sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Det behövs för att tydligare kunna koppla havsmiljöpolitiken till samhällssystemet i övrigt. Funktionen kan då få överblick över hela det havsmiljöpolitiska området. Funktionen ska ha till uppgift att analysera och utvärdera genomförande av politiken mot mål som har beslutat och kunna bistå med en bedömning av hur den samlade politiken är för- enlig med målen. Det här är något som saknas . Som tidigare beskrivits är havsmiljöpolitiken så splittrad att det är svårt att få en samlad bild av vilka åtgärder som behöver vidtas. En sådan här funk- tion kan stödja beslutsfattare på flera nivåer genom att ta fram under- lag för beslut. Den nya funktionen kan också få i uppgift att utvärdera om inriktningen inom olika relevanta politikområden bidrar till eller mot- verkar möjligheten att nå havsmiljömålen, belysa effekter av beslu- tade (och föreslagna) styrmedel från ett brett samhällsperspektiv, identifiera politikområden där ytterligare åtgärder behövs, analysera hur målen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt, både kort- och lång- siktigt, och utvärdera de underlag och modeller som politiken byggs på. Många myndigheter har tydliga uppgifter och ansvar när det gäller att ta fram statistik och data till såväl den internationella rap- porteringen som den nationella uppföljningen. Analysen av denna statistik och analysen av effekter av olika styrmedel och andra offent- liga insatser är däremot spridd på flera myndigheter utan att någon Förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser har ett tydligt helhetsansvar. Den samlade analysen av effekter av olika styrmedel behöver förbättras. Det är mot denna bakgrund som Miljömålsberedningen anser att den beskrivna funktionen behövs. En granskning av den samlade politiken bör göras från ett brett samhällsperspektiv för att komplettera den bild som ges av myndig- heterna . Miljömålsberedningen bedömer att havsmiljön är ett ansvar för alla politikområden. Som komplement till rådande myndighetsstruk- tur behövs ett tvärvetenskapligt sammansatt expertorgan som kan bedöma hur den samlade politiken är förenlig med att uppnå målet Hav i balans samt levande kust och skärgård. De nya uppgifterna blir att genomföra oberoende utvärderingar och bedömningar av den samlade politiken för att nå Hav i balans samt levande kust och skärgård. Närmare preciserat betyder det att den som får uppgiften ska: •utvärdera om inriktningen inom samtliga politikområden bidrar till eller motverkar möjligheten att nå Hav i balans samt levande kust och skärgård, •utvärdera effekter av beslutade och föreslagna styrmedel från ett brett samhällsperspektiv och analysera om målet nås på ett kost- nadseffektivt sätt som hållbarhetsbegreppets tre dimen- sioner beaktas, •bedöma om åtgärderna är ändamålsenliga och tillräckliga för att nå Hav i balans samt levande kust och skärgård. Uppgifterna inbegriper att belysa effekter av beslutade och före- slagna styrmedel från ett brett samhällsperspektiv och analysera om målen, både kort- och långsiktigt, kan bedömas nås på ett sätt som ger goda förutsättningar för hög kostnadseffektivitet. I analyserna kan även beskrivas andra effekter av de valda styrmedlen, t.ex. regionala effekter, effekter på andra miljökvalitetsmål eller fördelningseffekter. I analyserna kan även ingå att problematisera kring det underlag i form av t.ex. rapporter, åtgärdskostnader och konsekvensanalyser m.m. som finns inom havsmiljöområdet. Förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser Den som får uppgiften kan få i uppgift att lämna en rap- port till regeringen med en bedömning av hur havsmiljöarbetet fort- skrider och de övriga analyser och bedömningar som har gjorts. Med ovan angivna uppgifter bedömer Miljömålsberedningen att kvaliteten och bredden på tillgängliga analyser av bl.a. åtgärdspoten- tialer och samhällsekonomiska bedömningar kan höjas. Tänkbara orga- nisationsalternativ som Miljömålsberedningen har diskuterat Ett alternativ är att inrätta en ny myndighet för att utföra den be- skrivna funktionen. En sådan myndighet kan vara organisatoriskt och finansiellt oberoende från andra myndigheter och tilldelas eget anslag. Det skulle röra sig om en mindre myndighet med ett tydligt av- gränsat ansvarsområde och ett kollegialt, tvärvetenskapligt besluts- fattande. Sådana myndigheter organiseras ofta som nämndmyndig- heter. Dessutom skulle det tillkomma ett kansli med ansvar för hand- läggning och administration. Ett annat alternativ är att får ett nytt bredare uppdrag som innefattar den beskrivna tvärvetenskapliga funktionen. uppdrag har varit av tvärvetenskaplig karaktär även om Miljömålsberedningen nu ser att ännu fler sektorer och yrkesdiscipliner skulle behöva involveras. Om Havsmiljöinsti- tutet skulle få ett sådant uppdrag säkras medverkan av akademin men institutet har fram till nu inte haft representation av någon annan bransch eller sektor. Ytterligare ett alternativ är att införa en tvärvetenskaplig funktion på Havs- och vattenmyndigheten. Havs- och vattenmyndigheten har redan havsmiljöarbetet som sin huvuduppgift och är väl insatt i den beskrivna problematiken. En funktion som den beskrivna skulle Förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser kunna föras in i myndighetens instruktion men i så fall kräva ett tydligt klargörande av vad som skiljer denna funktion från det övriga arbetet med uppföljning och rapportering till regeringen. 25.2.3Samhällsekonomiska analyser för hela havsmiljön –att regeringen ger i uppdrag till den som får den tvärveten- skapliga funktionen som beskrivits ovan, att även ta fram en samhällsekonomisk analys av havets intäkter och kostnader med en sådan omfattning att de ger en rättvisande bild av de intäkter och värden som havet bidrar med till samhället i stort, i förhållande till kostnaderna för åtgärder, regleringar etc. som behövs för att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen. Som framgår ovan behövs ett långsiktigt, strategiskt, kontinuerligt och samhällsövergripande arbete för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och säkerställa bevarande och ett hållbart nyttjande i svenska havsområden. Det är särskilt angeläget att ta sig an den ekonomiska och sociala utvecklingen i havsmiljösammanhang. Behovet av ökad styrning behöver genomföras på ett sätt som gör att havsmiljöarbetet, när det är möjligt, går hand i hand med stärkt konkurrenskraft och tillska- pande av nya, hållbara arbetstillfällen. Långsiktiga spelregler i havs- miljöpolitiken skapar större förutsägbarhet för olika aktörer i sam- hället att investera i ny teknik och att ta tillvara nya möjligheter. Ett hav i balans samt levande kust och skärgård ställer krav på innovation och utveckling som kan leda till nya arbetstillfällen och företag som tillhandahåller varor och tjänster. En betydelsefull del i en framåtsyftande och pådrivande havs- miljöpolitik är insatser för forskning och utveckling inom strategiskt viktiga områden. Det kommer att krävas gemensamma satsningar på forskning och innovation i samarbete mellan samhälle och näringsliv. Miljömålsberedningens slutsats är att havsmiljöförvaltningen är betydligt mer omfattande och innefattar ett väsentligt mycket större antal politikområden, verksamheter och aktörer än vad som tradi- Förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser tionellt har beaktats i värderingstudier, samhällsekonomiska analy- ser och konsekvensbedömningar. Några exempel är: –Sjöfart: Sjöfartens miljöeffekter på havsmiljön har bedömts i liten skala, förutom risk för oljespill vid olyckor. Transportsektorns klimatomställning där en ökad sjöfart eftersträvas kan ha omfat- tande samhällsekonomiska effekter när påverkan på havsmiljön inkluderas i analyserna. –Övergödning och cirkulär ekonomi: Den långsiktiga tillförseln av fosfor och kväve till havet är beroende av i vilken omfattning och takt och EU kan ställa om till en cirkulär ekonomi för växtnäringsämnen. De samhällsekonomiska analyserna för över- gödning kan inte enbart baseras på kostnaderna för lokala åtgär- der, till stor del inom jordbruket. De måste även t.ex. inkludera behov av innovationer, teknikutveckling och investering i meto- der och tekniker för återvinning och återföring av växtnärings- ämnen. I en sådan analys behöver även näringslivsutveckling och exportmarknader för ny teknik inkluderas. –: Miljötillståndet i kustvattenområdet är beroende av i princip samtliga verksamheter på land, inte minst ut- veckling och bostadsbyggande, industri, lantbruk, skogsbruk och turismutveckling, men även havsbaserad verksamhet som fiske, sjöfart och försvarets verksamhet. Å andra sidan är miljötillstån- det i kustvattnet avgörande för hela havsmiljöns funktion, t.ex. som kolsänka (se nästa punkt). –Klimatförändringar: Det är väl känt att havet producerar hälften av syret och absorberar stora mänger koldioxid, betydligt mer än skogen. Vad det kostar att förlora denna funktionen är dock inte beräknat. I ett samhällsekonomiskt perspektiv är det mycket ange- läget att bedöma effekterna av en försämrad havsmiljö. I det fall utvecklas från att vara en kolsänka till att bli en kolkälla (sådana indikationer finns i vissa kustvattenområden) så ställer det t.ex. helt nya krav på behovet av utsläppsminskningar och åtgärder. Ett viktigt resultat av beredningens arbete är därför att för att kunna identifiera rätt åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård, behövs mer omfattande samhällseko- Förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser nomiska analyser som inkluderar hela omfattningen av havsmiljöför- valtningen och dess påverkan på samhället i vid bemärkelse. Miljömålsberedningen vill särskilt framhålla att även om det inte varit möjligt att till fullo bedöma de samhällsekonomiska effekterna av förslagen i detta betänkande – så är den övergripande bedöm- ningen att samtliga förslag är nödvändiga och bidrar på lång sikt till både ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. 25.3Miljömålsberedningens strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser Miljömålsberedningen har i detta betänkande redogjort för hur exi- sterande styrmedel och åtgärder styr mot havsanknutna miljökv- alitetsmål och hur styrmedlen och åtgärderna kan bli mer effektiva. I Miljömålsberedningens tilläggsdirektiv används begreppet styr- medel 27 gånger. Begreppet styrmedel kan definieras på många olika sätt och därigenom ges en mer eller mindre bred avgränsning. Styr- medel kan, med utgångspunkt i bestämmelserna i det konstitutionella regelverket, riktas till alla typer av aktörer såväl offentliga som pri- vata. Miljömålsberedningens förslag till strategi innehåller ett antal sådana styrmedel. För att skapa bättre förutsättningar för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning ska kunna nås, lämnar Miljömåls- beredningen förslag som omfattar verksamheter inom fler politik- områden och utgiftsområden än vad som vanligtvis ingår i området havsmiljö. Detta för att fånga upp fler påverkansfaktorer på havsmiljön som behöver åtgärdas. I detta avseende har Miljömålsberedningens ambition varit att förslaget till strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser inte ska förstärka några målkonflikter utan snarare att integrera och harmo- nisera målen för olika verksamheter. Miljömålsberedningen föreslår att instiftar en havsmiljö- lag. Avsikten är att skapa bättre förutsättningar för breda och ut- hålliga havsmiljö- och havspolitiska insatser både nationellt och inter- nationellt. Miljömålsberedningen föreslår även att regeringen inrättar en funktion för att belysa effekter av beslutade och föreslagna styr- Förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser medel från ett brett samhällsperspektiv och identifiera politikom- råden där fler åtgärder behövs för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska kunna nås. Miljömålsberedningen lämnar flera förslag på hur de havsanknutna miljökvalitetsmålen kan utvecklas och däribland förslag på två nya etappmål, ett för marint områdesskydd och ett för återföring av när- ingsämnen till livsmedelsproduktion. Miljömålsstrukturen utvecklas kontinuerligt och har genomgått betydande förändringar sedan riks- dagen första gången fattade beslut om dem 1998. Flera av förslagen i detta betänkande innebär en fortsatt utveckling av miljömålssystemet. Förslagen handlar om hur de direkt havsanknutna miljökvalitets- målen ska kunna bli mer effektiva som styrmedel. Förslagen handlar även om hur resultatanalysen och resultatredo- visningen av de direkt havsanknutna miljökvalitetsmålen ska kunna bli mer rättvisande som underlag för och regeringens be- slut om styrmedel och åtgärder. Förslagen innebär även en harmonisering av genomförandet av de svenska författningar som följer av havsmiljödirektivet, vattendirek- tivet, art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet samt EU:s gemen- samma fiskeripolitik. Dessutom har Miljömålsberedningens ambition varit att få de åtaganden har förbundit sig till genom EU- medlemskapet att samordnas och stämma bättre överens med det nationella havsmiljöarbetet. Två frågor har inkluderats på tvären i hela arbetet med strategin. Den första frågan är kopplingen mellan hav, klimatförändringen och havsförsurning. Den andra frågan är ekosystemansatsen och eko- systembaserad förvaltning. Miljömålsberedningens strategi inne- håller därutöver ett antal förslag på förändringar och kompletter- ingar i styrmedel som används för att styra statliga myndigheter i deras genomförande av havsmiljöpolitiken. Flera av förslagen inne- bär nya eller förtydligade uppgifter för myndigheter. Flera av för- slagen är även avsedda att förstärka myndigheternas samverkan med varandra i havsmiljöfrågor. Detta för att effektivisera och skapa bättre möjligheter för de statliga myndigheterna och kommunerna att genomföra havsmiljöpolitiken. I strategin ingår dessutom förslag på frågor om havsmiljö som Miljömålsberedningen föreslår att bör driva i olika interna- , det havsregionala samarbetet och i EU. 26.1Bestämmelser om konsekvensberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 26.1.1Kommittéförordningens bestämmelser om konsekvensberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Bestämmelser om konsekvensberäkningar och andra konsekvensbe- skrivningar finns i kommittéförordningen.1 Av bestämmelserna i 14 § framgår att om förslagen i ett betän- kande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa kon- sekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller regioner, ska kommittén föreslå en finansiering. Av bestämmelserna i 5 § framgår att om förslagen i ett betän- kande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konse- kvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställd- heten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de inte- grationspolitiska målen. Av bestämmelserna i 15 a § framgår att om ett betänkande inne- håller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. 114–16 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förord- ningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Slutligen framgår av bestämmelserna i 16 § att regeringen anger närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. 26.1.2Bestämmelser om konsekvensbeskrivningar i Miljömålsberedningens direktiv Enligt Miljömålsberedningens direktiv ska samhällsekonomiska kon- sekvensanalyser och analyser av kostnadseffektivitet i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) ligga till grund för de förslag som beredningen lägger, liksom för de viktigare åtgärder som bered- ningen övervägt men valt att inte föreslå. Det innebär t.ex. att bered- ningen ska analysera hur olika aktörer påverkas av förslagen avse- ende administrativa bördor, finansiering, deltagande i olika typer av insatser m.m. Beredningen ska i enlighet med 14 kap. 3 § regerings- formen beakta proportionalitetsprincipen beträffande eventuella in- skränkningar av den kommunala självstyrelsen i sina redogörelser, analyser och förslag. 26.1.3Bestämmelser om konsekvensbeskrivningar i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning I förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning finns be- stämmelser om konsekvensbeskrivningar om konsekvensutredning vid regelgivning.2 Som framgår ovan ska konsekvenserna i ett betän- kande anges på ett sätt som motsvarar kraven på innehållet i konse- kvensutredningar som finns i 6 och 7 §§. Av bestämmelserna i 6 § framgår att en konsekvensutredning ska innehålla följande: 1.en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå, 2.en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd, 26 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 3.uppgifter om vilka som berörs av regleringen, 4.uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutande- rätt grundar sig på, 5.uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser re- gleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen, 6.en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Euro- peiska unionen, och 7.en bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser. Av bestämmelserna i 7 § framgår att om regleringen kan få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konsekvensutredningen, utöver vad som föl- jer av 6 § och i den omfattning som är möjlig, innehålla en beskriv- ning av följande: 1.antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verk- samma i samt storleken på företagen, 2.vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, 3.vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för fö- retagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen, 4.i vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkur- rensförhållandena för företagen, 5.hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företa- gen, och 6.om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas ut- formning. 26.2Vad är ett resultat och vad är en konsekvens? I arbetet med konsekvensanalyser är det relevant att skilja på vad som är det önskade resultatet av ett förslag, dvs. de prestationer, ef- fekter och måluppfyllelse som förslaget i ett betänkande är tänkt att leda till, och vad som blir en konsekvens förslaget. Konsekvenser av en lösning kan beskrivas som bieffekter av ett förslag, det vill säga förändringar som påverkar olika aktörer och om- råden utöver prestationerna och effekterna, dvs. de önskade eller av- sedda resultaten som ett förslag ska leda till. I den statliga ekonomistyrningen som är ett medel för politikens förverkligande som består av mål- och resultatstyrning och finansiell styrning definieras resultat3 som de prestationer som myndigheter åstadkommer och de effekter som prestationerna leder till. En prestation är en tjänst eller produkt som levereras av en myn- dighet och tas emot av en målgrupp utanför myndigheten. En effekt är en förändring som inträffar som en följd av en vidtagen åtgärd eller prestation och som annars inte skulle ha inträffat. För att kunna tala om en effekt av en åtgärd eller prestation måste det finnas ett orsak-verkan-samband mellan åtgärden eller prestationen och det förändrade tillståndet. I miljömålssystemet ska prestationerna och effekterna leda till att målen, dvs. det önskade framtida tillståndet som målen beskriver nås. Det förväntade resultatet av Miljömålsberedningens förslag till strategi är att den ska bidra till att de havsanknutna miljökvalitets- målen nås. Det vill säga att alla förslag som ingår i Miljömålsbered- ningens förslag till strategi ska bidra till att miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning nås. 26.2.1Vad är problemet? En konsekvensanalys ska innehålla en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå. Det övergripande problemet som har varit Miljömålsberedning- ens uppdrag att föreslå lösningar på och redovisa i detta betänkande 3För resonemang om effekter i den statliga ekonomistyrningen se ESV 2011:9 om ekonomisk styrning i staten, ESV 2006:8, Effektutvärdering och ESV 2006:7, Målupp- fyllelseanalys – Hur måluppfyllelse, effekter och effektivitet kan undersökas och rapporteras. framgår av tilläggsdirektivet4 som regeringen beslutade . Med regeringens problembeskrivning och det resultat som regeringen vill uppnå som utgångspunkt har Miljömålsberedningen fördjupat och vidgat problemanalysen i direktivet, dels beträffande påverkansfaktorer på havsmiljön inom en rad delområden, dels be- träffande styrmedel och åtgärder, inklusive förvaltningspolitiska styr- medel och åtgärder. Miljömålsberedningens problemanalyser finns i: –kapitel 3 Problemets allvar och omfattning, –kapitel 8 Havsmiljön är viktig för att hejda klimatförändringarna, –kapitel 9 Ekosystemansatsen och ekosystembaserad havsförvalt- ning, –kapitel 11 Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal, –kapitel 12 Miljökvalitetsnormer, –kapitel 13 Åtgärdsprogram och åtgärdsarbete, –kapitel 14 Ingen gödning till havet, –kapitel 15 Farliga ämnen, –kapitel 16 Marint skräp, –kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen, –kapitel 18 Sjöfarten och havet, –kapitel 19 Undervattensbuller, –kapitel 20 Marint områdesskydd, –kapitel 21 där alla vill vara, –kapitel 22 Havsmiljödata, –kapitel 23 Behov av forskning och kunskap om havsmiljön, –kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete och –Kapitel 25 En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. 2018:44 Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för för- stärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. 26.2.2Motiveringar, bedömningar, överväganden och förslag Om Miljömålsberedningens förslag inte genomförs försämras möj- ligheten att de havsanknutna miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Miljö- målsberedningens motiveringar, bedömningar, överväganden och förslag som konsekvensanalyseras i detta kapitel finns i: –Kapitel 9 Ekosystemansatsen och ekosystembaserad havsförvalt- ning, –Kapitel 11 Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal, –kapitel 12 Miljökvalitetsnormer, –kapitel 13 Åtgärdsprogram och åtgärdsarbete, –kapitel 14 Ingen gödning till havet, –kapitel 15 Farliga ämnen, –kapitel 16 Marint skräp, –kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen, –kapitel 18 Sjöfarten och havet, –kapitel 19 Undervattensbuller, –kapitel 20 Marint områdesskydd, –kapitel 21 där alla vill vara, –kapitel 22 Havsmiljödata, –kapitel 23 Behov av forskning och kunskap om havsmiljön,