sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Andra anger att det innebär att den nyanlända har med mer svenska som andraspråk . På följande sätt beskriver exempelvis en skola hur de resonerat om omfördelningen av under- visningstimmar: Anpassning av nyanlända elevers undervisning Vi tog från SO och NO. Hur mycket vi tog bort var individuellt, exem- pelvis för en högpresterande elev. Andra blev av . När det gäller anpassad timplan är det ännu svårare för skolorna att uppge vad åtgärden typiskt sett innebär i termer av omfördelning av undervisningstid. Anledningen är enligt skolorna den enskilda ele- vens förutsättningar, behov och ambitioner för arbete och fortsatta studier som påverkar vilken anpassning som görs i det enskilda fallet. Anpassad timplan kan vara en ingripande åtgärd i fråga om hur mycket tid som omfördelas. Åtgärden innebär att eleven kan få hela ämnen bortprioriterade under resten av sin skolgång i , om det bedöms öka möjligheterna för eleven att komma in på ett na- tionellt program i gymnasieskolan. Elever som läser enligt anpassad timplan kan således ha stora avvikelser från den ordinarie timplanen. 5.3.2Innehållet i den undervisning som eleverna får skiljer sig åt Det finns en kursplan för varje ämne i . Kursplaner be- står alltid av syfte, långsiktiga mål och centralt innehåll som definie- rar det stoff som undervisningen i ämnet ska behandla samt kom- pletteras av kunskapskrav. Av utvärderingsstudien framkommer att gränserna mellan ämnena i den undervisning som nyanlända elever får i praktiken är flytande. Lärare kan bedriva undervisning i vad som beskrivs som mer ren- odlad svenska som andraspråk (sva) utan koppling till begrepp i nå- got annat specifikt ämne. Detta beskriver exempelvis en rektor på följande sätt: Undervisningen i sva för elever med prioriterad timplan är inte ämnes- kopplad. Vi har tränat mer grundläggande saker, tränat ljud etcetera. Undervisningen i svenska som andraspråk kan också bedrivas med en mer tydlig koppling till begreppen i ett visst ämne, exempelvis historia. På följande sätt beskriver en skola hur undervisningen fun- gerade för eleverna med prioriterad timplan: Undervisningen gavs i en grupp med årskurs 4–6 och sva-undervis- ningen gavs med infärgning av de bortprioriterade ämnena. Anpassning av nyanlända elevers undervisning Men det kan också vara tvärt om, det vill säga att undervisningen i ett visst ämne bedrivs med ett starkt fokus på språkutveckling. Det innebär att undervisning i svenska som andraspråk och undervisning i exempelvis i historia i praktiken kan ha samma innehåll. Det gör att elever som inte har beslut om prioriterad timplan ändå kan ha en undervisning i ett eller flera ämnen, exempelvis historia, som i prak- tiken utgör undervisning i svenska som andraspråk. En rektor ex- emplifierar detta på följande sätt i intervjuerna: När man läser matte är det mer språket i fokus än det matematiska. Mer fokus på att skriva tala och läsa. Man prioriterar bort moment som andra elever läser när de har matte. Vilken slags undervisning eleverna får när de har dessa åtgärder har också stor betydelse för hur anpassad respektive prioriterad timplan i praktiken utformas för enskilda elever. Av intervjuerna framgår att den undervisning de nyanlända får när de har åtgärderna kan se täm- ligen olika ut, både inom och mellan skolor. Hur undervisningen ut- formas beror enligt de skolor vi talat med i hög grad av skolornas förutsättningar, exempelvis när det gäller skolans ekonomi, sätt att organisera undervisningen eller tillgången till lärare i svenska som andraspråk. Det förekommer att undervisningen ges av lärare som är behöriga i de ämnen där de undervisar men även av annan personal på skolan. I intervjuerna ger skolorna exempel på hur undervisningen i svenska som andraspråk kan vara utformad för elever som har prio- riterad timplan. Undervisningsformerna varierar mellan men också inom skolor. Följande exempel på upplägg har framkommit: Den nyanlända får undervisning enskilt av en lärare. •Undervisning i separat undervisningsgrupp. Den nyanlända får undervisning tillsammans med andra elever, exempelvis inom ra- men för förberedelseklass. Men det kan också handla om att de nyanlända lämnar sina ordinarie undervisningsgrupper och till- sammans får undervisning i svenska som andraspråk. Dessa grup- per är i varierande grad årskursuppdelade. Anpassning av nyanlända elevers undervisning •Undervisning inom ordinarie undervisningsgrupp. Det förekom- mer att elever får undervisning i svenska som andraspråk inom ramen för den ordinarie undervisningsgruppen. Medan övriga elever får ordinarie undervisning får nyanlända elever med priori- terad timplan undervisning med särskilda läromedel. Antingen sker detta genom att det finns fler lärare i klassrummet eller ge- nom att lärare i svenska som andraspråk finns med i klassrummet. För elever som har anpassad timplan handlar det om att skolorna ska ge mer undervisning i ämnen som kan bidra till att eleven når gym- nasiebehörighet. Skolorna beskriver att det kan vara svårt att se till att nyanlända med anpassad timplan får en bra undervisning i det ämne som eleven enligt beslutet ska få mer undervisning i. Flera in- tervjuade framhåller att anpassad timplan ställer mycket hårda krav på skolan om undervisningen ska hålla kvalitet och att det kan bli mycket kostsamt att ge extra undervisning av behöriga lärare, sär- skilt om det är enstaka elever som har anpassad timplan eller om ele- ver läser olika ämnen inom ramen för anpassad timplan. Följande sätt att ge elever med anpassad timplan mer undervisning framkom i utvärderingsstudien: Den nyanlända eleven får undervisning enskilt av en lärare. •Undervisning i parallellklassen. Den nyanlända eleven får extra undervisning i exempelvis matematik, tillsammans med parallell- klassen. •Självstudier med material. Den nyanlända eleven får ägna sig åt självstudier utifrån material som de ansvariga lärarna tagit fram. Det kan ske under överinseende av annan personal. Vilka av undervisningsformerna som skolorna använder varierar, både mellan och inom skolor. Vilken undervisning en enskild elev får beror enligt de intervjuade på vilka ämnen som omfattas i elevens anpassade timplan och på de förutsättningar som skolan har, exem- pelvis när det gäller tillgängliga lärare och schema. Som framgår av ovanstående sammanställning kan en konsekvens av att ha priorite- rad eller anpassad timplan bli att nyanlända får undervisning av annan personal än lärare. Några rektorer i studien påpekar att det är lätt att fatta beslut om åtgärderna, det svåra är att säkerställa Anpassning av nyanlända elevers undervisning kvaliteten i den extra undervisningen som eleverna får genom prioriterad eller anpassad timplan. Ett par av skolorna framhåller själva att de inte har lyckats att ge undervisning av tillräcklig kvalitet för alla nyanlända med beslut om dessa åtgärder. 5.3.3Nyanlända elever får ofta flera typer av stöd parallellt Vid sidan av anpassad och prioriterad timplan finns det flera andra åtgärder som skolor kan använda för att stärka förutsättningarna för nyanlända elevers lärande i skolan och som beskrivits i början av detta kapitel. Det rör sig framför allt om förberedelseklass och stu- diehandledning på modersmålet. Alla nyanlända elever som tas emot i högstadiet ska även ha en individuell studieplan. Av intervjuerna framgår att anpassad och prioriterad timplan ofta används i kombination med de andra åtgärderna för nyanlända. Vilka åtgärder skolorna använder och hur de är upplagda varierar mellan de skolor som vi intervjuat. Hur anpassad och prioriterad timplan används i förhållande till andra åtgärder beror på hur de andra åtgär- derna används på skolorna. Vid en del av skolorna där personal intervjuats finns förberedel- seklass. Det finns stor variation i hur skolorna använder åtgärderna anpassad och prioriterad timplan i förhållande till förberedelseklass. På vissa av skolorna förekommer det att nyanlända har beslut om prioriterad eller anpassad timplan både när de får undervisning i för- beredelseklass och efter att de helt lämnat förberedelseklassen. Bland de intervjuade skolorna finns det också exempel på skolor som inte alls använder prioriterad eller anpassad timplan för elever i för- beredelseklassen. I ett fall fattar skolan beslut om anpassad studie- gång för samtliga elever i förberedelseklassen. Skolorna i studien beskriver att de som regel ger studiehandled- ning på modersmålet i ämnen där de nyanlända följer ordinarie undervisning. Studiehandledning på modersmålet tycks dock fun- gera olika väl på skolorna, bl.a. beroende på tillgången till kompe- tenta studiehandledare och hur mycket studiehandledning som hu- vudmannen eller skolan tillhandahåller. Det framkommer att både elever som har anpassad och prioriterad timplan kan ha studiehand- ledning på modersmålet. En skola beskriver att studiehandledning på modersmålet har varit en åtgärd som skolan använt i stället för att Anpassning av nyanlända elevers undervisning besluta om anpassad timplan. Det bör också noteras att alla elever som har ett behov av sådant stöd ska erbjudas studiehandledning på sitt modersmål. Samma skyldighet föreligger inte om att erbjuda prio- riterad eller anpassad timplan. Fler av de skolor som ingår i studien och som använder anpassad timplan berättar att de beslutat om åtgärden som ett resultat av att skolan upprättar individuella studieplaner för nyanlända elever som tas emot i högstadiet. Skolorna nämner att de även arbetar på andra sätt för att stärka förutsättningarna för de nyanlända elevernas lärande – exempelvis ger dem mer tid eller hänvisar eleverna till ”läxhjälp”. Nyanlända ele- ver kan också, på samma sätt som alla elever, bli föremål för åtgärder inom ramen för extra anpassningar och särskilt stöd. 5.3.4Risk att åtgärderna används felaktigt Båda åtgärderna prioriterad och anpassad timplan kan skilja sig mycket åt då de används, både när det gäller tillämpning och inne- håll. Resultaten från utvärderingen indikerar att det förekommer att skolor i vissa fall utformar åtgärderna på ett sätt som inte ligger i linje med de intentioner som legat till grund för att åtgärderna inför- des. Det kan t.ex. diskuteras om de elever som har behov av extra undervisning gynnas av ett upplägg som innebär självstudier. Det går inte att utesluta att åtgärderna, så som de i vissa fall tillämpas på sko- lorna, innebär en risk att eleverna som har dessa kan få mindre undervisning än andra elever, eftersom skolorna inte alltid vet hur mycket undervisning eleverna faktiskt får inom ramen för den prio- riterade eller anpassade timplanen. Risken att åtgärderna används på ett sätt som inte är ändamålsenligt bör också kunna antas vara större på skolor som är osäkra på hur dessa ska tillämpas. Eftersom vi inte har gjort en regelrätt effektutvärdering har rekto- rerna och lärarna som deltagit i utvärderingen av prioriterad och an- passad timplan fått svara på frågor om vilka effekter de upplever att åtgärderna har på nyanländas lärande. De har även fått svara på frågor Anpassning av nyanlända elevers undervisning om hur de upplever att regelverket är utformat i förhållande till syf- tet med insatserna. Dessa resultat redovisas i de följande avsnitten. 5.4.1Åtgärderna har en ändamålsenlig utformning Skolpersonalen som kommit till tals i utvärderingsstudien uppfattar, som nämnts, att åtgärderna har positiva effekter på elevernas lärande. Genom prioriterad timplan blir det möjligt att ge nyanlända elever en snabb, tidig och välriktad ”språkdusch” som de enligt skolperso- nalen behöver för att kunna ta del av undervisningen i de övriga äm- nena. Intrycket att skolorna anser att prioriterad timplan är en bra åtgärd för att ge elever en koncentrerad språkundervisning förstärks av att flera av skolorna beskriver att de redan innan bestämmelserna om prioriterad timplan kom arbetade på detta sätt. Det vill säga sko- lorna ruckade på timplanen för nyanlända elever för att det enligt skolornas bedömning var nödvändigt att ge dem mer undervisning i svenska som andraspråk. Prioriterad timplan kan vara ett bra alter- nativ till anpassad studiegång som är en genomgripande insats. Anpassad timplan anses också av de som använder åtgärden i stu- dien vara en välutformad åtgärd i förhållande till syftet att få elever att nå behörighet till gymnasieskolan. Anpassad timplan möjliggör för skolorna att kunna fokusera på vissa ämnen och på så sätt skapa förutsättningar för elever att nå behörighet till ett nationellt pro- gram. Skolorna ger flera exempel på elever som skolorna menar har nått behörighet tack vare att de haft anpassad timplan. 5.4.2Samtycke ges i regel till anpassad timplan Enligt regelverket måste eleven och elevens vårdnadshavare sam- tycka till att eleven får anpassad timplan. De rektorer som intervjuats i utvärderingen beskriver att de inhämtar samtycke inför beslut om anpassad timplan. Skolorna beskriver att de stämmer av beslutet i mer eller mindre formella dialoger som skolans personal har med elever och vårdnadshavare. dokumenterar skolorna samtycket i exempelvis elevakten eller elevens individuella studieplan. Skolorna beskriver att avstämningarna med vårdnadshavarna om åtgärden ofta präglas av att vårdnadshavarna har mycket stort för- troende för skolans bedömningar. Inte sällan har vårdnadshavarna Anpassning av nyanlända elevers undervisning synen att skolans bedömningar inte bör ifrågasättas, vilket en del av dem som intervjuats menar beror på vad vårdnadshavarna är vana vid från sina ursprungsländer. Skolorna har uppfattat att det i dialogerna kring anpassad timplan kan vara svårt att få vissa vårdnadshavare med begränsad egen erfarenhet av skolgång att förstå innebörden och konsekvenserna av anpassad timplan fullt ut. Vissa skolor beskriver däremot att elever och vårdnadshavare så långt som möjligt vill läsa enligt ordinarie timplan och att det kan behövas en dialog för att få elever och vårdnadshavare att ställa sig bakom en anpassad timplan. Det framstår inte, utifrån utvärdering- ens resultat, som att frågan om samtycke är något som ligger till hin- der för skolors möjlighet att erbjuda anpassad timplan. 5.4.3Förvirrande med parallella system av stödinsatser Åtgärderna uppfattas av de som deltagit i utvärderingsstudien som mer flexibla än åtgärderna inom ramen för särskilt stöd som till skill- nad från beslut om prioriterad och anpassad timplan måste doku- menteras i åtgärdsprogram. utrycker vissa att det är för- virrande att ha två parallella system för stöd i skolan, dels åtgärder för elever i behov särskilt stöd (t.ex. anpassad studiegång och place- ring i särskild undervisningsgrupp), dels åtgärder för nyanlända ele- ver (t.ex. förberedelseklass, prioriterad och anpassad timplan). 5.4.4Åtgärderna är inte hela lösningen som det i utvärderingsstudien framhålls att prioriterad och anpassad timplan är rätt utformade i förhållande till åtgärdernas syf- ten lyfter deltagarna även åtgärdernas begränsningar. Förväntning- arna på vad åtgärderna kan åstadkomma behöver sättas i relation till att eleverna kan ha skolgång att ta igen. Nyanlända som kommer till i högstadiet har i många fall begränsade förutsättningar att nå målen. Skolpersonalen framhåller att nyanlända sällan kan ta igen hela årskurs 1–6 i högstadiet. Det gäller särskilt om de saknar tidigare skolbakgrund, eller om vårdnadsha- varna själva saknar utbildning och om familjen har traumatiska er- farenheter från krig och flykt. För många nyanlända som kommer till skolan skulle det behövas mycket mer tid för att ge ordentliga Anpassning av nyanlända elevers undervisning förutsättningar att fortsätta till gymnasieskolan. En av de inter- vjuade menar att det annars vore som att säga att all undervisning i inte spelar någon roll. Det framkommer också att vissa har uppfattningen att själva syf- tet med anpassad timplan är problematiskt. Anpassad timplan inne- bär att skolan tar bort centrala ämnen som är viktiga att elever får undervisning i för att som vuxna kunna ta del av samhällslivet. I en av intervjuerna påpekas att demokrati är ett centralt begrepp i de samhällsorienterande ämnena. Särskilt för elever som kommer från icke-demokratiska länder är det problematiskt att det är just de sam- hällsorienterande ämnena som ofta prioriteras bort när en nyanländ har någon av dessa åtgärder. Det har även framkommit att det kan vara problematiskt för elevernas framtida möjligheter att de natur- orienterande ämnena ofta prioriteras bort. 5.4.5Indikationer om schablonmässiga bedömningar Skolinspektionen beskriver i sin granskningsrapport att huvudmän och rektorer ofta använder sig av generella lösningar när de placerar nyanlända elever. Det handlar exempelvis om att alla nyanlända ele- ver, av organisatoriska skäl, får samma ämnen borttagna inom ramen för prioriterad timplan. En orsak kan vara att det ofta saknas tillräck- liga underlag för att planera undervisningen för nyanlända. Av utvärderingsstudien om prioriterad och anpassad timplan framträder en splittrad bild av i vilken utsträckning nyanlända elever får beslut om insatserna med utgångspunkt i deras individuella be- hov. Exempelvis visar resultat från enkäten på ett mönster av att sko- lor antingen beslutar om åtgärderna för nästan alla nyanlända eller endast för ett fåtal. I intervjuerna framkommer också att i vissa sko- lor har alla elever i förberedelseklass beslut om prioriterad timplan. Ett ytterligare resultat är att bristande tillgång till lärare kan innebära att en nyanländ elev inte längre får undervisning enligt prioriterad timplan om det exempelvis börjar en elev på skolan som har större behov av åtgärden och den till åtgärden knutna resursen. I andra av- seenden finns det däremot tecken på att skolor i viss mån gör indi- viduella bedömningar. Det handlar exempelvis om hur länge en elev ska läsa enligt prioriterad timplan eller vilka ämnen som omfattas i ett beslut om anpassad timplan. Anpassning av nyanlända elevers undervisning Reglerna kring prioriterad och anpassad timplan framstår inte som avgörande för att skolorna ska göra den typ av prioriteringar och anpassningar som är möjliga. Exempelvis beskriver flera av sko- lorna, som tidigare nämnts, att de redan innan prioriterad timplan fanns gett nyanlända elever mer svenska som andraspråksundervis- ning på bekostnad av andra ämnen i timplanen. Flera berättar också att de även om reglerna för prioriterad timplan inte fanns skulle göra på det sättet. 5.4.6Bristande överlämning vid skolbyten Skolorna i utvärderingsstudien beskriver att det är vanligt att många nyanlända elevers familjer flyttar i landet. Det beror på bostadsbrist och att många nyanlända familjer bor med andrahands- kontrakt. Att eleverna flyttar gör att de ofta byter skola. De intervjuade beskriver att det finns risk att åtgärderna tappas bort när nyanlända elever byter skola och att beslut om prioriterad timplan kan försenas. Skolorna framhåller att när en elev kommer från en annan skolenhet saknas det ofta dokumentation. Individuell studieplan för nyanlända elever ska upprättas för elever som tas emot i högstadiet men det finns inte alltid en sådan eller så kan in- formationen vara ofullständig. För yngre elever kan dokumentation helt saknas. Mottagande skola får exempelvis ofta inte veta resultat från kartläggningar och vilka åtgärder som satts in. Om eleven kom- mer från en annan skola kopplas normalt sett inte kommunens mot- tagningsteam in och därför gör teamet ingen kartläggning. På den lokala skolan startar man inte heller per automatik en kartläggning. Skolorna utgår från att eleverna blivit kartlagda och fått adekvata åt- gärder. Men inte sällan upptäcks efter hand att elever har bristande kunskaper i svenska och skolorna beskriver att de då upptäcker behovet av att kartlägga elevens behov och i vissa fall besluta om prioriterad timplan. Det finns också en risk att eleverna får prioriterad timplan än vad regelverket anger då dokumentationen vid skolby- ten ofta brister. En av skolorna vi intervjuat beskriver att de alltid utgår från att elever som kommer från annan skolenhet i haft prioriterad timplan. Några skolor beskriver att de fattar beslut om prioriterad timplan även om de inte vet om eleven haft prioriterad Anpassning av nyanlända elevers undervisning timplan på den tidigare skolan. Bristen på fungerande doku- mentation beskriver rektorerna som en förklaring till att informa- tion tappas bort. Exempelvis på följande sätt: Om jag tar minuter från SO och NO nu är det inte säkert att den in- formationen vidareförmedlas till mottagande skolenhet. Vi har ett sche- maprogram för att kolla det, men det funkar . 5.4.7Inte alla skolor har kännedom om hur insatserna ska användas Av utvärderingsstudien framgår att intervjupersoner på flera av de medverkande skolorna inte är riktigt klara över när en elev ska ha åtgärder för att stödja nyanlända och när en elev ska ha extra anpass- ningar eller särskilt stöd. Exempelvis uppger en av skolorna i studien att de beslutar om anpassad studiegång, som är ett exempel på sär- skilt stöd, till samtliga elever i förberedelseklassen. Det förekommer även oklarheter när det gäller hur insatser för nyanlända förhåller sig till varandra. Exempelvis förekommer det att skolor uppfattar att en elev som delvis får undervisning i förberedelseklass som automatisk följd också måste få ett beslut om prioriterad timplan. En aspekt som framstår som viktig för hur insatserna används är hur lång erfarenhet som skolan har av att ta emot nyanlända. Vissa av de skolor som deltog i våra intervjuer har mångårig erfarenhet av att ta emot och arbeta med nyanlända medan andra skolor har begränsad erfarenhet och enbart har tagit emot nyanlända . Detta speglas av hur väl utvecklat arbete skolorna beskriver att de har när det gäller utbildning för nyanlända. En annan viktig aspekt är huvudmannens styrning och stöd. Flera av skolorna som beskriver ett mer väl fungerande arbete beskriver också att huvudmannen drivit på skolorna inom huvudmannens organisation att utveckla arbetet med nyanlända. Sådant stöd kan exempelvis huvudmannen ge genom att team som är centralt placerade hos huvudmannen med expertis inom nyanländas lärande söker upp skolorna för att informera om arbetet med nyanlända. Konsekvensen av att arbetet med nyanlända är olika väl utvecklat är att möjligheten för nyanlända att få ta del av åtgärderna ser olika ut på olika skolor. Anpassning av nyanlända elevers undervisning 5.4.8Det behövs mer information om åtgärdernas användning Kännedomen om de två åtgärderna prioriterad och anpassad timplan för nyanlända elever förefaller vara låg vid landets skolor. De an- vänds också i liten omfattning av skolor som har nyanlända elever. Med utgångspunkt i den redovisade empirin anser utredningen att det endast finns begränsad möjlighet att dra slutsatser om åt- gärdernas nytta. De skolor som använder åtgärderna upplever att de- ras utformning är ändamålsenlig i förhållande till deras syften och att de fungerar bra för de elever som får dem. Det förefaller inte vara ett problem för skolorna att elever eller vårdnadshavare motsätter sig åtgärderna, även om vissa kan vilja läsa enligt ordinarie timplan. Eftersom åtgärderna, utifrån den tillgängliga empirin, verkar an- vändas i liten utsträckning är det rimligt att anta att åtgärderna i dess nuvarande utformning inte har uppnått full potential. Det kan också antas att åtgärderna inte har nått upp till de intentioner som låg till grund för införandet. samlas det inte in information om hur skolor an- vänder anpassad och prioriterad timplan på samma sätt som exem- pelvis om anpassad studiegång, som i sin tur kräver att ett åtgärds- program upprättas. Detta gör att vi inte heller kan ha en nationell bild av åtgärdernas användning. Utredningen har uppmärksammat att åtgärderna behöver bli mer kända i verksamheterna och att huvudmän och skolor kan behöva utökat stöd från staten för att kunna leva upp till intentionerna med regleringen.