sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — Ut- redningen föreslår vidare en särskild ordning för att hantera frågan om sociala förmåner. Det bör tydliggöras att jordbruksavdraget inte utgör ett näringsbidrag enligt Inkomstskattelagen. Då jordbruksavdraget är en integrerad del av inkomstskattesystemet blir naturligen den ansvariga myndigheten. är det som administrerar återbetalningen av dieselskatten. Då återbetalningen av dieselskatten föreslås fasas ut som ett jordbruksavdrag införs bör administrationen på bli ett för införandet av avdraget och ut- fasningen av återbetalningen konstaterar utredningen dock att det kan komma att bli en viss tillfällig ökad administration på . När det gäller statens kostnader för utebliven skatteintäkt har denna beräknats enligt nedan. Den totala beskattningen för jord- och skogsbruket ett normalår uppgår till och under- laget för beskattningen till . För att uppnå en skattesänkning på 1,5 till behöver denna nivå sättas i relation till omsättningen. Omsättningen uppgår till 72,5–73,som skatte- belastas med Relationen mellan omsättning och skatteuttag blir således 5,32/73. Om skattesänkningen ska bli 1,5–och om skattesänkningen helt ska knytas till jordbruksintäkt leder siffrorna ovan till följande resonemang: En skattesänkning på 1,5 till innebär att skatte- basen (den skattepliktiga inkomsten) om (6,3 + ) måste sänkas med För att åstadkomma det måste jordbruksavdraget utgöra 7,1 pro- cent av omsättningen (jordbruksintäkten). Ett jordbruksavdrag på av en jordbruksintäkt om blir i kronor räknat Detta ger följande kalkyl vid ett jordbruksavdrag om : Inkomst minus jordbruksavdrag: – 5,11 mil- jarder kronor = . Skatteuttag: × 0,3827 = 3,364 miljarder kro- nor vilket innebär en sänkning om (5,32–3,364). Utredningen har bedömt att jordbruksavdraget bör omfatta företag inom jord-, skogs- och vattenbruket. Detta betyder att dessa företag ska erhålla möjligheten till ett avdrag. Avdraget ska medges i inkomsts- laget näringsverksamhet. Utredningen anser att systemet ska vara frivilligt. Det avdraget som föreslås kommer att ge följande effekt: Jordbruksavdragets effekt vid olika nivåer Källa: Egna beräkningar. Utredningen gör bedömningen att ett jordbruksavdrag kommer att vara relativt okomplicerat för den enskilde företagaren att ta del av. Detta särskilt som kostnaderna i näringsverksamheten inte behöver fördelas. Många företag använder sig utav redovisningsföretag för sin bokföring och deklaration. Den tillkommande uppgift som ett jordbruksavdrag innebär bör inte medföra några större kostnader. Ett jordbruksavdrag bedöms inte ge några direkta effekter på miljön i form av minskade utsläpp. Förslaget kan dock genom att minska beskattningen öka jordbruksföretagens lönsamhet och konkurrens- kraft. Stärkt lönsamhet ökar utrymmet för omställning till ett fossil- oberoende jordbruk och minskar risken för att jordbruk läggs ner och produktionen flyttas utomlands. Svensk produktion har i jäm- förelse med andra länder låga utsläpp av växthusgaser per producerad enhet och kraven på miljö så väl som djurskydd och smittskydd är högt ställda. En minskad livsmedelsproduktion i skulle kräva ökad import av mat och därigenom orsaka utsläpp utomlands. Impor- ten utgör en stor del av den svenska livsmedelskonsumtionens miljö- och klimatavtryck8. Ökad svensk livsmedelsproduktion kan därmed bidra till minskad klimatpåverkan genom att ersätta impor- terade livsmedel med större klimatpåverkan. Ökad produktion i kan också bidra till ökad biologisk mångfald genom till ex- 8Naturvårdsverket 2018, Miljöpåverkan från svensk konsumtion – nya indikatorer för upp- följning, rapport 6842. empel hävdande av betesmarker och med rätt odlingsmetoder finns potential att bidra till ökad kolinlagring. Utredningen bedömer inte att en stärkt lönsamhet kommer leda till att jordbrukets konsumtion av fossila drivmedel ökar. Trenden mot ökad produktivitet kommer att fortsätta där energianvändningen bedöms minska. I en analys utförd på uppdrag av och visas att produktionen kan öka som energianvändningen minskar kraftigt9. Produktiviteten kan ökas bland annat genom att inomgårdsarbe- ten automatiseras och elektrifieras, att logistiken förbättras och att åtgärder som ökar precisionen i jordbruket genomförs. För dessa produktivitetshöjande åtgärder krävs investeringar. För investeringar behöver lönsamhet och konkurrenskraft stärkas. Utan en inhemsk jord-, skogs och vattenbrukssektor som levererar livsmedel och bio- massa till befolkning i tillräcklig omfattning blir det svårt för att verka som en drivande kraft i den globala omställningen Genom att ett jordbruksavdrag leder till fler konkurrenskraftiga och lönsamma företag minskar sårbarheterna i livsmedelskedjan och bi- drar därmed till en ökad försörjningsförmåga. Detta ger förutsätt- ningar för att driva lönsamma företag i hela och därmed erhålls en robustare livsmedelskedja. Utredningen konstaterar att förslaget är ett statsstöd då åtgärden uppfyller kriterierna för detta. Därmed måste förslaget anmälas till . En sådan prövning kan ta tid varför genomföran- det av förslaget kan komma att dröja. En utfasning av återbetalningen av dieselskatt behöver därför anpassas till när förslaget om jordbruks- avdrag kan vara genomfört. 9Naturvårdsverket och 2019, Minskade utsläpp av växthusgaser från jord- bruket med ökad produktion? Scenarier till 2045 för utsläpp och upptag av växthusgaser inom jordbrukssektorn. Utredningen konstaterarar vidare att inte finns något rättspraxis om hur det föreslagna skattesystemet skulle bedömas utifrån . I argumentationen för införandet av ett jordbruksavdrag bör framföra att den svenska jordbruksproduktionen har svårt att konkurrera på EU:s inre marknad till följd av nationellt höga ambitioner när det gäller miljö, djurskydd och smittskydd. Produk- tionen har minskat och mark tas ur produktion. ökande befolkning kräver ökad produktion av livsmedel och biomassa, något som borde vara möjligt inom landets gränser med tanke på de arealer som finns tillgängliga, men som ändå inte reali- seras. Frågan om markanvändning är viktig i klimatomställningen och inom EU:s jordbrukspolitik framhålls betydelsen av jordbruk i hela unionen. Jordbruk hanteras i alla EU-länder på särskilt sätt ur skattesynpunkt på grund av de särskilda förutsättningar som dessa företag ställs inför. Utredningen ser därför att införandet av jord- bruksavdraget skulle utjämna den obalans som råder och an- passa jordbruksföretagandet i till EU:s inre marknad. Risken att ett införande skulle påverka balansen på EU:s inre marknad kan anses vara osannolik. ambitioner om att minska växthusgasutsläppen genom ökad inblandning av biodrivmedel i diesel är ett exempel som leder till ökade kostnader för företagen i . Sektorn har till skillnad från transportsektorn mycket begränsade möjligheter att anpassa sig eftersom det inte går att elektrifiera arbeten i fält. Använd- ning av biodrivmedel är därför det alternativ som finns tillgängligt men som riskerar att bli kostsamt. Utfasningen av fossila drivmedel är nödvändig och därför är en grön skatteväxling där jordbruksavdraget kompenserar ett borttagande av återbetalning av dieselskatt en lös- ning som bidrar mot EU:s klimatmål. Jordbruksavdraget är en åtgärd som krävs för att jord-, skogs- och vattenbruket ska klara dessa kunna ta de ytterligare steg som krävs för att göra jordbruket mer fossiloberoende. Jordbruksavdraget är här en förutsättning för att kunna fasa ut återbetalningen av diesel- skatt. Det är inte lönsamheten som driver omställningen . Ut- redningen konstaterar att förslaget i sig inte kommer att medföra att någon konkurrensfördel gentemot jordbruksföretag i andra med- lemsstater då förslaget kommer att vara en del i en skatteväxling. Riktlinjerna för statsstöd påverkas av EU:s övriga regelverk där flera som är av betydelse för jordbruket och kilmatomställningen håller på att ses över. Ett exempel är energiskattedirektivet där minimi- skattenivåer för olika energislag finns och alltså de möjligheter till återbetalning av dieselskatt som nästan alla medlemsstater utnyttjar. Flera länder har dock som ambition att ändra på detta och få till en utformning som ligger i linje med EU:s övriga ambitioner på klimat- och miljöområdet. Den Gröna given har öppnat upp för fler möjlig- heter på området som bör stötta och där jordbruksavdraget kan vara en del i en grön skatteväxling bort från fossila subventioner. Uppdraget enligt utredningens direktiv är att föreslå åtgärder och styrmedel för att främja övergången till fossiloberoende och mindre fossilintensiva alternativ till drivmedel. Det svenska jordbruket använder huvudsakligen diesel till traktorer och andra arbetsmaskiner. Dieseln som används såväl inom jordbruket som i transportsektorn ingår i den reduktionsplikt som infördes och innehåller därför i genomsnitt biodrivmedel. Vissa biodrivmedel som till exempel FAME som i är RME (rapsmetylester) och HVO (hydrerade vegetabiliska oljor) kan både användas som substitut till fossila drivmedel och blandas med dessa utan att maskinerna behöver konverteras. På kort och medellång sikt bedöms den största potentialen för att minska fossilberoendet inom det svenska jordbruket finnas i en ökad användning av biodrivmedel. 5.1.2Användningen av drivmedel i Enligt Energimyndighetens sammanställning av uppgifter som före- tagen är skyldiga att rapportera in enligt drivmedelslagen och håll- barhetslagen levererades i form av drivmedel , vilket är något mer än 2018. Störst andel energi kom ifrån diesel MK1 (Miljöklass 1) med eller , en liten ök- ning jämfört med . Bensin MK1 stod för eller 29 pro- cent, vilket innebär någon procents minskning jämfört med . Därefter följde HVO100, fordonsgas och FAME100. Leveranserna av HVO100 steg kraftigt för att minska något och därefter minska betydligt . Mängden HVO100 uppgick endast till att jämföra med . Däremot har leveranserna av FAME ökat kraf- tigt, från 2018 till . Uppdelad per bränsleslag i TWh, beloppen är avrundade Fotnot: Diesel MK1 och Bensin MK1 innehåller biodrivmedel enligt reduktionspliktens krav. Siffrorna redovisas i den rapportering som mottagit med stöd av drivmedelslagen och hållbarhetslagen. Källa: , Drivmedel 2019 ER 2020:26. har högst andel biodrivmedel i transportsektorn i EU. En stor del av råvaran är importerad och en del processas färdigt i . Utav den HVO som användes i importerades 95 pro- cent av råvarubasen och för FAME var samma siffra 93 procent1. använder en mycket stor andel av världsproduktionen av HVO, enligt internationella energiorganet IEA producerades det HVO i världen och enligt användes i varav 1 miljard liter för att upp- fylla reduktionsplikten. Den totala minskningen av växthusgaser av samtliga drivmedel var , beräknat2 enbart på vad drivmedlen innehåller. Minskningen uppgick till . Den största delen av de biodrivmedel som finns på världsmark- naden framställs av olika grödor, så kallade konventionella biodriv- medel. Framöver finns stora förhoppningar på avancerade biodriv- medel där råvaror som till exempel restprodukter från skogen kan användas. 1Energimyndigheten , Drivmedel 2019 ER 2020:26. 2Minskningen är beräknad i relation till den baslinje som används i beräkningarna för målupp- fyllelse enligt drivmedelslagen om CO2/MJ. Det finns en mängd olika råvaror som kan användas som råvara i produktionen och det finns även en rad olika produktionsmetoder. För att ett drivmedel ska klassas som hållbart (ur ett livscykelper- spektiv) finns en rad frågor att beakta bland annat eventuella risker för undanträngning av livsmedelsproduktion. Detta är en stor fråga globalt men utifrån ett svenskt perspektiv är denna fråga inte lika pro- blematisk. Utmaningen för svenskt jordbruk ligger inte i en konkur- rens mellan olika grödor utan i att produktionen helt läggs ner. Aktörer som säljer drivmedel är skyldiga att lämna uppgifter till för att uppfylla kraven i hållbarhetslagen. Denne kan antingen ta fram ett faktiskt värde på utsläppen av växthusgaser enligt en livscykelanalys eller använda de normalvärden som är lis- tade i det omarbetade förnybartdirektivets bilaga V. Skillnaden i växt- husgasutsläpp mellan biodrivmedel och fossila drivmedel beror på vilken råvara som används och vilken process ett biodrivmedel är framställt med. publicerar de faktiska utsläpps- värden som ett medelvärde av de utsläpp olika drivmedel gett upp- hov till, se tabell 5.2 nedan. Tabell 5.2 Klimatpåverkan och värmevärde för olika drivmedel Medelvärde av inrapporterade uppgifter till g CO2e/MJ g CO2e/liter 5.1.3Jordbrukets användning av drivmedel Det huvudsakliga drivmedlet i jordbrukets arbetsmaskiner är diesel av miljöklass I (MK1) användes enligt . Jordbruket använder av den totala mängden MK1 diesel som säljs i , totalt säljs . MK1 dieseln som används såväl inom jordbruket som i transportsektorn ingår i den reduktionsplikt som infördes och innehåller därför en ökande andel biodrivmedel. Utav totalt omkring 60 000 jordbruksföretag är det ett fåtal som kör på rena biodrivmedel. Det handlar om HVO och FAME, totalt en förbrukning på biodrivmedel. Detta motsvarar av den totala mängden ren HVO och FAME som konsumeras i , konsumeras totalt. Enligt beräkningar orsakar användningen av drivmedel till arbetsmaskiner inom jordbruket utsläpp av strax över CO2e, medan skogsbrukets maskiner står för strax under Det finns ingen specifik rapportering för vatte- nbrukets utsläpp av växthusgaser men bedömer att de är förhållandevis små . 5.1.4Drivmedelsförbrukningen beror på arbetet som ska utföras Drivmedelsbehovet för arbetsmaskiner inom jordbruket varierar mellan olika aktiviteter och påverkas av många faktorer. Det finns studier av dieselförbrukning vid olika fältarbeten3. Energiförbruk- ningen beror av vilken arbetsmaskin och vilket redskap som används. Förbrukningen beror även på hur förhållandena ser ut i fält vad gäller jordart, markstruktur och vattenhalt påverkar energiförbrukningen. 3Baky m.fl. JTI 2010 Kartläggning av jordbrukets energianvändning – Ett projekt utfört på uppdrag av . Dieselförbrukning vid odling av olika grödor per hektar 66,7–71,9 135,5–150 Källa: Baky m.fl. 2010. Val av traktor och redskap är en viktig del i att utnyttja drivmedel effektivt men förbrukningen beror även på handhavandet. Genom rätt underhåll av traktor och maskiner samt framför allt genom att anpassa körsätt kan drivmedelsförbrukningen minskas. En välunder- hållen motor drar mindre bränsle. Igensatta luftfilter, slitna kolvar och ventiler i motorn eller otäta och dåligt justerade insprutare kan vara orsaker till hög drivmedelsförbrukning. Traktorer och arbets- maskiner har olika transmissionssystem som är tekniskt olika effek- tiva på att överföra kraft från motorn. Äldre traktorer har ofta meka- nisk kraftöverföring medan nyare traktorer ofta kombinerar detta med hydrauliska system där det går att använda snabbväxlar utan att bryta kraftöverföringen. Teoretiskt är energiförlusterna lägre vid meka- niska växellådor än så kallade ”powershift” växellådor men i praktiken blir drivmedelsförbrukningen lägre eftersom motorn kan belastas mer optimalt. Planerad körning där körsträcka samt antalet inbromsningar och accelerationer minimeras kan göra stor skillnad för drivmedelsför- brukningen. Det är också viktigt att anpassa belastning efter motorns effekt genom val av rätt hastighet och storlek på redskap. Fel in- ställda redskap som dras efter traktorn kan bidra till onödigt hög driv- medelsförbrukning. Till exempel kan en fel inställd plog öka driv- medelsförbrukningen med tjugo procent4 Rätt anpassat däcktryck 4Jordbruksverket 2018, Sparsam körning – Ett enkelt sätt att spara pengar! förbättrar nyttjandet av motorns kraft och därmed drivmedlet. Ett något lägre däcktryck vid fältarbete ger bättre grepp och mindre slir- ning, medan ett högre tryck ger minskat rullmotstånd vid vägtransport. Rätt anpassat varvtal på motorn och att minska tomgångskörning är ett enkelt sätt att få ner förbrukningen. Tillämpning av sparsam körning enligt ovan minskar såväl energi- förbrukningen och växthusgasutsläppen som drivmedelskostnaderna och är därmed en direkt ekonomisk vinst för jordbrukaren. Tillämp- ning av sparsam körning vid traktorarbeten har visat på bränslebespar- ingar på runt 20 procent5. Jordbearbetning är en aktivitet som kräver stora mängder energi i form av drivmedel och det kan därför vara intressant att analysera möjligheter till alternativa strategier. Reducerad bearbetning och att inte bearbeta djupare än nödvändigt är strategier som kan minska behovet av drivmedel. Här finns dock många andra växt- odlingstekniska parametrar som spelar in, till exempel behov av ökad användning av växtskyddsmedel. Olika tekniska hjälpmedel så som GPS-styrning kan förbättra effektivitet då det blir enklare att utnyttja redskapens arbetsbredd. 3,3–10 Källa: Baky m.fl. 2010, Kartläggning av jordbrukets energianvändning. Transporter står för en stor del av jordbrukets drivmedelsförbruk- ning. Det handlar bland annat om skördade grödor, djur, gödsel och insatsmedel som transporteras till fält, mellan gårdar, för lagring och vidare förädling. I en studie som utfördes av JTI (nuvarande ) bedömdes att transporter till och från företaget/gården samt mellan 5Fogelberg m.fl., 2007. och inom gårdar förbrukar i storleksordningen diesel varje år6. Det motsvarar 509 GWh och ger en klimatpåverkan på CO2e. I studien konstateras att man kan påverka hur mycket som trans- porteras genom att välja olika strategier för odling, lagring och an- vändning. Vidare konstateras att utvecklingen inom det svenska jord- bruket präglas av stark strukturrationalisering där gårdarna växer och blir färre. Om expansionen sker snabbare än ledig mark i närheten blir tillgänglig blir resultatet längre transporter till och från åker. Ut- maningarna vad gäller avstånden i tas även upp i Konkurrens- kraftsutredningen. Bättre och effektivare logistik skulle kunna mot- verka detta. Ett projekt7 genomfört av tittar bland annat närmare på effektiviseringar genom att fokusera på tre områden: skiftning av , nyckeltal och benchmarking samt logistikplaneringsystem. 5.1.5Biodrivmedel och andra förnybara drivmedel som finns på marknaden Etanol produceras utav stärkelserika grödor såsom spannmål eller sockerbetor(eller sockerrör) men även energiskog, vall eller annan biomassa är möjligt. Etanol kan blandas i bensin och diesel, antingen via höginblandning (E85 eller ED95) eller låginblandning (E5 eller E10) eller användas som rent bränsle. En dieselmotor kan efter en hel del anpassningar drivas med ED95 som består av etanol och tändförbättrare. Motorer som drivs med ED95 finns framför allt i bussar men även lastbilar. Etanol används annars främst som inblandning i bensin i olika omfattning. Bensinmotorer kan utan anpassningar drivas med etanol upp till en viss inblandning i bensinen. E10 är bensin etanolinblandning som planeras att lanseras i och då bli den nya standardbensinen. Den ökade an- delen etanol i bensinen är ett led i reduktionsplikten. Merparten av den bensin som säljs i innehåller etanol vilket nu alltså kommer att öka till . Det finns motorer som kan 6Engström m.fl., JTI 2015, Energieffektivisering av jordbrukets logistik – pilotprojekt för att undersöka potentialer. 7RISE, Jordbrukets logistik, projektstart . köras på enbart etanol och befintliga bensinmotorer kan konverteras till E85 som säljs på många drivmedelsstationer. I tillverkar Lantmännen Agroetanol, etanol i sin fabrik i . I sin produktion använder Lantmännen spannmål, vete och korn men också stärkelserikt livsmedelsavfall. Utav den etanol som Lantmännen producerar i exporteras huvuddelen till där egenskaperna gällande beräknade utsläpp efterfrågas. 2019 importerades av den etanol som användes i , hade sitt ursprung utanför EU8. var etanolen huvud- sakligen producerad utav majs och andelen producerad utav vete har minskat från till mellan 2012 och 20199. FAME (Fatty Acid Methyl ) eller fettsyrametylestrar baseras på olika vegetabiliska och animaliska fetter och oljor. När råvaran i FAME är raps kallas drivmedlet RME (rapsmetylester) och produ- ceras genom en förestring av rapsolja. I säljs i princip bara RME. Utredningen har dock genomgående valt att använda det mer generella begreppet FAME i betänkandet. Dieselmotorer kan köras på FAME i princip utan några anpass- ningar men för att fordonsgarantier ska gälla krävs typgodkännande från tillverkare. finns flera anläggningar som producerar FAME i bland annat har Energifabriken en i och Adesso en i . Pressningen sker i samverkan med livsmedels- produktion vilket enligt Energifabriken leder till att de bästa kvalitéerna används som livsmedel. Biprodukter från produktionen är rapskakan, som blir djurfoder och glycerol, som används till biogasproduktion. Energifabriken använder sig av svenskodlad raps. Men av den FAME som säljs i är tillverkad av importerad raps. En stor del av den RME som produceras blandas in i diesel. Det finns dock ett tak på FAME enligt drivmedelslagen (2011:319). 8Energimyndigheten , Omvärldsbevakning – biodrivmedelsmarknaden Promemoria rörande biodrivmedelsmarknaden i och i världen. 9Energimyndigheten , Drivmedel 2019, ER 2020:26. Hydrerade vegetabiliska oljor eller animaliska fetter (HVO) HVO kan vara baserat på vegetabiliska och/eller animaliska fetter. HVO är i stort sett är kemiskt identisk med fossil diesel. HVO kan därför användas som inblandning eller rent i befintliga dieselmotorer utan anpassning. HVO är det förnybara drivmedel som ökar mest i . Till skillnad från FAME så anger bränslestandarden för diesel (EN590) inget tak för inblandning av HVO i diesel. Inblandningen begränsas dock av standardens densitetskrav. HVO används därför av drivmedelsleverantörerna för att uppfylla kraven i reduktions- plikten. Det finns ingen tillverkning av ren HVO i . ST1 pla- nerar att starta produktion i och Preem samraffinerar en del tallolja tillsammans med fossil diesel. Det räknas som en typ av HVO-produktion, även om produkten blir färdigblandad med fossil diesel. De råvaror som används för HVO-produktion är bland annat vegetabiliska och animaliska avfallsoljor, PFAD, slakteriavfall och råtallolja. Merparten av råvarorna till HVO är importerade och PFAD utgjorde tidigare en mycket viktig råvara. klassades PFAD som en restprodukt från palmoljeproduktionen. Efter den omklass- ning som skedde 2019 enligt förnybartdirektivets hållbarhetskrite- rier har mängden PFAD minskat till förmån för andra råvaror. Biogas och fordonsgas inklusive syntetisk naturgas (SNG) kan ha olika sammansättning men består huvudsakligen av metan. I lagen om skatt på energi (1 kap. 9 § LSE) står det: ”Med biogas förstås ett vätskeformigt eller gasformigt bränsle som framställts av biomassa och vars energiinnehåll till övervägande del härrör från metan.” Metan kan vara i form av komprimerad naturgas (CNG, Compact Natural Gas), flytande naturgas (LNG, Liquid Natural Gas), komprimerad biogas (CBG, Gas) eller flytande biogas (LBG, Gas). Metan kan också produceras syntetiskt och kallas då syntetisk naturgas (SNG, Synthetic Natural Gas). För drivmedelsändamål kallas metan ofta för fordonsgas. Den fordonsgas som säljs i kan innehålla biogas, naturgas eller en blandning av dessa. av förnybart i fordonsgasen har ökat och 2019 var den 95 procent.10 Gas kan användas i anpassade bensin- eller dieselmotorer. Flytande natur- eller biogas används bland annat inom sjöfart och tunga last- bilar. 5.1.6Drivmedel som är under utveckling Det satsas mycket på att ta fram nya drivmedel. Det som mest är i fokus förutom elektrifiering är vätgas som kan an- vändas i bränsleceller. Även tillverkning av så kallade drop-in-bräns- len är ett prioriterat område eftersom dessa kan blandas in i fossil bensin och diesel som bränslestandarden uppfylls. Vätgas kan användas i gasform eller nedkylt som ett flytande driv- medel. Vätgas kan omvandlas till el i bränsleceller eller användas i förbränningsmotorer.