sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Sådana föroreningar får också följder för markens lämplighet för bebyggande. Ändringen möjliggör för kommunerna att direkt koppla kravet på förebyggande åtgärder eller skyddsåtgärder i detaljplanen till efter- följande lovprövningar. Det ger ett bättre sammanhängande system för kommunerna att tillämpa. 132Se beskrivning av Weser-domen i kapitlet Miljökvalitetsnormer. – där alla vill vara 21.10.6 Strandskyddet är särskilt viktigt i grunda kustområden –att strandskyddets syfte 7 kap. 13 § i punkten 2 ska förtydligas så att det framgår att bevara goda livsvillkor för djur- och växt- livet på land och i vatten, också innebär att uppnå och bibehålla god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen (2010:1341) och god ekologisk och kemisk status enligt vattenförvaltnings- förordningen (2004:660), –att och kompletterar sina vägled- ningar om strandskyddet i enlighet med den förtydligade syftes- bestämmelsen. Miljömålsberedningen bedömer att strandskyddet är mycket viktigt för att skydda kusthavets grunda ekosystem och i synnerhet i grunda, vågskyddade områden där exploateringstrycket i vattenmiljön ofta är stort. Strandskyddsbestämmelsen fick i huvudsak sin nuvarande ut- formning genom lagstiftning. Dess syfte var ursprungligen enbart att skydda allemansrätten även om det indirekt ofta även medförde ett skydd för naturmiljön.133 Ett viktigt tillägg gjordes då strandskyddet utökades till att uttryckligen även omfatta ett ekologiskt skydd.134 Kommunerna har huvudansvaret för att pröva frågor om upp- hävande av och dispens från strandskyddet medan ska bevaka strandskyddets intressen och överpröva de kommunala besluten. Strandskyddet kan vara ett effektivt instrument för att skydda bottenmiljöer och de arter som är beroende av dessa mot byggandet och användandet av bryggor. Vid prövningar av strandskyddsdis- kan kommunen ta hänsyn till områdets funktion som spridn- ingskorridor och naturförhållandena i landskapet i övrigt, vilket är viktiga delar i att nå god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen och god ekologisk och kemisk status enligt vattenförvaltningsför- ordningen. Enligt bestämmelsens lydelse syftar strandskyddet till att trygga förutsättningarna för allemansrättslig tillgång till strandområden samt 1974:166, Förslag till ändringar i naturvårdslagen. 1993/94:229, Strandskydd, s. 7–15. – där alla vill vara att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet på land och i vatten. Att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet på land och i vatten kan enligt beredningens uppfattning inte betyda något annat än att bestämmelsen ska vara ett led i att uppnå god ekologisk status enligt vattenförvaltningsförordningen och god havsmiljöstatus enligt havs- miljöförordningen. Det handlar om att skydda stränderna från exploatering som ris- kerar att skada djur- och växtlivet på land och i vatten. I enlighet med tidigare förslag om att ensa målfloran och integrera direktivarbetet menar beredningen att syftet med strandskyddet kan tydliggöras genom att visa att strandskyddet hänger samman med havsmiljö- arbetet i övrigt. Beredningen föreslår därför att syftet med strand- skyddet för växter och djur i kustvatten tydliggörs i 7 kap. miljö- balken. Parallellt med Miljömålsberedningens uppdrag har pågått en ut- redning om översyn av strandskyddet.135 Utredningen har inte haft till uppdrag att lämna förslag om ändringar strandskyddets syften. Förslaget innebär även att och väg- ledning om strandskyddet behöver kompletteras i enlighet med den förtydligade bestämmelsen. saknas vägledning, utöver den vaga vägledning som följer av bl.a. miljökvalitetsmålen, om vad som bör beaktas vid prövningar ur ett landskapsperspektiv samt explicita krav på att ett sådant perspektiv ska anläggas. De kopplingar som finns mellan strandskyddsprövningar och den fysiska planeringen avser framför allt lättnader i strandskyd- det. Strandskyddet kan upphävas genom detaljplaneläggning, om det finns särskilda skäl och intresset av att ta området i anspråk väger tyngre än strandskyddsintresset. I översiktsplaner kan också områ- den lämpliga för landskapsutveckling pekas ut.136 På motsvarande sätt som det är möjligt att upphäva ett strand- skyddat område eller att meddela dispens när ett område avses om- fattas av en detaljplan eller när ett område är utpekat som viktigt för landskapsutvecklingen bör det övervägas om områden där särskilt stor restriktivitet ska råda vid prövning av strandskyddsdispenser kan pekas ut i en översiktsplan. 135SOU 2020:78, Tillgängliga stränder – ett mer differentierat strandskydd, betänkande av Ut- redningen om översyn av strandskyddet. 1364 kap. 17 § PBL. Även kan upphäva ett område om aves omfattas av en detalj- plan, enligt 7 kap. 18 § 1 st. p. – där alla vill vara En förutsättning för att beslutsfattandet i det enskilda fallet ska kunna bidra till att uppnå målet om god miljöstatus enligt havsmiljö- förordningen och god ekologisk och kemisk status enligt vattenför- valtningsförordningen är att det finns kunskapsunderlag, vilket be- redningen föreslår (se avsnitt ovan). Ett fortsatt arbete med att ut- veckla bedömningsfaktorer för hydromorfologisk status, vilket bl.a. inkluderar fysisk exploatering, samt en bättre tillämpning av miljö- kvalitetsnormer vid strandskyddsprövningar behövs för att stödja kommunerna i bedömningen av om en strandskyddsdispens är för- enligt med god ekologisk status. Miljömålsberedningen bedömer att de förslag som föreslås i kapit- let Miljökvalitetsnormer är viktiga för att säkra kvalificerade dispens- prövningar av strandskyddet i kustvattenområdet. Som tydliggjorts av genom den s.k. Weserdomen ska normerna tillämpas även i det enskilda fallet, därmed även vid strandskyddsdispenspröv- ningar för anläggandet av bryggor som på flera olika sätt kan påverka bl.a. vattnets hydromorfologiska status. Detta betyder i praktiken att en kommun vid en dispensprövning behöver ta hänsyn till om anlägg- ningen kan bidra till att en miljökvalitetsnorm inte kan nås. 21.10.7Förbättra handläggning, uppföljning och tillsyn av muddring och dumpning –att Havs- och vattenmyndigheten får till uppgift att upprätta ett nationellt register över muddring och dumpningsärenden. visar att det pågår muddring och dumpning av muddermassor i känsliga kustområden.137 Detta fortgår trots att det finns ett omfattande skydd för den miljön som reglerar vattenverksamheter via och olika EU-direktiv. Enligt ges ofta både tillstånd för vattenverksamheter som muddringar och bryggexploatering i strandskyddsområden och dispenser för intrång i naturskyddade områden såsom Natura 2000-områden. Detta även om känsliga mil- 137Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara jöer med höga naturvärden som t.ex. ålgräsängar påverkas av exploa- teringen. Vidare ges regelbundet dispenser från förbudet att dumpa muddermassor i havet, även i mycket kustnära områden. Miljömålsberedningen delar uppfattning att för att förbättra handläggningen av denna typ av ärenden behöver handläggare på kommuner och länsstyrelser få bättre information och underlag avseende olika verksamheters påverkan på kustmiljöer. Även underlagen avseende utbredning av fysisk påverkan och käns- liga kustmiljöer behöver förbättras så att kumulativa effekter kan beaktas. Beredningen bedömer att förslagen i avsnittet om kunskaps- underlag täcker dessa behov. Nationella och regionala myndigheter behöver också se till att de vägledningar som finns för t.ex. muddring och dumpning används. Vidare behöver även uppföljning och tillsyn av ärendena förbättras, då detta sker i mycket begränsad utsträckning. För att lättare kunna bedöma omfattningen av muddring och dumpning av muddermassor i , och för att kunna följa upp och bedöma dess miljöpåverkan föreslår att ett nationellt register över muddrings- och dumpningsärenden upprät- tas. Beredningen delar denna uppfattning. Detta skulle också under- lätta identifiering av otillåtna muddringar och dumpningar. Med ett nationellt register över tillåtna brygg-, muddrings- och dumpnings- ärenden, tillsammans med regelbunden kartering av bryggor och mudderrännor med hjälp av fjärranalys, kan otillåtna vattenverksam- heter lätt identifieras. I kombination med ökade resurser till läns- styrelser för att stärka tillsynen av dessa ärenden förbättras möjlig- heterna att minska denna typ av påverkan.138 Ett sådant register skulle även avsevärt underlätta rapportering till internationella konventioner, främst Ospar och Helcom där har krav på rapportering. 138Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara 21.10.8 Åtgärder för ett mer hållbart båtliv –att fritidsbåtar och båtlivet kan ha en betydande påverkan på kusthavet och i synnerhet skyddade grundområden och att dagens användning och snabba exploatering av värdefulla kust- miljöer inte är hållbar. Åtgärder för ett hållbart båtliv med hänsyn till havsmiljön behöver genomföras i havs- och vatten- , från lokal till nationell nivå. och skärgårdar har ett mycket stort värde för friluftsliv, rekreation och marin turism. Skärgårdarna är särskilt attraktiva för fritidsbåtslivet, men kusten används också av besökare som inte har båt, genom t.ex. sol och bad, vandringar och kajakpaddling. Friluftsliv och marin turism är tillsammans med fisket de aktivi- teter och näringar som är mest beroende av en god miljöstatus och god tillgång till stränderna. Rekreation, friluftsliv och marin besöks- turism kan dock också påverka den miljön genom fysiska anläggningar och replipunkter, störningar av marint djur- och fågel- liv, nedskräpning, farliga ämnen m.m. Fritidsfisket är en del av fri- luftslivet, men hanteras i kapitlet Förvaltning av fisk – en del av havs- . påverkan på grunda kust- ekosystem i visar enligt Miljömålsberedningen att fritidsbåtar kan ha en betydande påverkan på känsliga grundområden och att dagens användning och snabba exploatering av värdefulla kustmil- jöer inte är hållbar.139 har hållbart båtliv handlat om miljögifter i båtbottenfär- ger och toalettavfall. Inom dessa områden har flera åtgärder genom- förts, t.ex. förbud mot tömning av toalettavfall och tömningssta- tioner samt reglering av miljögifter i båtbottenfärger och omfattande informationskampanjer. Miljömålsberedningen erfar dock att frilufts- livets organisationer inte delar uppfattningen om fritidsbåtars påver- kan, varken på miljön eller på andra som vistas i havsbandet. Buller, svall och hastighet är exempel på påverkan som bedöms på olika sätt. 139Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara Miljömålsberedningen anser att frågor om båtlivets påverkan på havsmiljön behöver få en tydligare roll i genomförandet av havs- och vattenmiljöförvaltningen. Minska exploateringen av grunda och vågskyddade områden –att kustkommunerna behöver inkludera infrastruktur för fri- tidsbåtar i den fysiska planeringen. Kustkommunerna behöver också, i samarbete med lokala båtklubbar, samfällighetsför- eningar m.fl. underlätta tillgången till sjösättningsramper och utöka möjligheterna att förvara båtar på land. Påverkanstrycket från fritidsbåtar har ökat och fortsätter att öka i grunda, vågskyddade områden. lyfter upp detta som en viktig slutsats i sin rapport, en slutsats som även stöds av t.ex. länsstyrelserna. Grunda, vågskyddade områden är miljöer med mycket höga naturvärden och som dessutom är särskilt känsliga för de strukturer och aktiviteter som fritidsbåtlivet för med sig. Exploa- teringen fortsätter i hög takt utan tecken på att avta. bl.a. genom att över 900 nya bryggor tillkommer i grunda områden. Miljö- målsberedningen anser inte att utvecklingen är varken hållbar för kusthavet eller önskvärd för friluftslivet. Båtorganisationerna instämmer i att påverkan på botten från bryg- gor behöver tas i beaktan, bl.a. bör det tas fram vägledning om hur bryggor bör anläggas och byggas. De ser däremot inte något sam- band mellan den ökade kustexploateringen och fritidsbåtshamnarna. lyfter fram att antalet båtplatser inom organi- sationens 900 hamnar inte har ökat i den takt som Havsmiljöinsti- tutets rapport anger.140 Den ökade exploateringen kan enligt båt- organisationerna förklaras genom ökningen av enskilda bryggor och anläggningar som totalt ger få och utspridda båtplatser för fritids- båtar. Båtorganisationerna anser att det behövs en utökad tillsyn av byggen utan tillstånd, s.k. svartbyggen. 140Svenska Båtunionen 2020, Bemötande av 2019:3 – Fritids- båtars påverkan på grunda kustekosystem i . – där alla vill vara Miljömålsberedningen bedömer att det behövs ett systematiskt arbete, inte minst av kommunerna, för att säkerställa möjligheter till bryggor och anläggningar för båtlivet men som även medför mins- kad påverkan på känsliga miljöer. En möjlighet är att kon- centrera bryggor till andra och ur naturvårdshänseende mer lämpliga områden. Då bör miljöpåverkan kunna minska utan att antalet båt- platser minskar. Några förslag är att kommunen i bryggärenden stäl- ler krav på sökanden att redovisa ett alternativ med samförläggning av bryggor, samt att den tillståndsprövande myndigheten får ställa krav på omlokalisering av bryggor. Miljömålsberedningens förslag om kunskapsunderlag, miljökva- litetsnormer, skärpta krav på fysisk planering och strandskydd adres- serar dessa problem och ger kommuner och länsstyrelser bättre för- utsättningar att minska effekter av fysisk exploatering och påverkan från fritidsbåtslivet i grunda kustnära områden. Båtförvaring på land och sjösättningsramper menar att om kustkommuner ska kunna fort- sätta att växa och utvecklas med ett aktivt fritidsbåtsliv utan att öka exploateringen genom fler bryggor och , behövs nya sätt att använda och förvara fritidsbåtar, som inte är beroende av att båtarna måste ligga i vattnet vid en brygga när de inte används.141 Miljömåls- beredningen erfar att det finns en stor samsyn bland friluftslivets organisationer att tillgången till öppna sjösättningsramper är ett hin- der för detta. 60–av båtarna är trailerbara och skulle kunna ligga på land under förutsättning att det finns uppställnings- ytor och lätt tillgängliga ramper för sjösättning. Detta skulle minska behovet av båtplatser i sjön samt även minska behovet av bottenfärger. Organisationerna anser att det inte nödvändigtvis i alla områden är brist på ramper, utan att ramperna är låsta och krångliga att få tillgång till. Ofta tas det ut en avgift och det saknas möjligheter till parkering av bil och trailer i rimlig närhet. Miljömålsberedningen anser att för att öka intresset för att för- vara båt på egen trailer behöver kommunerna i samarbete med lokala båtklubbar och samfällighetsföreningar m.fl. se på i första hand, möj- 141Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara ligheten att öppna upp och tillgängliggöra befintliga ramper. I andra hand bör kommunerna i den fysiska planeringen se på möjligheten att anlägga öppna kommunala sjösättningsramper med uppställnings- ytor, företrädesvis i anslutning till befintliga hamnar eller andra strand- nära anläggningar. Reglering av båttrafik i skyddsvärda områden –att befintlig lagstiftning i större utsträckning behöver använ- das för att reglera eller förbjuda fritidsbåtar och vattenskotrar i särskilt värdefulla vågskyddade grundområden. Miljömålsberedningen bedömer att det kan behöva införas regler- ingar för att minska påverkan från fritidsbåtar och vattenskotrar i sär- skilt skyddsvärda områden, antingen eller särskilt känsliga perioder. Det kan handla om regleringar inom formellt skyddade områden som nationalparker, naturreservat eller Natura 2000-om- råden, men även utanför särskilt känsliga grundområden. Miljömålsberedningen har övervägt möjligheterna att föreslå nya regleringar för t.ex. generell hastighetsbegränsning i grunda områ- den eller inomskärs, men anser att kommuner, länsstyrelser och nationella myndigheter först behöver se på möjligheten att använda befintlig lagstiftning för att reglera både fritidsbåtstrafik och den kustnära kommersiella sjötrafiken. Miljömålsberedningen pekar i kapitlet Marint områdesskydd på att det finns rättsliga verktyg för att reglera fritidsbåtstrafiken och kustnära sjöfart både inom och sjötrafiklagstiftningen, men att dessa i liten utsträckning har använts för att skydda naturvärden. I naturreservat, nationalparker och biotopskyddsområ- den kan och i vissa fall kommunen enligt 7 kap. miljö- balken införa särskilda föreskrifter för att förbjuda eller reglera till- träde till vissa områden. T.ex. kan föreskrifter införas som ställer krav på att man bara får angöra vid fasta bojar. Transportstyrelsens före- skrifter medger hastighetsbegränsningar som rätt använda kan bidra till mindre fysisk påverkan, men även till att leda båtar bort från känsliga områden genom att välja annan väg. – där alla vill vara Miljömålsberedningen föreslår även i kapitlet Marint områdes- skydd att Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med Transport- styrelsen och ska ta fram en vägledning för reglering av sjötrafik, inklusive fritidsbåtar i skyddade områden. Det finns ett antal påverkansfaktorer som inte har varit föremål för reglering som myndigheterna behöver inkludera i sina analyser av behov av reglering i känsliga områden. Sådana påverkansfaktorer är t.ex. effekter av svall och propellerturbulens. I grunda områden kan även båtskrov, propellrar och ankare orsaka direkta skador på vegetation och bottendjur. Motorbåtar och vattenskotrar är också en viktig källa till undervattensbuller som kan påverka bl.a. sälar, tumlare och fiskar negativt. För speciellt känsliga områden bör det övervägas om det bästa alternativet kan vara att helt förbjuda ankring eller trafik med motorbåtar, inklusive vattenskotrar som ofta kör i dessa miljöer.142 De regleringar som finns som påverkar möjligheten att fram- föra eller lägga till med fritidsbåt i fågelskyddsområden och sälskydds- områden har stor acceptans bland fritidsbåtsförarna. Miljömålsbered- ningen anser att det är viktigt för att öka acceptansen för utökade och nya regleringar att informera båtlivsidkarna om värdet av grunda områden och hur dessa kan påverkas negativt av fritidsbåtar och vattenskotrar. 21.10.9 Information och utbildning –att anslag 13:3 Stöd till friluftslivsorganisationer, som admi- nistreras av Svenskt Friluftsliv, ökar med för särskilda informationssatsningar till det båtburna friluftslivet. Miljömålsberedningen erfar att det finns en omfattande samsyn inom friluftslivets, inklusive båtlivets, organisationer om att det be- hövs både mer och effektivare information och utbildning till båt- livsidkarna. Det finns även en stor samsyn bland organisationerna, 142Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara att en majoritet av båtägarna och friluftslivsidkarna vill göra rätt, men behöver bättre information och kunskap. Organisationerna anser vidare att informationsåtgärder kommer att ge större positiv effekt på havsmiljön än utökade och striktare regleringar eller krav på obligatorisk utbildning. Organisationerna anser att det läggs ett stort ansvar för in- formationsspridning på båtorganisationerna trots att dessa organi- serar av båtlivsidkarna. , Svenska och Sportfiskarna, som alla är medlemmar i paraply- organisationen , är överens om att de bedriver ett effektivt informationsarbete till sina medlemmar, men att det inte är tillräckligt. Deras erfarenhet är att båtlivets egna informationskampanjer eller kampanjer de genomför tillsammans med myndigheterna, når ut och får genomslag. lyfter de fram exempel på att myndigheter- nas egna informationskampanjer, t.ex. Transportstyrelsens informa- tionskampanj om miljögifter i bottenfärger, inte når ut till båtägare. föreslår att en utbildning om Eco-driving och körsätt bör tas fram och erbjudas brett. Flera organisationer anser att det behövs bättre information på sjökorten i kombination med riktad information om t.ex. grunda områdens höga värden. använder i princip alla båtförare digital navigation där det finns goda möjligheter att t.ex. markera ut 3-meters kurvan eller lägga in om- råden som bedöms som särskilt känsliga för båttrafik och ankring. Svenskt Friluftsliv anser att deras medlemsorganisationer, där bl.a. och Svenska ingår, mycket väl kan ansvara för informationsuppdrag, men behöver utökade anslag för detta. Svenskt Friluftsliv informerar om att de eftersträvar ett anslag om (vilket är en dubblering av an- slaget ) och menar att de inom ramen för en sådan höjning kan ombesörja informationskampanjer. Miljömålsberedningen bedömer att kunskapen om fritidsbåts- livets miljöpåverkan behöver bli bättre hos båtlivets utövare. Ökad kunskap är viktigt för förståelsen och efterlevnaden av de regleringar som införs i känsliga områden. Miljömålsberedningen har övervägt förslag om t.ex. obligatorisk utbildning där kunskap om effekter på havsmiljön behöver ingå. Beredningen menar dock att det först är viktigt att genomföra och utvärdera effekterna av en riktad informa- tionskampanj innan man ställer krav på ytterligare utbildning. – där alla vill vara slaget 13:3 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, ska därför öka med . Informationskampanjen behöver genomföras i samråd med bl.a. Havs- och vattenmyndigheten och Transportstyrelsen. Det är vik- tigt att medel avsätts inom anslaget för en systematisk uppföljning av effekten. –att regeringen tillsätter en särskild utredare med uppdrag att förutsättningslöst ta fram förslag till ett fritidsbåtsregister inklusive nödvändiga författningsförslag, organisationsförslag och konsekvensanalys. Varför behöver fritidsbåtar registreras? Under beredningens arbete har behovet av att registrera fritidsbåtar lyfts i flera sammanhang. Inte minst i den tidigare nämnda fritidsbåts- rapporten143 pekar på varför ett register för fri- tidsbåtar skulle vara bra för havsmiljön. Inom Helcom driver frågan om hur gamla uttjänta fritidsbåtar ska återvinnas och föresprå- kar registrering av fritidsbåtar för att bättre kunna följa upp och iden- tifiera ägare till övergivna båtar. Av Helcom-länderna har , , , , och fritidsbåtsregister. Det finns även andra anledningar än rena miljöskäl som talar för att borde återinföra ett fritidsbåtsregister. Till skillnad från många andra länder saknar ett nationellt register över fritidsbåtar. Beredningen anser att denna brist försvårar bedömningen av fritidsbåtars påverkan på miljön och möjligheterna att förvalta båtlivet på ett hållbart sätt. Hur många eller vilka typer 143Havsmiljöinstitutet , Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rap- port 2019:3. – där alla vill vara av fritidsbåtar som finns i är dåligt känt, liksom hur detta har utvecklats , eftersom officiell statistik saknas. För att få underlag har inför sin rapport gjort undersökningar i enkätform, vilket är ett osäkert underlag. Osäker- heten avseende hur stor exempelvis motorbåtsflottan är och vilken typ av motorer den består av gör det svårt att dels uppskatta hur stor miljöpåverkan denna transportsektor bidrar med i jämförelse med andra sektorer, dels bedöma vilka åtgärder som är nödvändiga för att minska dess påverkan.144 Avsaknaden av ett nationellt båtregister förvårar också en hållbar förvaltning av fritidsbåtar. har en åldrande fritidsbåtsflotta där många äldre båtar, som ofta är målade med giftig båtbottenfärg som innehåller TBT eller oljor och kemikalier, nu behöver skrotas. Att skrota en fritidsbåt eller en utombordare är dock förenat med kostnader varför många ägare lämnar sina båtar på uppställningsplat- ser vid småbåtshamnar eller dumpar dem i miljön. Avsaknaden av ett båtregister och registreringsnummer på båtarna gör det mycket svårt att identifiera båtägaren, varför kostnaden ofta hamnar hos den kommun där den dumpade båten återfinns.