sou · H9B365 · 2021-08-11 00:00:00 — Det vidgade perspektivet, som beskrivs i avsnitt 7.7.1, innebär att hänsyn vid prioritering av forskningsinfrastrukturer också bör tas till bland annat ökad tillgänglighet, affärsmöjligheter för svenska företag, forskning som möter samhällsutmaningar och stärkt inter- nationell konkurrenskraft. Att ta hänsyn till det vidgade perspektivet och beakta strategiska prioriteringar innebär att skapa utrymme för satsningar också på forskningsinfrastruktur som inte som enda syfte har att främja veten- skaplig excellens. Det kan bland annat handla om satsningar avsedda att främja forskning på områden där håller hög akademisk nivå och där det också finns svenska företag som ligger långt framme vad avser forskning och utveckling. Det kan också handla om sats- ningar på infrastruktur som främjar forskning för att möta särskilt utpekade samhällsutmaningar. Inom begreppet det vidgade perspek- tivet ryms således såväl grundforskning som mer behovsmotiverad forskning. Regering och riksdag lägger fast de generella ramarna och styr de övergripande prioriteringarna när det gäller såväl forskningspoliti- ken i allmänhet som i frågor som mer specifikt rör forskningsinfra- struktur. Det gäller naturligtvis också i fråga om hur ett vidgat per- spektiv på forskningsinfrastruktur ska ta sig uttryck, till exempel i form av hur lagar, förordningar och instruktioner är utformade och hur ekonomiska resurser fördelas till olika forskningsfinansiärer. Men och regeringens styrning, dessas politiska mål och ambitioner, får naturligtvis genomslag också i hur myndighetsstruk- turen är utformad. Att , exempelvis, har en myndighet med särskilt ansvar för grundforskning av högsta vetenskapliga kvalitet, , bör naturligtvis ses som ett uttryck för en politisk vilja att slå vakt om just grundforskningen. Det är naturligt, anser utredningen, att hänsyn till det vidgade perspektivet särskilt behöver beaktas för den forskningsinfrastruk- tur som är av särskilt nationellt intresse. I begreppet särskilt natio- nellt intresse ligger, såsom har beskrivits, bland annat att det inte sällan handlar om stora och mer komplexa forskningsinfra- strukturer, där satsningar kan få en rad följder för många aktörer och på flera samhällsområden. I avsnitt 7.6 gör utredningen bedöm- ningen att forskningsinfrastrukturer av särskilt nationellt intresse kan behöva analyseras och hanteras i särskild ordning. Det är därför rimligt att också organisera, prioritera och finansiera forsknings- infrastrukturer av särskilt nationellt intresse skilt från övrig nationell forskningsinfrastruktur. På kort sikt anser utredningen att föreslagna ändringar i Veten- skapsrådets instruktioner (se avsnitt 8.7) leder till förbättringar när det gäller arbetet med de strategiska frågeställningar som uppstår vid samordning av tillgången till forskningsinfrastruktur. Utredningen har övervägt att, genom att föreslå ytterligare reformer i fråga om organisation och instruktioner, också mer långsik- tigt ge myndigheten en roll vad avser att samordna och finansiera forskningsinfrastruktur med ett vidgat perspektiv. Utredningen gör emellertid bedömningen att det inte är en rimlig lösning. Utredningen anser att har en principiellt viktig roll som den myndighet som värnar om grundforskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga ämnesområden. Det fokus som har på den vetenskapliga excellensen är grundlägg- ande och kritiskt för kvaliteten på svensk forskning. Att långsiktigt ge i uppdrag att samordna och finansiera forsk- ningsinfrastruktur med ett vidgat perspektiv, ett uppdrag som så tydligt skulle avvika från det uppdrag myndigheten har och som så tydligt också skulle avvika från myndighetens huvuduppdrag, skulle riskera att försvaga förmåga att utföra sitt huvuduppdrag. Utredningen bedömer att fokus på huvuduppdraget bör bibehållas och stärkas på lång sikt genom att myndighetens roll renodlas. Vidare har utredningen även övervägt andra existerande myndigheters roller och ansvar gällande forsk- ningsinfrastruktur. Det finns ingen annan existerande myndighet, enligt utredningens bedömning, som är en mer naturlig hemvist för Det talar, enligt utredningens upp- fattning, för att det behöver inrättas en ny, särskild myndighet för forskningsinfrastruktur. Utredningen föreslår att regeringen prövar frågan om en ny särskild myndighet med ansvar för finansiering av forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse samt för ett antal andra därtill kopplade uppgifter. Det finns ytterligare fler skäl till detta. Utredningen bedömer att inrättandet av en särskild myndighet för forskningsinfrastruktur skulle innebära en renodling av roller och ansvar till gagn för kvalitet och effektivitet inom det forsknings- politiska landskapet i vid mening. Med en sådan lösning skulle både och lärosätena, som har uppgifter avseende forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse, få ökade förutsättningar att fokusera på sina respektive instruktionsenliga huvuduppgifter. En central aktör med ansvar för frågor rörande forskningsinfra- struktur av särskilt nationellt intresse, som en väsentlig huvudupp- gift, skapar bättre förutsättningar för fokus på denna uppgift. Ut- redningen bedömer, som framgår av avsnitt 7.6, att komplexiteten i forskningsinfrastrukturer av särskilt nationellt intresse medför att det ställs höga och inte sällan andra krav, på den kompetens och de processer som krävs vid analyser, finansiering och förvaltning. Sam- ordning, planering och prioritering av forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse innefattar en bred verksamhet som till stor del handlar om planering, uppföljning och utvärdering av de investeringar som görs på forskningsinfrastrukturerna. Uppföljning och utvärdering, både av myndigheten och oberoende experter inom forskningsinfrastruktur, är ett sätt att stödja lärosätena och forsk- ningsinfrastrukturen i att utvecklas och bibehålla hög kvalitet samt resurseffektivitet. Arbetet kräver speciella kunskaper inom finansiell planering, vetenskaplig omvärldsbevakning, juridik och verksam- hetsutveckling. Myndigheten behöver arbeta med tillgången till forskningsinfrastruktur med ett globalt perspektiv, där internatio- nella samarbeten och relationer kan, om så önskas, fördjupas utifrån den svenska forskningens behov. Kompetens kan utvecklas och utnyttjas mer effektivt om dessa frågor samlas på en central aktör snarare än om kompetensen är spridd på flera olika myndigheter. En central aktör med denna huvuduppgift har dessutom bättre förut- sättningar att utveckla anpassade processer och metoder för just Utredningen anser även att det kan finnas stor- driftsfördelar med en sådan lösning. Utredningen anser att en ny myndighet för forskningsinfrastruk- tur, som fokuserar på forskningsinfrastruktur som är av särskilt nationellt intresse, skapar bättre förutsättningar för regeringen att följa upp och utkräva ansvar. Vissa av forskningsinfrastrukturerna har stora kostnader, vilket i sig medför ett extra stort ansvar för att investeringarna ska användas effektivt och få önskat resultat. En ny central myndighet kan mer effektivt bistå regeringen i det avseendet. Utöver den roll som en ny myndighet kan ha avseende forsk- ningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse, kan myndigheten också underlätta för universitet och högskolor att ta ett större ansvar för annan forskningsinfrastruktur (dvs. annan än den av särskilt nationellt intresse). Utredningens bedömning är att incitament för samverkan och ökad samordning behöver utvecklas för att lärosätena ska kunna ta ansvar på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt. Såsom framgår av tidigare avsnitt föreslår utredningen att den digitala infrastrukturen för forskning ska samlas i en central organi- sation, lämpligen i myndighetsform. Utredningen anser att ansvaret för digital infrastruktur för forskning inte bör organiseras under existerande myndigheter, inklusive , av skäl som redo- gjorts tidigare (avsnitt 8.5). Det finns, enligt utredningens bedöm- ning, en tydlig fördel i att samla ansvaret för forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse och digital infrastruktur för forskning i en och samma myndighet. Detta eftersom denna myndighet då får ett samlat ansvar för dessa verksamheter som i hög grad syftar till att understödja universitetens och högskolornas forskningsverksamhet. Forskningsinfrastruktur blir en allt mer central fråga i forsk- ningspolitiken inom EU och globalt. Om ska ha fortsatt höga ambitioner i forskningspolitiken i en allt skarpare global kon- kurrens fordras ett större också politiskt fokus på frågor som rör forskningsinfrastruktur. Strategiska perspektiv på forskningsinfra- struktur bör, såsom framgår av direktiven, bland annat få större upp- märksamhet. Därför anser utredningen att riksdag och regering behöver en tydligare överblick av utvecklingen inom området forsk- ningsinfrastruktur. Det skapar inte bara bättre förutsättningar för styrning och utveckling av politiken på området utan ger också staten större möjligheter att uppträda mer samlat i förhållande till omvärl- den, nationellt i relation till exempelvis näringslivet och internatio- nellt i relation till andra länder och internationella strukturer. En ny myndighet skapar ett större politiskt fokus på forskningsinfrastruk- tur och ger riksdag och regering större möjligheter att agera både mer effektivt och långsiktigt. 8.6.1Tänkbara uppgifter för denna centrala myndighet Utredningen har identifierat en vägvalsfråga när det gäller vilket ansvar denna centrala myndighet bör ha. Det vägvalet rör frågan om huruvida myndigheten enbart ska ha huvudansvaret för finansier- ingen eller om den även ska ansvara för drift och förvaltning av aktuell forskningsinfrastruktur. Utredningens huvudalternativ är att denna myndighet enbart ska ha huvudansvar för finansieringen av aktuell forskningsinfrastruktur. Ansvaret för själva ägandet, inklu- sive drift och förvaltning, bör alltså ligga på annan myndighet. Utredningen har vidare identifierat ett antal tänkbara uppgifter för en ny forskningsinfrastrukturmyndighet: •Ansvara för processen för prioritering av forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse, inklusive hantera de prioriteringar riksdag och regering själva gjort av forskningsinfrastrukturer. •Ge regeringen råd i fråga om samarbeten och samverkan mellan lärosäten och eventuellt andra aktörer så att forskningsinfrastruk- turer som inte är av särskilt nationellt intresse utnyttjas effektivt. Ansvara för eventuella ekonomiska incitament för att stimulera samverkan mellan övriga aktörer. •Ansvara för analys och bedömningar av svensk forskningsinfra- struktur i sin helhet. •Ansvara för uppföljning och utvärdering av satsningar på forsk- ningsinfrastruktur. •Ansvara för en framtidsinriktad analys, inte minst i ett internatio- nellt perspektiv, kring trender och utvecklingstendenser på forsk- ningsinfrastrukturområdet. •Ansvar för att representera internationellt i olika sam- manhang i frågor som rör forskningsinfrastruktur, där så erfordras. •Utgöra ett professionellt stöd för lärosätena i den forsknings- infrastruktur de ansvarar för både nationellt och internationellt. •Ansvara för förvaltning av digitala infrastrukturer i enlighet med principerna i utredningens förslag (se avsnitt 8.5). Utredningen anser att myndighetens utgångspunkter bör präglas av ett nerifrån- och upp-perspektiv med sakkunniggranskning och fokus på vetenskaplig kvalitet. I övrigt anser utredningen att den närmare utformningen en central myndighet med ansvar för forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse bör utredas. Utredningen anser dock att denna myndighet bör vara en styrelsemyndighet. Genom sammansättningen i styrelsen kan regeringen försäkra sig om att relevanta intressen be- aktas och att en bred kompetens tillvaratas. I styrelsen bör ingå representanter från såväl forskarsamhället som samhället utanför akademin – näringsliv men också andra privata och offentliga aktö- rer. Den exakta formen för hur styrelsens ledamöter bör nomineras och utses bör noga övervägas. 8.7Förändringar i samordningsansvar för forskningens infrastrukturer Förslag: Utredningen föreslår ändringar i lydelser i förordning (2009:975) med instruktion för , se författnings- förslag avsnitt 1.3. Förslagen som utredningen lämnar avser skapa förutsättningarna för att ska kunna beakta ett vidgat perspektiv i myndighetens arbete med forskningsinfra- strukturer. Även om utredningen förespråkar en ny myndighet för att samordna planeringen av tillgång till forskningsinfrastrukturer och dess finan- siering, anser utredningen att det, på kort sikt, finns vissa områden som kan utvecklas genom tydligare myndighetsinstruktioner till . Utredningen anser att kan ges tydligare uppdrag att beakta det vidgade perspektivet vid myndig- hetens arbete med forskningsinfrastruktur. instruktionerna kan skapa förutsättningarna för att beakta ett vidgat perspektiv, utan att det går ut över grundforsk- ningen. Men föreslår utredningen ändå att regeringen överväger en egen myndighet med ansvar för samordning av forskningsinfra- strukturer. Nedan redogörelse angående förordningsändringarna bör ses som utredningens författningskommentarer. 8.7.1Ett vidgat perspektiv gällande forskningsinfrastruktur har en särställning bland myndigheterna, som den enda myndigheten med ett utpekat ansvar att stödja och fördela medel till nationella och internationella forskningsinfrastrukturer. Uppgifterna som handlar om att planera tillgången till forsknings- infrastruktur, fördela medel till internationella åtaganden samt de många uppgifterna om strategisk forskning, forskningsmiljöer och EU-samarbetet tillåter redan att myndigheten tar hänsyn till fler aspek- ter än endast grundforskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Ut- redningen anser att det finns utrymme att förtydliga Vetenskaps- rådets ansvar att beakta tillgången till forskningsinfrastruktur för den forskning som bemöter samhällsutmaningar, därav utredning- ens förslag. Dessa samhällsutmaningar är ofta identifierade globalt (t.ex. Agenda 2030), där regeringen i sin forskningsproposition pekat ut för prioriterade utmaningar inom forskningspolitiken. Utredningen lämnar också förslag gällande ledamöterna i för forskningens infrastrukturer vid . Det står Veten- skapsrådet fritt att besluta om ledamöterna, men utredningen anser att vissa perspektiv är viktiga att fastställa i rådet. Dessa perspektiv är från vårdsektorn, privata näringslivet samt flertalet forskare. Under utredningens arbete har det framkommit synpunkter om att bör ta hänsyn till ytterligare perspektiv, utanför universitets- och högskolesektorn, i arbetet med forskningsinfra- strukturer. Exempel på sådana perspektiv är civilrättssamhället, muséer och andra forskningsutövare. Utredningen föreslår att Vetenskaps- rådet ser över sammansättningen av sina rådgivande grupper för att se hur dessa perspektiv kan tas omhand i arbetet med forsknings- infrastrukturer, särskilt i framtagningen av färdplanen för forsk- ningsinfrastrukturer. 8.8Ökad tillgänglighet och deltagande vid forskningsinfrastrukturer Deltagande av svenskt näringsliv i både uppbyggnad och användning av forskningsinfrastruktur, menar utredningen, är ett sätt att maxi- mera samhällsnyttan av investeringen som gjorts av offentliga medel. Ett ökat deltagande och tillgänglighet står inte i konflikt med veten- skaplig kvalitet. Enligt utredningens bedömning har det gjorts en hel del arbete av aktörerna för att öka näringslivets deltagande i forsk- ningsinfrastrukturer, samt forskningsinfrastrukturernas tillgänglighet. Utredningen lämnar förslag som kan öka tillgängligheten ytterligare och förankra vissa aktiviteter i myndighetsstrukturer. Utredningens redogörelse angående ändringar i förordningar avses i stället för för- fattningskommentarer. 8.8.1Vinnovas långsiktiga arbete med forskningsinfrastrukturer Förslag: Utredningen föreslår ändringar i lydelser i förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem, se författningsförslag avsnitt 1.4. Förslagen som utredningen lämnar avser tydliggöra mandat att själv aktivt bidra till näringslivets medverkan i uppbyggnad och användning av forsk- ningsinfrastrukturer. Stärkt roll i forskningsinfrastrukturlandskapet Enligt utredningens tidigare analys och bedömningar har fått en tydligare roll avseende forskningsinfrastruktur . Myndigheten har tillsammans med flera reger- ingsuppdrag gällande forskningsinfrastruktur, särskilt med anknyt- ning till det svenska värdskapet av European Spallation Source. Vin- nova och har även tagit initiativ till andra positiva satsningar som Big Science och utlysningar om tillgänglig- görande av forskningsinfrastruktur. Utredningen menar att roll kan stärkas ytterligare i forskningsinfrastrukturlandskapet. Myn- digheten bör få mandat att inte bara finansiera aktiviteter utan även själv aktivt bidra som en del av myndighetens kärnverksamhet. Ut- redningen anser att har möjlighet att permanenta verksam- het som Big Science som en del av myndighetens uppgifter, om så önskas. Myndigheten kan även ta en tydligare nationell roll för att stödja företagens tillgång till forskningsinfrastrukturer. Sådant stöd kan vara allt från informationsstöd till företagen till finansiering till forskningsinfrastrukturer för att bygga upp industrikontor. Ut- redningens förslag om ändringar i instruktionsenliga uppgifter syftar till att stärka myndighetens roll och inte avgränsa uppgifterna till forskningsinfrastrukturanläggningar utan bredda man- datet till alla typer av forskningsinfrastrukturer. Utredningen menar att om och lärosätena ska beakta ett vidgat perspektiv i arbetet med forskningsinfrastruktur, så behöver andra myndigheter, som , skapa förutsättningarna för att det beaktandet ska få positiva resultat. 8.8.2Tillgängliggör genom ökad synlighet Förslag: Utredningen föreslår att regeringen ger i upp- drag, att i samverkan med lärosätena och , ta fram en samlad plats där myndigheterna på frivillig basis kan synliggöra relevant information om tillgängliga forskningsinfra- strukturer (till exempel webbplats, användarvillkor, avgifter). Utredningen anser att myndigheter som har verksamhet rörande forskningsinfrastruktur, finansierade av offentliga medel, bör aktivt arbeta med tillgängliggörande av infrastruktur till både statlig och privat forskningsverksamhet. Ett relativt enkelt sätt att tillgänglig- göra forskningsinfrastruktur är att helt enkelt öka dess synlighet i samhället. Aktörer i samhället skulle kunna vända sig till en plats där tillgängliga forskningsinfrastrukturer är listande. Där borde det också finnas relevant information om infrastrukturen, som exempel- vis tillgängliga teknologier eller data, användarvillkor, avgifter, kom- petenskrav och liknande. Att skapa en sådan plats kan till en början vara en utmanande uppgift, då lärosätena och deras forskningsinfrastrukturer kommer behöva ta fram principer för hur tillgång ska ges till användare utan- för universitets- och högskolevärlden, dvs. på vilka villkor och kri- terier tillgång ska ges. För vissa forskningsinfrastrukturer är detta en självklarhet, medan andra har helt andra finansieringsmodeller och kan behöva utveckla nya arbetssätt om infrastrukturen ska kunna bli tillgänglig. Det borde finnas incitament för lärosätena och andra myndig- heter att tillgängliggöra information om forskningsinfrastrukturen. Utredningen anser att ökad synlighet har potential att öka använd- ningen av forskningsinfrastrukturen, vilket borde vara ett tillräckligt incitament. En forskningsinfrastruktur som har många användare samt främjar både behovsmotiverad och excellent forskning, moti- verar ofta en fortsatt finansiering om utrymmet finns. Utredningen anser att en sådan plats där informationen är samlad skulle förenkla och minska eventuella barriärer för aktörer, som näringslivet och andra forskande myndigheter, att ta reda på vilka tekniker som finns tillgodo i landet och hur man får tillgång till dem. Vidare är utredningens bedömning att en ökad tillgänglighet av forskningsinfrastrukturer, på det här sättet, kan ha positiva effekter i hur andra strategiska satsningar, så som de strategiska innovations programmen, implementeras och i sin tur bidrar till att stödja närings- livets användning av forskningsinfrastrukturer. 9Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg I detta avsnitt behandlas de delar av utredningens uppdrag som rör det tilläggsdirektiv1 regeringen beslutade . Enligt detta tilläggsdirektiv ska utredaren utvärdera olika finansieringsmodeller för att ge svenska polarforskare tillgång till forskningsisbrytare med förmåga att utföra forskningsexpeditioner i förhållanden som råder i Högarktis och runt samt föreslå hur tillgång till sådan forskningsisbrytare ska finansieras. I avsnitt 9.1 redogörs översiktligt för forskningsfartyget inklusive en bakgrundsbeskrivning och betydelsen för svensk polar- forskning. Utredningen redogör för sina iakttagelser avseende de alternativ som tilläggsdirektiven ger uttryck för avseende att säker- ställa svenska forskares tillgång till forskningsisbrytare i avsnitt 9.2. I avsnitt 9.3 redogör utredningen för sin syn på olika finansierings- modellers statsfinansiella konsekvenser. Utredningens samlade be- dömningar och förslag framgår av avsnitt 9.4. Enligt tilläggsdirektiven närmar sig forskningsisbrytaren sin fulla livslängd och om svensk polarforskning ska fortsätta vara fram- gångsrik behöver planeringen för hur svenska forskare ska få tillgång till forskningsisbrytare med motsvarande kapacitet som inledas.2 beställdes av och levererades . Initialt var tanken att använda i samband med oljeutvinning i och hade kontrakt med ett oljebolag för detta syfte. köpte loss i enlighet med den möjlighet som 2021:37, s. 1–2. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg gavs i det leasingavtal hade med det konsortium som ansvarade för de inledande 15 åren.3 har uppgraderats och utrustas med avancerad vetenskaplig utrustning och betraktas fartyget som en av de främsta forsk- ningsplattformarna i polarhaven. För att kunna använda som en forskningsplattform har ingått en långsiktig över- enskommelse med Polarforskningssekretariatet.4 Denna överens- kommelse avser samarbete och förhyrning av isbrytaren för vetenskaplig verksamhet. Förhyrning kan ske till under förutsättning att den planerade verk- samheten av bedöms vara möjlig med hänsyn till säker- het, miljö, policy och ur ekonomisk synvinkel. Vidare ska Sjöfarts- verket i första hand frigöra till för vetenskaplig verksamhet. ska i sin tur i första hand engagera vid sitt behov av isbrytare för vetenskaplig verksamhet.5 är ett tungt fartyg, hon väger ungefär , vilket är nästan dubbelt så mycket som andra isbrytare. är trots sin tyngd mycket flexibel och kan utrustas med vetenskaplig utrustning, containrar med laboratorier, frysförvaring samt annat för att forskare inom många olika områden ska kunna använda far- tyget. är ägare och har driftansvaret för de svenska statsisbrytarna inklusive Oden.6 har anordnat expeditio- ner med isbrytaren . har varit det huvudsakliga arbets- området men i ett samarbete med , (NSF) gick hon även ner till . chartras från enligt en långsiktig överenskommelse med Polar- forskningssekretariatet och efter 2010 har hon varit tillgänglig för expeditioner under den svenska sommarperioden och höst. Totalt har genomfört 26 expeditioner, varav 8 varit mer eller mindre helt finansierade av andra än , samt ett mindre antal testexpeditioner då utrustning testats. På dessa expedi- tioner har i genomsnitt 44 deltagare, inklusive logistikpersonal, med- 3E-post från , . 4Sjöfartsverkets hemsida, /sv/tjanster/isbrytning/vara- isbrytare/isbrytaren--oden/ (). 5Överenskommelse om Samarbete mellan och avseende utnyttjande av isbrytaren som forskningsplattform, . 6Sjöfartsverkets hemsida, /sv/tjanster/isbrytning/vara- isbrytare/isbrytaren--oden/ (). Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg