sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — inågon av de lärarexamina med inriktning mot årskurser som mot- svarar årskurs 1–4 och som är äldre än en sådan behörighets- givande examen som anges i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), dock inte äldre än en behörighetsgivande examen som kunde avläggas , och 3.han eller hon genom hög- skoleutbildningen har fått sådana ämneskunskaper i vart och ett av detta eller dessa ämnen som i huvudsak kan anses ha krävts för den lärarexamen som avses i 2. En förskollärare som avses i första stycket är behörig att under- visa i det eller de ämnen som den äldre lärarexamen var avsedd för. Behörighet som ges enligt denna bestämmelse får inte ligga till grund för tillämpningen av andra bestämmelser om kompletterande behörighet enligt denna förordning. Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som avser särskilt stöd i årskurs 1 och 2 re- spektive årskurs 1–4 i , grundsärskolan, sameskolan och årskurs 1–5 i specialskolan, är den som uppfyller kraven i 54, 55, 55 b, 56 och 57 §§ respektive 54 a, 55 a, 55 c, 56 a och 57 a §§ och som har en speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). En förskollärare som avses i första stycket är endast behörig att som speciallärare bedriva sådan undervisning som speciallärarexa- men är specialiserad mot. som har legitimation och en exa- som har legitimation och en exa- men som ger behörighet att under- men som ger behörighet att under- visa i minst en av årskurserna 7– visa i minst en av årskurserna 8– 9 i eller i gymnasie- 10 i eller i gymnasie- som den 1 decem- som den 1 decem- ber 2013 var anställda som lärare ber 2013 var anställda som lärare i grundsärskolan, gymnasiesär- i grundsärskolan, gymnasiesär- för vuxna får, trots att de inte är för vuxna får, trots att de inte är behöriga att bedriva undervis- behöriga att bedriva undervis- ning i ett ämne eller ämnes- ning i ett ämne eller ämnes- område, bedriva undervisning i område, bedriva undervisning i ämnet eller ämnesområdet i ämnet eller ämnesområdet i a) grundsärskolans årskurs 7– a) grundsärskolans årskurs 8– b)gymnasiesärskolan i andra ämnen än yrkesämnen, och c)vuxenutbildning som särskild utbildning på mot- svarande nivåer som avses i a och b. En lärare som avses i första stycket får bedriva undervisning som anges där även om han eller hon har tillträtt en ny anställning som lärare efter . Första och andra styckena gäller inte om 33 § första stycket lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) är tillämpligt. Om en speciallärare eller specialpedagog har avslutat en sådan anställning som avses i 33 § första stycket samma lag eller senare, ska den avslutade anställningen anses vara en sådan anställ- ning som avses i första stycket. 1.Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas . 2.Den som är behörig att undervisa i årskurser i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan enligt förordningen idess äldre lydelse är behörig att undervisa i motsvarande årskurser enligt den nya lydelsen. Behörighet som omfattar lågstadiet enligt 10 kap. 3 §, 11 kap. 4 §, 12 kap. 3 § och 13 kap. 3 § skollagen i dess lydelse före ska anses gälla för lågstadiet i nämnda bestämmelsers senare lydelse. 3.En förskollärare som har en anställning i förskoleklassen och som enligt 2 kap. 2 § i dess äldre lydelse är behörig att undervisa i förskoleklassen är behörig att undervisa i årskurs 1 i och sameskolan till . 4.En förskollärare eller lärare som har en anställning i förskole- klassen och som enligt 2 kap. 2 § i dess äldre lydelse är behörig att undervisa i förskoleklassen är behörig att undervisa i årskurs 1 i grundsärskolan till . 5.En förskollärare som har en anställning i grundsärskolan och är behörig för undervisning i träningsskolan enligt 2 kap. 16 § är behörig att undervisa i ämnen i årskurs 1 i grund- särskolan till . 6.En förskollärare som har en anställning i förskoleklassen och som enligt 2 kap. 2 § i dess äldre lydelse är behörig att undervisa i förskoleklassen är behörig att undervisa i årskurs 1 i specialskolan när det gäller elever som är hörselskadade, döva eller har en grav språkstörning utan ytterligare funktions- nedsättning till . 7.En förskollärare som har en anställning i förskoleklassen och som enligt 36 § är behörig att som speciallärare bedriva undervisning som avser särskilt stöd i förskoleklassen är behörig att som speciallärare bedriva undervisning som avser särskilt stöd i årskurs 1 i , sameskolan, specialskolan och grund- särskolan till . 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och för- skollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen att 21 och 22 §§ ska ha följande lydelse. En student som avses i 17 § En student som avses i 17 § ska anses uppfylla kraven för ska anses uppfylla kraven för mot arbete i förskoleklass och mot arbete i års- årskurs 1–3 enligt kurs 1–4 enligt bilaga 2 till hög- bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), (1993:100), om studenten har de om studenten har de ämneskun- ämneskunskaper i de undervis- skaper i de undervisningsämnen ningsämnen som krävs enligt sam- som krävs enligt samma bilaga ma bilaga för en sådan examen. för en sådan examen. En student som avses i 17 § En student som avses i 17 § ska anses uppfylla kraven för ska anses uppfylla kraven för mot arbete i års- mot arbete i års- kurs 4–6 enligt bilaga 2 till hög- kurs 5–7 enligt bilaga 2 till hög- skoleförordningen (1993:100), (1993:100), om studenten har de ämneskun- om studenten har de ämneskun- skaper i de undervisningsämnen skaper i de undervisningsämnen 144Senaste lydelse 2013:831. 145Senaste lydelse 2013:831. som krävs enligt samma bilaga för en sådan examen. som krävs enligt samma bilaga för en sådan examen. Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas . 1.13Förslag till förordning om ändring i förordning (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet dels att 1 och 2 § ska ha följande lydelse, dels att 4 § ska upphöra att gälla och att rubriken närmast 4 § ska utgå. vissa uppgifter om skolenheter vissa uppgifter om skolenheter tillgängliga för allmänheten i ett tillgängliga för allmänheten i ett Detta gäller de uppgifter om skol- Detta gäller de uppgifter om skol- enheter i förskoleklassen, grund- enheter i , grundsär- skolan, grundsärskolan, gymnasie- skolan, gymnasieskolan och gym- skolan och gymnasiesärskolan som framgår av denna förordning eller denna förordning eller av före- skrifter som meddelats med stöd med stöd av den. ska göra det möjligt att jämföra det möjligt att jämföra olika skol- varje skolenhet i förskoleklassen, varje skolenhet i och 1.hur många lärare det finns i förhållande till antalet elever, 2.andel legitimerade lärare, 3.tillgång till speciallärare eller specialpedagog, 4.förelägganden från , och 5.huvudmannens juridiska form. Om skolenheten har elever i Om skolenheten har elever i årskurs 3, 6 eller 9 i årskurs 4, 7 eller 10 i vad som anges i 2, 3 och 5 §§ vad som anges i 2, 3 och 5 §§ innehålla uppgift om genomsnitts- innehålla uppgift om genomsnitts- resultat på nationella ämnesprov. resultat på nationella ämnesprov. Om skolenheten har elever i Om skolenheten har elever i årskurs 6 eller 9 i årskurs 7 eller 10 i över vad som anges i 2, 3, 5 och över vad som anges i 2, 3, 5 och 6 §§ innehålla uppgift om 6 §§ innehålla uppgift om 1. andel elever i årskurs 6 som 1. andel elever i årskurs 7 som når kraven för godkända betyg i når kraven för godkända betyg i alla ämnen som eleverna fått alla ämnen som eleverna fått undervisning i under läsåret, och undervisning i under läsåret, och 2. andel elever i årskurs 9 som 2. andel elever i årskurs 10 når kraven för godkända betyg i som når kraven för godkända betyg i alla ämnen. Om skolenheten har elever i Om skolenheten har elever i årskurs 9 i ska infor- årskurs 10 i ska infor- mationssystemet utöver vad som mationssystemet utöver vad som anges i 2, 3 och 5–7 §§ innehålla anges i 2, 3 och 5–7 §§ innehålla kurs 9 i förhållande till socio- kurs 10 i förhållande till socio- ekonomiska faktorer, och ekonomiska faktorer, och 3. andel elever som efter års- 3. andel elever som efter års- kurs 9 är behöriga till nationella kurs 10 är behöriga till nationella program i gymnasieskolan. program i gymnasieskolan. Denna förordning träder i kraft . 1.14Förordning om ändring i förordning (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs ifråga om förordning (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande att 4 § ska ha följande lydelse. Schablonersättning enligt 3 eller 3 a § betalas ut med –för ett barn i förskola enligt 8 kap. 4 § skol- lagen (2010:800), elev i förskoleklass, –för en elev i grundskola, grundsärskola, specialskola eller sameskola, och –för en elev i gymnasieskola eller gymnasie- särskola. För ett barn i förskola eller en elev som inte genomgår en utbild- ning under betalas ersättning ut med ett belopp som för varje påbörjad fyraveckorsperiod uppgår till en tiondel av det belopp som anges i första stycket. Denna förordning träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller för sådana kostnader för utbildning i för- skoleklassen som har uppkommit före ikraftträdandet. 1.15Förslag till ändring i förordning (2021:151) om statsbidrag för fortbildning av lärare Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2021:151) om stats- bidrag för fortbildning av förskollärare att 1, 3, 4 och 9 §§ ska ha följande lydelse. bestämmelser om statsbidrag för bestämmelser om statsbidrag för fortbildning av förskollärare verk- fortbildning av förskollärare verk- samma i förskoleklassen i syfte samma i förskoleklassen i syfte att stärka deras kompetens att att förskollärarna ska bli behöriga kunna undervisa i de första års- att undervisa i lågstadiet i grund- Statsbidrag får lämnas till Statsbidrag får lämnas till huvudmän för förskoleklassen. huvudmän för förskoleklassen och Statsbidrag får lämnas för ersättning för lön till förskollärare som 1. har förskollärarexamen eller motsvarande äldre examen, 2. är anställda för undervis- 2. är anställda för undervis- ning i förskoleklassen, och ning i förskoleklassen eller för undervisning i ämnesområden i 3. deltar i a)uppdragsutbildning enligt förordningen (2007:223) om upp- dragsutbildning för fortbildning av lärare och förskollärare, eller b)motsvarande utbildning som anordnas av en enskild utbild- ningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Den utbildning som avses i Den utbildning som avses i första stycket 3 ska syfta till att första stycket 3 ska syfta till att ge förskollärarna kompetens om förskollärarna ska bli behöriga. elevers läs-, skriv- och matematik- inlärning. 1. att undervisa i årskurs 1 och 2 i i enlighet med 10 kap. 3 § skollagen (2010:800) i dess lydelse , eller 2. att undervisa i ett eller flera ämnen i årskurs 1–4 i grund- skolan i enlighet med 10 kap. 3 § skollagen (2010:800) i dess lydelse . Om det kommer in fler an- Om det kommer in fler an- sökningar om statsbidrag än det sökningar om statsbidrag än det finns medel för, ska Statens skol- finns medel för, ska Statens skol- verk göra ett urval. verk göra ett urval. ska vid urvalet beakta geografisk ska prioritera sådan fort- spridning och att bidrag lämnas bildning som syftar till behörighet till såväl offentliga som enskilda i årskurs 1 och 2. Denna förordning träder i kraft . Statsbidrag får lämnas till huvudmän för , grund- särskolan, specialskolan och same- skolan.Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för fortbildning av förskollärare verk- samma i årskurs 1 i syfte att för- skollärarna ska bli behöriga att undervisa i lågstadiet i grund- skolan. 1.16Förslag till ändring i förordning (2021:151) om statsbidrag för fortbildning av lärare Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2021:151) om stats- bidrag för fortbildning av förskollärare att 1, 3 och 4 §§ ska ha följande lydelse. Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för fortbildning av förskollärare verk- samma i förskoleklassen i syfte att förskollärarna ska bli behöriga att undervisa i lågstadiet i grund- skolan. Statsbidrag får lämnas till huvudmän för förskoleklassen och grundsärskolan. Statsbidrag får lämnas för ersättning för lön till förskollärare som 1. har förskollärarexamen eller motsvarande äldre examen, 2. är anställda för undervis- 2. är anställda för undervis- ning i förskoleklassen eller för ning i årskurs 1 eller är anställda undervisning i ämnesområden i för undervisning i ämnesområ- den i grundsärskolan, och 3. deltar i a)uppdragsutbildning enligt förordningen (2007:223) om upp- dragsutbildning för fortbildning av lärare och förskollärare, eller b)motsvarande utbildning som anordnas av en enskild utbild- ningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Den utbildning som avses i första stycket 3 ska syfta till att för- skollärarna ska bli behöriga 1.att undervisa i årskurs 1 och 2 i i enlighet med 10 kap. 3 § skollagen (2010:800) i dess lydelse från och med den 1augusti 2024, eller 2.att undervisa i ett eller flera ämnen i årskurs 1–4 i grund- skolan i enlighet med 10 kap. 3 § skollagen (2010:800) i dess lydelse . 1.att undervisa i årskurs 1 och 2 i , eller 2.att undervisa i ett eller flera ämnen i årskurs 1–4 i grund- skolan. Denna förordning träder i kraft . 2Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition beslutade regeringen att tillsätta en utredning med upp- drag att föreslå hur en tioårig grundskola kan införas genom att för- skoleklassen görs om till årskurs 1 (dir. 2020:24). Syftet är att förbättra kunskapsresultaten genom att eleverna ges mer undervisning utifrån kursplaner inom den regel- och kompetensmässiga struk- tur som har. Även de motsvarande obligatoriska skol- formerna grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska utökas med när förskoleklassen omvandlas till en ny första årskurs. Uppdraget ska enligt direktivet slutredovisas . Kommittédirektivet återfinns som bilaga 1. Utredningens arbete påbörjades . Arbetet tog sin utgångs- punkt i regeringens direktiv (dir. 2020:24) samt tidigare tillkännagivande till regeringen att den bör bereda möjligheten att inför en tioårig grundskola och återkomma med ett lagförslag (bet. 2018/19: UbU1 punkt d, rskr. 2018/19:104). Baserat på den in- riktning som redovisas i kommittédirektivet och i Utbildningsutskot- tets betänkande har utredningen arbetat fram ett konkret förslag på hur en sådan reform kan genomföras. Utredningens arbete bygger vidare på den kunskapsbas och de resonemang, bedömningar och förslag som ett flertal statliga offent- liga utredningar tidigare presenterat som rör sexåringar, förskole- klassen och tidiga årskurser. Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition utredningen (U 2014:05) samt Utredningen om en läsa-skriva-räkna- garanti (U 2015:04). I enlighet med direktivet har synpunkter och erfarenheter inhäm- tats från kommuner och enskilda skolhuvudmän, liksom från , , Specialpedagogiska skolmyndig- heten (SPSM), Sameskolstyrelsen, utvärdering (IFAU), , (), Kommuner och Regioner (SKR) , Idéburna skolors riksförbund, och . Därutöver har synpunkter och erfarenheter inhämtats från följande myndigheter och organisationer med relevans för utredningens uppdrag: , Myndig- heten för delaktighet, , Universitets- kanslersämbetet (UKÄ), (), Lärarutbildningskonventet samt ett urval av landets elev- organisationer och funktionshindersorganisationer. Samtal har även förts med och förskolenätverk, rektorer, personal verksamma i förskoleklass, samt personer som arbetar med frågor om grundsärskola samt specialskola. Samråd har genomförts med företrädare för landets nationella minoriteter. Utredningen har fört fördjupade samtal med IFAU och Skol- verket i frågor om reformstrategier, uppföljning och utvärdering. Gällande frågor om hantering av godkännanden för enskilda huvud- män har samtal förts med Skolinspektionen, Friskolornas riksför- bund och Idéburna skolors riksförbund. Fördjupade samtal har även förts med i frågor om läroplaner och kursplaner, behö- righets- och legitimationsfrågor, samt fortbildning och kompetens- utveckling. I frågor om lärarutbildningarna och behörighetsgivande fortbildning har samtal förts med företrädare för landets lärarutbild- ningar genom Lärarutbildningskonventet. Gällande barnkonsekvens- analyser har samtal förts med BO. Utredningen har fört samtal med Utredningen om mer tid till undervisning (U 2020:01), Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (U 2019:01), Utredningen om fri- tidshem och pedagogisk omsorg (U 2018:08) samt Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07). , senior rådgivare på , har varit anställd av utredningen för att genomföra den nordiska jämförelse vars inne- Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition håll översiktligt redovisas i kapitel 4. Den nordiska utblicken åter- finns i sin helhet som bilaga 2. Professor vid och docent vid Linnéuniversitet har på uppdrag av utredningen sam- manställt en forskningsöversikt gällande nationell och internatio- nell, företrädesvis nordisk, forskning om vilken undervisning som gynnar barns lärande i skolstartsåldern samt vad som är viktigt i övergången mellan förskolan och årskurs 1. Ett sammandrag av över- sikten redovisas i kapitel 4. Översikten återfinns i sin helhet som bilaga 3. har på uppdrag av utredningen genomfört en intervju- studie om konsekvenser av införande av en tioårig grundsärskola. Studien återfinns i bilaga 4. , tidigare avdelningschef vid , har varit anställd av utredningen för kvalitetssäkring av betänkandet. , Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen har ingått i en expertgrupp knuten till utred- ningens arbete. I expertgruppen har även sakkunniga från Utbildnings- departementet och medverkat. Expertgruppen har haft sammanträde vid sex tillfällen. Påverkan av covid-19-pandemin på utredningens arbete Utredningens arbete har påverkats av covid-19-pandemin. Studie- besök och olika fysiska träffar har inte kunnat genomföras, samtal med utredningens målgrupper fick i stället genomföras digitalt eller via telefon. Detsamma gäller inhämtandet av synpunkter och erfaren- heter från experter och sakkunniga, samt myndigheter och andra organisationer av relevans för utredningens arbete. Planerade dialo- ger och samtal med elevorganisationer, funktionshindersorganisa- tioner och företrädare för de nationella minoriteterna har fått föras skriftligt eller via telefon. Samtliga externa aktörers möjlighet till att ta del av utredningens information och att bidra med synpunkter kan ha begränsats på grund av hög arbetsbelastning i samband med covid-19-pandemin. En konsekvens av covid-19-pandemin är således att utredningen har haft färre kontaktytor med externa aktörer och målgrupper än vad som var annars hade varit fallet. Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition Betänkandets första kapitel utgörs av författningsförslag, och det andra av en inledande redogörelse för utredningens uppdrag, tillväga- gångssätt samt betänkandets struktur. Därefter är betänkandet dispo- nerat på följande vis. I kapitel 3 redovisas gällande rätt för de delar som särskilt berör förskoleklassen. Till viss del görs där också jämförelser med övriga obligatoriska skolformer och med förskolan. I viss utsträckning be- rörs även fritidshemmet och pedagogisk omsorg. I kapitel 4 redovisas utgångspunkter för utredningens arbete. Kapitlet består av en historisk tillbakablick om införandet av för- skoleklassen, samt en nulägesbild avseende elever, personal och verk- samhet. Vidare finns en sammanfattning av den nordiska jämförelse om utbildning för sexåringar som redovisas i sin helhet i bilaga 2. Därtill finns en sammanfattning av den forskningsöversikt som redo- visas i sin helhet i bilaga 3. Kapitlet avslutas med utredningens sam- manfattande utgångspunkter och reflektioner gällande uppdraget. Kapitel 5 behandlar utredningens förslag och överväganden om hur en tioårig grundskola, en tioårig grundsärskola, en elvaårig special- skola och en sjuårig sameskola kan utformas. Kapitlet innefattar bl.a. frågor om utbildningens syfte, undervisningstid och timplan, ämnen, läro- och kursplaner, samt kunskapskrav. Vidare behandlas bestäm- melser avseende skolplikt och mottagandet till grundsärskolan, special- skolan och sameskolan, samt övergången mellan förskola och skola. Kapitlet innefattar också förslag gällande särskilt stöd, modersmåls- undervisning, disciplinära åtgärder, fjärr- och distansundervisning m.m. I kapitel 6 redovisas utredningens förslag och överväganden avseende behörighetskrav, behörighetsgivande fortbildning och kom- petensutveckling. Kapitlet innefattar bl.a. frågor om behörighetskrav för att få undervisa i det nya lågstadiet, behörighetsgivande fort- bildning för vissa förskollärare, kompetensutveckling för lärare och andra yrkesgrupper i skolan m.m. I kapitel 7 redovisas en plan för genomförandet av reformen samt en plan för hur reformen och dess implementering kan utvärderas. Kapitel 8 utgörs av en konsekvensanalys av utredningens förslag. Kapitel 9 utgörs av författningskommentarer. Avslutningsvis redovisas referenser och bilagor till utredningen. I kapitel 3 ges en översiktlig bild av nuvarande författningar som särskilt berör förskoleklassen. Till viss del görs också jämförelser med övriga obligatoriska skolformer. I viss utsträckning berörs även förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. 3.1Övergripande reglering av skolväsendet Det svenska skolväsendet innefattar följande skolformer: förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning (1 kap. 1 § skollagen). I skolväsendet ingår också fritidshemmet. Skolväsendet styrs huvudsakligen genom skollagen (2010:800), men också genom förordningar där skolförordningen (2011:185) och för- ordningar om läroplaner1 är de mest centrala. Vidare finns regleringar i föreskrifter utgivna av . Det finns även annan nationell lagstiftning som är grundläggande för skolväsendet. I 2 kap. regeringsformen (1974:152) regleras rätten till utbildning och andra grundläggande fri- och rättigheter som i tillämpliga delar också gäller för skolväsendet (2 kap. 18 § första stycket) FN:s konvention om barnets rättigheter () och den Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (EKMR) gäller som lag i Sverige.2 1Dessa återfinns i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskole- klassen och fritidshemmet, förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan, förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan, förskoleklassen och fritids- hemmet i vissa fall och förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. 2Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter respektive lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Många av de internationella konventioner som anslutit sig till är viktiga inom skolväsendet, även om de inte gäller som svensk lag. Exempel är FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.