sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Det är även orimligt att svensklärare ska förväntas ha ett andraspråksperspektiv, ett specifikt svenska som andraspråksinnehåll och en andraspråksmetodik i sin undervisning utan utbildning. Lägger man till i övrigt stora elevgrupper med många elever i behov av särskilt stöd inser man snabbt att situationen är ohållbar.36 Forskarna ställer den retoriska frågan hur många av de elever som får F i svenska som andraspråk hade kunnat få godkända betyg om de hade fått undervisning av behöriga lärare i svenska som andra- språk. De båda forskarna anser slutligen att bristfällig språkunder- visning bidrar till att dessa barn och unga går rakt in i utanförskap. 36https:///artiklar/vi-ar-pa-vag-att-utbilda-barn-och-unga-rakt-i-utanforskap. Språkstärkande undervisning för elever 10.2.5Är svenska som andraspråk på en lämplig nivå för elever med kort bakgrund i svensk skola? Som det framkommer av texten i avsnitt 10.2.1 behovsprövas vilka elever som kan läsa svenska som andraspråk enligt kursplaner. Detta ställer stora krav på de lärare som ska göra en så- dan bedömning. I betänkandet Fler nyanlända elever ska uppnå be- hörighet till gymnasiet37 konstaterades att kursplanen och kunskapskraven i svenska som andraspråk inte ger något stöd till lä- rare när det gäller att bedöma kunskaperna hos elever som är nybör- jare i svenska språket och hur undervisningen ska utformas för dem. Vidare påpekades att det ställer stora krav på den enskilda läraren att anpassa gällande kursplan och kunskapskrav för exempelvis årskurs 7–9 för att kunna ge adekvat undervisning och göra en korrekt be- dömning av elevens kunskaper. Med utgångspunkt bl.a. i dessa slut- satser föreslog utredaren en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk i syfte att säkerställa att alla elevgruppers behov av svenskundervisning tillgodoses. publicerade 2018 en intervjustudie om hur skolor ar- betar med svenska som andraspråk i årskurs 7–9.38 Resultaten för- stärker den bild som beskrivs ovan. Enligt rapporten är skillnaderna i undervisningen små på skolor där undervisningen i svenska och svenska som andraspråk sker parallellt i samma klassrum. En slutsats som dras är att utbildningen i svenska som andraspråk inte var lik- värdig i de skolor som ingick i studien och att elever med samma behov och samma kunskapsnivå riskerar att få olika utbildning och bedömas olika beroende på vilken skola de går i och vilken lärare de undervisas av. Vidare lyftes av majoriteten av de intervjuade att lärare och rek- torer upplever att kursplanen inte är anpassad för elever som befin- ner sig på en nybörjarnivå i svenska och att det därför är svårt att undervisa nyanlända högstadieelever utifrån kursplanen. I rapporten konstateras att det centrala innehållet i svenska som andraspråk för årskurs 7–9 är utformat utifrån att eleverna har del- tagit i undervisningen i ämnet sedan skolstart och därmed redan har kunskaper i ämnet precis som i alla andra ämnen i . Äm- nets uppbyggnad innebär att det centrala innehållet vidgas och för- 37Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 38Svenska som andraspråk i praktiken. En intervjustudie om hur skolor arbetar med svenska som andraspråk i årskurs 7–9. Språkstärkande undervisning för elever djupas upp genom årskurserna. Detta medför svårigheter för elever som har kort bakgrund i då de av naturliga skäl inte har haft möjlighet att genomgå olika steg i sin kunskapsutveckling som mot- svarar intentionen i kursplanerna.39 konstaterar dessutom att det finns få studier om undervisning i svenska som andraspråk för nyanlända elever men att resultaten väcker frågan om alla elever som läser detta ämne får den undervisning som de behöver. Slutligen drar myndigheten samma slutsats som det ovan refererade betänkandet, att det behövs en bred översyn av svenskämnena så att de ska passa även nyanlända elever. Även har genomfört en genomlysning av den svenska skolans utmaningar kopplade till nyanlända 2019. I rapporten for Sweden40 påpekas det återigen att ämnet svenska som andraspråk inte är utformat för elever med kort bakgrund i den svenska skolan. Enligt rapporten an- vänds svenska som andraspråk snarare som stöd i stället för att fun- gera som ett separat och med svenska jämbördigt ämne. är det de studiesvagaste eleverna som deltar i undervisningen i svenska som andraspråk i stället för undervisningen i svenska vilket medför att ämnet har låg status. Enligt är det viktigt att skapa egna kursplaner i svenska som andraspråk för nyanlända som även inne- håller analytiska och reflekterande delar snarare än att ha fokus på språklig kommunikation. 10.2.6Styrdokumenten och undervisningen har ett bristperspektiv Forskare som har analyserat styrdokumenten i ämnena svenska och svenska som andraspråk har även uppmärksammat att språkbruket i dessa styrdokument utgår från ett bristperspektiv, där det är andra- språkselevernas bristande kunskaper i det svenska språket och den svenska kulturen som fokuseras.41 Forskare har också sett att skolan kan tendera att se det som en brist att elevers vardagssvenska inte är flytande och att elevernas kunskaper i de olika ämnena bedöms utifrån deras kunskaper i 39Svenska som andraspråk i praktiken. En intervjustudie om hur skolor arbetar med svenska som andraspråk i årskurs 7–9. 40Strength Through Diversity´s Spotlight Report for . Education Working Paper No. 194, 2019. Språkstärkande undervisning för elever Att som lärare ha fokus på elevernas brister riskerar att påverka elevernas självbild negativt och leda till en negativ inlär- ningsspiral. Det kan dessutom leda till att elevernas faktiska kun- skapsutveckling i ämnena hämmas om personal utgår allt för mycket från elevernas språkliga nivå i svenska och därmed har ett bristper- spektiv i stället för att fokusera på vad eleverna faktiskt kan.42 Det finns sammantaget en risk att de olika perspektiven på ”ele- vers brister” kan förstärka varandra. Att inte anlägga ett resursper- spektiv riskerar på så sätt att drabba elever med annat modersmål än svenska. 10.3Tidigare språkstärkande insatser på nationell nivå En försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för elever i pågick mellan höst- terminen 2013 och . Syftet var att nyanlända ele- ver skulle få mer tid till undervisning i svenska eller svenska som andraspråk. Undervisningen skulle stärka elevernas kunskaper i svenska språket och skulle omfatta minst per läsår ut- över den ordinarie undervisningen. Till satsningen kopplades ett statsbidrag.43 På grund av bidragets konstruktion kunde skolorna inte göra som i den ordinarie undervisningen och tillfälligt ta in en lärare som inte mötte alla formella krav för heltidsanställning. Detta gjorde att stora delar av bidraget inte användes. söktes exempelvis endast 24 av 120 tillgängliga av huvudmän för att kunna ordna extra undervisningstid i svenska för nyanlända.44 Parallellt med försöksverksamheten fick 2015 i upp- drag att genomföra insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet.45 Målet har varit att förbättra elevernas förutsättningar för goda kunskapsresultat inom och motsvarande skolformer samt gymnasiesko- lans introduktionsprogram. 43Förordning (2013:69), ändrat till SFS 2017:1157. 44https:///artiklar/nyanlanda-missar-svenskundervisning-75-miljoner. 45U2019/01553/S (delvis) U2019/03787/S. Språkstärkande undervisning för elever perna med bl.a. förskolan och hela gymnasieskolan och även med vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Arbetet med uppdraget har genomförts dels genom stödinsatser som är öppna för alla inom de olika målgrupperna (så kallade generella insatser), dels genom konkret utvecklingsstöd på plats hos utvalda huvudmän (så kallade riktade insatser). redovisar kontinuerligt arbetet med uppdraget till re- geringen. I sin senaste redovisning bedömer myndigheten att arbetet leder till att huvudmäns och skolors kunskaper om såväl förutsätt- ningar som behov hos nyanlända barn och elever med annat moders- mål än svenska förbättras. Vidare beskrivs det att huvudmäns och skolors kunskaper om förskolans och skolans skyldigheter gent- emot dessa grupper också har utvecklats.46 beskriver myndigheten att många huvudmän behöver utveckla kvaliteten på undervisningen så att alla ämneslärare kan hantera de behov av stöd i sin parallella språk- och kunskapsutveck- ling som elever med annat modersmål än svenska har. , stöd från myndigheten, uppger många huvudmän att de har behov av stöd för att utveckla sin kompetens i att bedöma nyanlända elevers kunskapsutveckling innan de når godkända betyg. Myndigheten anser också att huvudmännen har behov av att ut- veckla områden som studiehandledning och modersmålsundervis- ning, elevhälsofrågor, studie- och yrkesvägledning samt samverkan med vårdnadshavare.47 10.4Lovskola med ämnesfokus versus sommaraktivitet med språkfokus Utredningen har samtalat med företrädare för intresseorganisationer som representerar nyanlända, forskare som har kunskaper om integ- ration och språkinlärning, lärare och rektorer som har erfarenhet av att undervisa nyanlända och att anordna lovskola och sommaraktivi- tet för nyanlända. Utredningen har också tagit del av myndighets- rapporter och forskning på området. 46Redovisning av uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för ny- anlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. /download/18.266e4aa5171bb85dcd8163e/1589366700300/Redovisning% 20av%20uppdrag%20om%20nyanl%C3%A4ndas%20l%C3%A4rande%202020_1.pdf Språkstärkande undervisning för elever I utredningens empiri som redovisas i kapitel 7 och särskilt i av- snitt 7.6.5 är det tydligt att många elever med utländsk bakgrund och kort bakgrund i svensk skola deltar i lovskola. tyder de berättelser som utredningen har tagit del av från lärare, rektorer och elever att lovskola inte alltid är en adekvat lösning för dessa elever. Det finns nyanlända som har kommit långt i sin språkutveckling i svenska och som står nära behörighetsgränsen och för dessa kan lovskola ha en avgörande betydelse. De elever som är nybörjare i svenska har däremot svårt att både kunna tillgodogöra sig undervis- ningen i andra ämnen och i svenska som andraspråk, särskilt när undervisningen kanske främst riktar sig till elever som ligger nära ett godkänt betyg. Såväl skolrepresentanter som forskare som utred- ningen har samtalat med anser dessutom att sommarlovet bromsar nyanländas språkutveckling i särskilt hög grad. Dessa elever kan till och med uppvisa ett kunskapstapp i och med att de sällan kommer i kontakt med svenska språkmiljöer utanför skolan. Lovskola på som- maren blir då ett sätt från skolans sida att försöka motverka detta. Att undervisningen som ges på lovskola (och under ordinarie läsår) inte är på rätt nivå för dessa elever riskerar att skapa en frustration hos dem och leda till att de tappar motivation, vilket i sin tur kan bidra till ett framtida skolmisslyckande. En lärare beskriver detta på följande sätt: I grunden är tanken god att de nyanlända ska in i ordinarie klass så snabbt som möjligt. så blir det orättvist mot dem att kasta sig in i att lära sig ämnen utan att behärska språket. Utredningen har också förstått att det förekommer att man särskil- jer nyanlända från andra elever i sommarlovskolan och erbjuder även andra aktiviteter än undervisning som främjar nyanländas språkut- veckling. En huvudmannarepresentant vi har pratat med beskriver det på följande sätt: Vi vet att så har de kommit igång med språket men får de börja om igen. Det är en fördel med sommarskola för dem. Men att det även får innehålla annan form av undervisning. Så att de får prova på saker och olika miljöer. Sådan undervisning är otroligt värdefull för dessa elever. En annan huvudman uttrycker att även om sommaraktivitet med språkträning är bra för nyanlända är det viktigt att tänka på att språk- träning inte kan ersätta undervisningen. Vidare utrycks det i inter- Språkstärkande undervisning för elever vjun att sommarskolor måste utformas så att även dessa elever kan få en rejäl ledighet. Elever med kort bakgrund i uttrycker att de gärna vill ha skola . En av lärarna vi har samtalat med menar att språkträning är väl- behövlig inte bara för dem som i strikt mening räknas som nyanlända utan även för andra elever med utländsk bakgrund och att det är bra om det inte blir för långt uppehåll mellan en sådan verksamhet och terminsstart. har genomfört en utvärdering av ett antal statsbi- drag riktade till socioekonomiskt utsatta områden och beskriver att det i samtal med rektorer uppstod en diskussion om varför man inte satsar mer på sommarskola: (…)för flera och , särskilt i utsatta områden, givet att det är barn från hela världen som utgör elevunderlaget. Att det finns ett så tydligt behov av sommarskola är en signal om att skolan misslyckats med att lära ut svenska, menade en av rektorerna.48 Forskare från NC som utredningen har samtalat med framhåller att elever har behov av språkträning men att det är deras behov av undervisning som ska styra innehållet i en eventuell som- marskola. Detta ska avgöra vad som erbjuds, allmän språkundervisning eller förstärkning av vissa ämneskunskaper. Att elevers behov styr innehållet är avgörande för att de ska bli motiverade, enligt forskarna. Skolrepresentanter beskriver också att nyanländas behov av språkträning beror på individuella omständigheter och vad eleven nyttjar sommarlovet till. En lärare vi har intervjuat sammanfattar det så här: Om man är med familjen och pratar sitt hemspråk då stannar svenskin- lärningen av. Är man med kompisar och pratar och läser mycket på svenska då kan lovet vara till fördel. Sammantaget uppfattar utredningen att det är ett intressant resultat, med utgångspunkt i det uppdrag som utredningen har, att skolor ser behov av att dela upp den lovskola som erbjuds utifrån elevernas skilda kunskaper i svenska språket. Detta har därför undersökts närmare. 48Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. En granskningsrapport från riks- revisionen. Språkstärkande undervisning för elever 10.4.1Exempel på sommaraktivitet – organiserar barn- och ungdomsförvaltningen och gym- nasie- och vuxenutbildningsförvaltningen i som- maraktiviteter för nyanlända elever . Verksamheten vänder sig ursprungligen till elever från årskurs 8 och 9 på grundsko- lan samt elever inom introduktionsprogrammet språkintroduktion. /20 var det nästan 2 000 elever som gick i årskurs 8 och 9 i skolor i och drygt 500 elever som gick på ett introduktionsprogram, varav 57 gick på språkintroduktion. Av de knappt 1 000 elever som gick ut årskurs 9 var 89,5 pro- cent behöriga till ett nationellt yrkesprogram. Uppdelat på svensk eller utländsk bakgrund var det av eleverna med svensk bakgrund som nådde behörighet. För elever med utländsk bakgrund som var födda i var behörighetsgraden medan den för elever födda utomlands var 68,2 procent.49 Sommaraktiviteten samorganiseras med kommunens lovskole- verksamhet och är en del av kommunens mångåriga aktivitets- och integrationsprojekt. Elever från hela länet deltar i verksamheten. del- tog 200 elever i lovskola och 30 elever i sommaraktiviteten. 20 lä- rare/handledare, en samordnare och en ansvarig rektor har jobbat heltid , varav fyra ledde sommaraktiviteten. Sommaraktiviteten har fyra parallella syften: •skapa goda förutsättningar för språkutveckling, framför allt att kunna tala och lyssna, •erbjuda alla att uppleva de möjligheter som finns till en rik fritid , •skapa kontakter med civilsamhällets föreningar och organisa- tioner, samt 49Enligt uppgifter från statistikdatabas. Språkstärkande undervisning för elever Sommaraktiviteten planeras noggrant och . Samtliga elever som vill delta behöver anmäla sig via ett formulär på kom- muns webbplats. Till sommaraktivitet kan de elever anmäla sig som först har valt att gå i lovskola . Syftet är att stärka den fortsatta språk- utvecklingen och för att bygga djupare relationer mellan deltagarna innan sommaraktiviteterna börjar. Kommunen anser att upplägget dessutom kan ge möjlighet för personal på lovskolan att bygga en relation med de elever som önskar fortsätta på sommaraktiviteten. Anmälningstiden till sommarskola och sommaraktivitet stängs före utgången av maj men efteranmälningar tas emot ända fram till lovskolans start. Detta motiveras med tidigare års erfarenhet av att en stor andel elever anmäler sig och sedan uteblir. Kommunen genomför ett antal informationsinsatser under se- nare delen av våren inför lovskolan och sommaraktiviteten. Detta görs i huvudsak digitalt men de båda skolförvaltningarna har också använt sig av skolledarträffar för spridning av information. I samta- len med rektor och lärare vid sommaraktiviteten berättar de att de också har kontaktat gruppboenden för asylsökanden där värdarna för boendena har pratat med eleverna om värdet av att de deltar. Personal till lovskolan och sommaraktiviteten rekryteras centralt av förvaltningens huvudansvariga för lovskola. Av de som anställs är cirka hälften behöriga och legitimerade lärare, övriga är i slutet av sin lärarutbildning. Dessutom har flera av lovskolans lärare erfarenhet av arbete på tidigare års lovskolor. var det uteslu- tande lärare som arbetade på lovskolan och som också fick arbeta vidare på de efterföljande veckorna med sommaraktiviteten. Perso- nal från elevhälsoteam från de ordinarie gymnasieskolorna var i be- redskap på lovskolan. Vad händer på sommaraktiviteten? Sommaraktiviteten för nyanlända genomförs mel- lan 13–med direkt start efter sommarens lovskola. Större och mindre aktiviteter varvas. Eftersom sommaraktiviteter har pågått under så har kommunen en god kunskap om vilken typ av aktiviteter som efterfrågas. Språkstärkande undervisning för elever fysiska aktiviteter som exempelvis museibesök. Sommaraktiviteten ska, enligt utbildningsförvaltningens representanter, alltid eftersträva att ge en meningsfull sommar med vikt på tidigare fungerande aktivi- teter, som nya element vävs in för att utmana deltagarna. Samhällsinformation och besök runt om i staden med omnejd är viktiga både för grupprelationen, den språkliga utvecklingen liksom för en balans mot mer aktiva inslag, uppger kommunrepresentanterna. Vidare inleddes ett samarbete med UF (Ung företagsamhet) som redan under lovskolan kom in och hjälpte till med entreprenöriella inslag. Detta uppskattades otroligt mycket av vissa elever och gav troligen ett genomslag långt efter sommaraktiviteter- nas slut, enligt organisatörerna. Sommaraktiviteten 2020 ägde rum i Älvkullegymnasiet. Skolans lokaler gav möjligheter till daglig lunch på plats och erbjöd utrymme att vistas och hitta på spontana aktiviteter i skolan om vädret inte tillät utflykter. Representanterna för förvaltningen berättar att en näringsriktig lunch är något som är eftertraktat, som motivation att delta, men även något som många av deltagarna annars inte får. För vissa är det, enligt förvaltningen, det enda varma mål mat de får . En annan motiverande åtgärd är att busskort delas ut kostnadsfritt till deltagande elever. Eleverna som annars inte skulle haft möjlighet att röra sig fritt inom länet slipper därmed att isoleras. Förvaltningens representanter anser att de måste fortsätta uppmuntra politiker och övriga ansvariga att hitta ekonomiska incitament att göra framtida lovskolor mer kostnadseffektiva. går en stor del av kostnaderna till att bekosta resor för elever i lovskola och sommaraktiviteten. Al- ternativet att inte erbjuda resor i ett så brett geografiskt läge som finns inte om man vill nå så många elever som möjligt. Vilka deltar i sommaraktiviteten? Av de deltagande 30 eleverna hade samtliga med något enstaka un- dantag varit deltagare även på lovskola. Enligt förvaltningens repre- sentanter har sommaraktivitetens deltagare alltid varit uteslutande, eller nästan uteslutande, nyanlända. Detta var ursprungligen avsik- Språkstärkande undervisning för elever ten och kopplat till ett statsbidrag som söktes för målgruppen.50 öppnades sommaraktiviteten upp även för icke-nyan- lända, men denna utvidgning av målgruppen är inget som än så länge visar sig i elevsammansättningen. Detta beror sannolikt på tradition och att lärares och elevers bild av sommaraktiviteten består, vilket eventuellt i viss mån skulle kunna ändras med tydligare information. Att det i stort sett bara är nyanlända som har visat intresse för som- maraktiviteten tolkar förvaltningsrepresentanterna som att det kan finnas en rädsla hos elever att känna sig utanför, som icke-nyanländ i en grupp med majoriteten nyanlända. har som mål att hitta en bredare mål- grupp för sommaraktiviteten. Det kommer signaler om att det finns elever i Karlstadsområdet som inte längre räknas som nyanlända men som skulle ha behov av att stärka sina svenskkunskaper och även få meningsfulla sommaraktiviteter. menar att för att lyckas behöver detta göras i samarbete med andra förvaltningar som arrangerar liknande sommarlovsaktiviteter i . Att mäta nyttan av sommaraktiviteten är svårare än att göra det för lovskolans där exempelvis antalet godkända prövningsresultat kan vara ett mått. Organisatörerna beskriver att flera elever denna som- mar har fått vänner för livet. För många andra har just den här som- maren gjort att de fått se nya sidor av och . Detta är en vinst som är svårt att kvantifiera men som kan ha väl så stor betydelse för elevernas framtid. Lärare som utredningen har samtalat med berättar att det finns många elever som behöver språkförstärkning både under läsåret och på loven. De bekräftar den bild vi har fått i andra intervjuer och av rapporter, att många nyanlända har behov av ytterligare språkträning på en nivå och med ett innehåll som skiljer sig från svenska som andraspråk. De elever som deltar beskrivs ha eget driv och en ”vuxen” inställ- ning till lärande. Sommaraktiviteten, så som den är upplagd i , erbjuder elever möjlighet att lära sig det svenska språket på ett 50Förordning (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Språkstärkande undervisning för elever annat sätt än i skolan som de deltar i olika aktiviteter, lär känna olika platser och bekantar sig med den svenska naturen och kulturen. Huvudmannen anser verksamheten bidrar därmed också till elevernas integrering i samhället. Kommunen har genom en enkät frågat de deltagande eleverna om hur de har upplevt sommaraktiviteten. Även om det inte går att ut- läsa detaljer från enkätsvaren, är det tydligt att deltagarna uppskattar sommaraktiviteten och uttrycker sin önskan att delta även kom- mande år. 10.5Det pågår en bred översyn av svenskämnena Som vi har sett ovan har flera rapporter påpekat att kursplanen och kunskapskraven i svenska som andraspråk inte ger något stöd till lärare när det gäller elever som är nybörjare i svenska språket samt att svenska som andraspråk inte upplevs ligga på en rimlig nivå för dessa elever. Med utgångspunkt i detta gav regeringen i uppdrag att göra en bred översyn av svenskäm- nena. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget innebär en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk i , grundsärskolan, specialsko- lan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning (Komvux). ska säkerställa att utbild- ningen i svenska språket också riktar sig till de elever som är nybör- jare i svenska inom respektive skolform. Av uppdragsbeskrivningen framgår att målgruppen för svenska som andraspråk har växt sedan ämnet inrättades, som det finns brister när det gäller hur utbildningen i svenska som andra- språk är reglerad och i praktiken fungerar. Det handlar bl.a. om låg måluppfyllelse, bristande behovsprövning och att styrdokumenten inte är anpassade för elever som är nybörjare i svenska samt bristen på utbildade lärare i svenska som andraspråk.