av omhändertagna bör exempelvis uppgifter om händelser under trans- porten, när transporten har genomförts och av vilka framgå i rapporten. ledning och kontroll av ordningsvakter Bedömning: Det bör framgå av förordning att ordningsvakterna även fortsättningsvis ska anmäla sin tjänstgöring till Polismyndig- heten inför varje tjänstgöringstillfälle. Av föreskrifter framgår att en ordningsvakt ska anmäla sin tjänstgöring till i förväg (7 kap. 5 § PMFS 2017:12). Det har dock framkommit att tjänstgöringsanmäl- an inte alltid görs och att hanteringen av dessa anmälningar skiljer sig åt i olika delar av landet. Inom pågår för när- varande ett utvecklingsarbete för att förbättra it-stödet vid anmälan om tjänstgöring (NOVA). Ordningsvakter ska kunna göra en tjänst- göringsanmälan samt avrapportera digitalt i en applikation på telefon- en som kallas NOVA. Tanken är att polismän i yttre tjänst ska kunna se var en ordningsvakt tjänstgör och att systemet ska indikera t.ex. när en restaurang inte har rätt antal ordningsvakter. För att ytterligare betona hur viktigt det är att tjänstgöringsan- mälan görs i förväg bör detta, enligt utredningens mening, framgå av ordningsvaktsförordningen. Hur anmälan ska ske kan dock även fort- sättningsvis regleras på lägre författningsnivå. Detta skapar förut- sättningar för mer flexibla lösningar och en anpassning till de tek- niska förutsättningarna och behovet av kunskap om varje enskild ordningsvakts tjänstgöring. 5.5.5Samverkan mellan , ordningsvakter och ordningsvakternas arbets- eller uppdragsgivare Bedömning: Det bör inte införas krav på någon enhetlig ordning för samverkan mellan och ordningsvakter samt deras uppdrags- och arbetsgivare. I stället bör en nationell plan slå fast yttre ramar för samverkan. Att det finns en fungerande samverkan mellan och de enskilda ordningsvakterna, liksom mellan myndigheten och ordningsvakternas uppdrags- och arbetsgivare är en förutsättning för att ska ha möjlighet att utöva en effektiv led- ning och kontroll över ordningsvakterna. När samverkan mellan de ledning och kontroll av ordningsvakter olika parterna ökar blir det även lättare för ordningsvakterna att medverka till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt främja tryggheten inom sitt tjänstgöringsområde. Frågan om samverkan är emellertid komplex och det krävs flexibla former för samverkan på olika nivåer och mellan olika parter. Möjligheten till en effektiv ledning och kontroll av ordningsvak- terna inom ett tjänstgöringsområde ska, enligt utredningens mening, vara avgörande för bedömningen av om tillstånd att använda ord- ningsvakter ska ges, se avsnitt 4.6. En god samverkan mellan Polis- myndigheten, ordningsvakterna och deras uppdrags- eller arbets- givare och därmed polisens möjlighet till ledning och kontroll bör även påverka bedömningen av vilka villkor som ska finnas i beslutet om tillstånd. På platser där det finns ett väl utvecklat samarbete mel- lan , ordningsvakter och eventuellt andra lokala aktörer kan därmed en mer omfattande användning av ordningsvak- ter tillåtas än på platser utan ett sådant utvecklat samarbete. Polis- myndigheten har, inom ramen för tillståndsprövningen, möjlighet att ställa upp villkor som innebär att den som använder ordnings- vakter ska samverka med . På strategisk nivå krävs ofta en fungerande samordning med ord- ningsvakternas uppdrags- och arbetsgivare. Behovet av ordningsvak- ter på olika platser som besöks av allmänheten har ökat . Kraven på polisiär närvaro och trygghetsskapande åtgär- der i lokalsamhället har också ökat. Ett tecken på detta är den ökade användningen av ordningsvakter, t.ex. i domstolar och i andra offent- liga lokaler, i köpcentrum och i vissa fall kommunala uppdrag med ett relativt omfattande bevakningsområde. Utvecklingen har också inne- burit att ordningsvakterna har mer varierande uppdrag . Det innebär att behovet av samordning med uppdrags- och arbets- givare varierar och beror på vilken typ av uppdrag det gäller. I praktiken fungerar samarbetet på många olika sätt i olika delar av landet och beroende på förhållandena i det enskilda fallet. De lokala skillnaderna är stora och kräver olika lösningar. Vidare kan olika uppdrag ha helt olika karaktär. Alla ordningsvaktsuppdrag krä- ver inte samma grad av samverkan och samordning med Polismyn- digheten. I vissa fall kan det vara tillräckligt att kontakt upprättas mellan ordningsvakten och den enskilda polismannen. En eller flera ordningsvakter som arbetar i en galleria eller på en pub behöver inte nödvändigtvis ha så mycket kontakt med . ledning och kontroll av ordningsvakter situationer är det nödvändigt att ordningsvakter fullt ut är samord- nade med tjänstgörande polismän och att de fullgör sin uppgift till- sammans med och koordinerat med insats. Så kan vara fallet t.ex. vid större idrottsevenemang eller demonstratio- ner. Även ordningsvakter som arbetar trygghetsskapande i stads- kärnor och på torg kan förväntas behöva tätare kontakt med Polis- myndigheten för att deras arbete ska bli ändamålsenligt. Ungefär hälften av alla landets ordningsvakter är enligt uppgift från Säkerhetsföretagen anställda i bevakningsföretag. Det kan därför fin- nas ett särskilt behov av dialog med företrädare för bevakningsföre- tagen. Av 11 kap. 1–3 §§ föreskrifter och allmänna råd om bevakningsföretag och bevakningspersonal, PMFS 2017:10, finns bestämmelser om samverkan mellan och be- vakningsföretagen. Bestämmelserna innebär bland annat att Polis- myndigheten minst en gång regionvis ska kalla företrädare för länsstyrelserna och för vart och ett av de auktoriserade bevak- ningsföretag som enligt register bedriver bevakning i polisregionen till ett samverkansmöte. Syftet med mötena är att skapa en struktur för hur information ska utbytas. Vid mötet bör polis- regionen vidare informera sig om bevakningsföretagens uppfattning om hur många ordningsvakter som myndigheten bör utbilda under kommande kalenderår. Med de gällande föreskrifterna finns en grund för informationsutbyte även när det gäller ordningsvakternas verk- samhet. En nationell plan för samverkan Samverkan mellan , ordningsvakterna och andra aktörer är alltså en förutsättning för att polisen ska kunna leda och kontrollera ordningsvakternas arbete på ett ändamålsenligt sätt. Polis- myndigheten har också arbetat strukturerat för att införa en organisation som kan möta kraven på samverkan med ord- ningsvakter och deras uppdrags- och arbetsgivare. Inom Polismyn- digheten finns ett system av ordningsvaktsansvariga på olika nivåer i hela polisorganisationen. Det finns således goda förutsättningar för samverkan på flera nivåer och platser. har det på olika ställen även pågått ett tydligt ut- vecklingsarbete i syfte att förbättra samverkan mellan Polismyndig- ledning och kontroll av ordningsvakter heten, ordningsvakter och andra aktörer. Det finns flera exempel på ambitiösa samarbetsprojekt runt om i landet, exempelvis modell Effektiv samverkan för trygghet och projektet myndigheten tillsammans med 8 300 ordningsvakter gör hela tryggt och säkert där både olika delar inom , Bevak- ningsbranschens yrkes- och arbetsmiljönämnd (BYA) och Säkerhets- företagen deltar. Det finns även exempel på lokal samverkan som fun- gerar bra. Exemplen visar att utvecklingen av samverkan pågår och att det på flera platser finns strukturer för fungerande samarbete. Men samma modell för samverkan går inte att tillämpa i alla delar av lan- det. De lokala skillnaderna är stora och kräver olika lösningar. Detta förhållande gör att det, enligt utredningens mening, inte är möjligt att skapa eller förorda ett system som ska kunna tillämpas i hela lan- det. Av samma skäl synes det olämpligt att i lag reglera hur samver- kan mellan de olika aktörerna ska vara utformad. Utredningens slut- sats är att resultat bäst uppnås genom att olika lokalpolisområden, med centralt stöd, utarbetar den metod för samverkan mellan Polis- myndigheten och ordningsvakterna som passar de lokala förut- sättningarna. har , efter de samarbetsprojekt som genom- förts, en struktur för samverkan. För att se till att samverkan i fort- sättningen kommer till stånd även på de platser där detta saknas föreslår utredningen att ska arbeta vidare med en plan för samverkan som ett led i kontrollen av ordningsvakter. Pla- nen bör slå fast en lägsta nivå för samverkan samt ange de yttre ramarna för hur samverkan ska gå till mellan , ordningsvak- terna och övriga aktörer. Enligt utredningens mening bör det an- komma på att vara drivande när det gäller att åstad- komma en fungerande samverkan. Det är vidare lämpligt att den nationella planen för samverkan återfinns i före- skrifter tillsammans med riktlinjer för hur samverkan med utrymme för lokala anpassningar kan gå till. ledning och kontroll av ordningsvakter Bedömning: Ordningsvakter bör kunna ges tillgång till Polismyn- dighetens kommunikationssystem. En ordningsvakt ska fungera som ett komplement till polisen för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt främja trygghet. Polis- myndigheten utövar förmanskap över ordningsvakten. I praktiken är det dock många ordningsvakter som i den dagliga verksamheten arbetar självständigt. En ökad användning av ordningsvakter på allt fler geografiska platser ställer högre krav på hur samarbetar med och utövar sitt förmanskap över ordningsvakterna. Behovet av kontroll av och samverkan med den enskilde ordnings- vakten kan också variera väsentligt. Som tidigare nämnts anser ut- redningen att det finns skäl att behålla den nuvarande ordningen som innebär att den enskilde ordningsvakten ska anmäla sin tjänstgöring till . Utvecklingsarbetet för att förbättra it-stödet vid anmälan om tjänstgöring (NOVA) bör kunna förenkla och ut- veckla anmälningsrutinerna. En grundförutsättning för att polisen ska kunna leda, kontrollera och samverka med den enskilde ordningsvakten är – förutom att har god kunskap om var och när ordningsvakten tjänstgör – att det finns ett fungerande system för kommunikation mellan ordningsvakten och den enskilde polismannen. För närvaran- de sker kommunikation oftast med mobiltelefoni. En möjlighet för att förbättra förutsättningarna för kommunikation och samverkan mellan ordningsvakter och är att ge den enskilde ordningsvakten möjlighet till kommunikation via det system som används inom . använder ett system för kom- munikation som kallas (Radiokommunikation för effektiv led- ning). är ett tekniskt ledningsstöd med nationell utbredning som hela krisberedskapssystemet har tillgång till. Med hjälp av kan samhällsviktiga aktörer kommunicera säkert och effektivt. är ett tekniskt stödsystem för ledning och samverkan. När en kris eller olycka inträffar kan de organisationer som använder där- för leda insatserna tillsammans, och även se till att viktiga berörda utförare kan samverka. Rakel-systemet är tillförlitligare och säkrare än mobiltelefoni, då det dels är fristående och har en egen (säker) ledning och kontroll av ordningsvakter strömförsörjning, dels är krypterat på så sätt att det inte kan av- lyssnas av obehöriga. Kommunikationen i fungerar även om man skulle tappa kontakten med Rakelnätet, i det fall två eller flera Rakelmobiler befinner sig inom ett visst avstånd från varandra.2 Pilotprojekt har genomförts på olika håll i landet där ordningsvakter har fått tillgång till . – 2019 har ett projekt bedrivits av som handlat om bättre led- ning och styrning av ordningsvakter genom att utrusta dem med . Projektet har bl.a. innefattat pilotförsök och testverksamhet i polisregion , Öst, Mitt, och Nord. Projektet konstaterade att flera positiva konsekvenser av att ordningsvakter utrustats med framkommit. Tillgång till kommunikationssystemet skulle, enligt utred- ningens mening, kunna förbättra förutsättningarna för samverkan och samordning mellan ordningsvakter och . De pilotprojekt som har genomförts talar för att det finns ett behov av samband med stöd av mellan polis och ordningsvakt samt att kontakt kan upprättas effektivare och med större flexibilitet om ord- ningsvakterna har tillgång till Rakelterminaler, i vart fall vid vissa typer av uppdrag.3 Om ordningsvakterna har sådan tillgång kan de också, med stöd av regionledningscentralerna, ingå i samverkansgrup- per med t.ex. ambulans- och räddningstjänstpersonal.