sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Enligt utredningens direktiv ska utredaren utifrån en analys bedöma lämpligheten av och lämna ett förslag på ett frivilligt system där beskattningen bestäms schablonmässigt baserat på en verksamhets omsättning och som utgör ett alternativ till konventionell inkomst- beskattning för enskilda näringsidkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda. Skälet till utredningens uppdrag är att göra steget in i företagande enklare, underlätta att komma i gång. Sommarlovsentreprenörer, extraknäckande pensionärer och personer inom plattformsekono- min anges som exempel på målgrupp. Förslaget är utformat så att en schabloniserad källskatt, alltså de- finitiv skatt tas ut med en övre omsättningsgräns på . Förslaget innebär att vid låga inkomster blir beskattningen högre, på riktigt låga inkomster avsevärt högre, än konventionell beskatt- ning med den föreslagna modellen. Om näringsverksamhet på låg nivå däremot kombineras med inkomst av tjänst kan beskattningen redan vid relativt inkomster bli lägre än vid konventionell beskattning, vid högre inkomst av tjänst rejält förmånligt. I konsekvensanalysen visar man hur beskattningsutfallet blir vid ingen eller låg moms. För den anvisade målgruppen är det dock få tänkbara tjänster som inte beskattas med full moms och i övrigt är lämpliga genom att inte några nämnvärda kostnader förknippade med verksamheten. Konsekvensanalysen är därför missvisande. Utredaren drar slutsatsen att förslaget inte bör genomföras, då det i övrigt inte går att göra tillräckligt stora förenklingar. Jag delar helt denna uppfattning. Jag vill därutöver betona att förslaget inte bör genomföras då den huvudsakligen tilltänkta målgruppen i så fall måste avrådas, eftersom systemet skulle innebära påtagligt högre beskattning för dem. Abeler, J, och S. (2015). Complex Tax Incentives. : Economic Policy, 7(3), 1–28. Acs, Z. Foundations of High-Impact Entrepreneurship. Foundations and Trends in Entrepreneurship 4(6), 535–620. Adermon, A. och L. Hensvik (2020). Gig-jobs: stepping stones or dead ends? Working Paper 2020:23, : IFAU. , Y. och A. Tracogna (2018). The sharing economy and the future of the hotel industry: Transaction cost theory and plat- form economic. ment, 71, 91–101. Ali-Yrkkö, J., H. Koski, O. Kässi, M. Pajarinen, T. Valkonen, M. , N. Hyvönen, E. Koivusalo, J. Laaksonen, . , E. (2020). The Size of the Digital Economy in and Its Impact on Taxation. Ardagna, S., och A. Lusardi (2009). Heterogeneity in the effect of regulation on entrepreneurship and entry size. , MA: NBER Working Paper no. Ardagna, S. och A. Lusardi (2010). Explaining international differ- rences in entrepreneurship: the role of individual characteristics and regulatory constraints, i , J. och A. Schoar (red. ), International differences in entrepreneurship, . Bacher, H. och M. Brülhart (2013). Progressive taxes and firm births, International Tax and 20:1, 129–168. Baumol, W. (2007). Entrepreneurship: Productive, unproductive and destructive. Journal of political economy 89, 893–921. (2016). Income Insecurity in the On-Demand Economy: Findings and Policy Lessons from a Survey of Crowdworkers. , 37(3), 506–543. , T., C. och C. (2018). Drivers of Disruption? Estimating the Uber Effect. 110, 179–210. (2016). Corporate income taxes and entrepreneurship. of Labor 2016: 257. doi: 10.15185/izawol.257. (2013). Kartläggning av företags uppgiftslämnande till 14 myndigheter. N2012/311/ENT Slutrapport, Dnr AD 1638/2012. Underlag till (SOU 2013:80 och SOU 2015:33). Braesmann, F., V. Lehdonvirta och O. Kässi (2020). ICTs and the Urban-Rural Divide: Can Online Labour Platforms the Gap? Information, Communication and Society 2020. . Braunerhjelm, P. (2011). Entrepreneurship, Innovation and Econo- mic Growth. Interdependencies, irregularities and regularities, i Audretsch, D., O. och P. Heilbach (red.) Handbook of Innovation and Entrepreneurship, . Braunerhjelm, P. och J. (2014). Taxes, tax administrative burdens and new firm formation. Kyklos 67, 1–11. Braunerhjelm, P., J. och P. (2019). Taxes, the tax administrative burden and the entrepreneurial life cycle. Small Business Economics 56, 681–684. Braunerhjelm, P., C. , M. Kardelo, M. och P. (2020). Entreprenörskap i – nationell GEM rapport. , D. och M. (2006). Tax policy and entrepreneurship: New time series evidence. Small Business Economics 26:5, 409–425. Burtch, G., S. Carnahan och B. Greenwood (2018). Can you gig it? An empirical examination of the gig economy and entrepre- neurial activity. Management Science 64(12), 5497–5520. Calmfors, L. Ek, A-S. , T. Pekkarinen och P. Skedinger (2018). Olika vägar till jobb. , R., D. Holtz-Eakin, M. Rider och H. Rosen (2000). Income taxes and entrepreneurs’ use of labor. mics 18:2, 324–351. Carree, M. (2002). Industrial restructuring and economic growth. Small Business Economics 18, 243–255. Carree, M. och R. Thurik (2010). The Impact of Entrepreneurship on Economic Growth. I Acs Z. och D. Audretsch (red.) Hand- book of . Chittenden, F., S. och P. Poutzioris. (2003). Tax regulation and small businesses in the US, UK, and . 21(1), 93–115. Ciccone, A. och E. Papaioannou (2007). Red Tape and Delayed Entry. 5(2–3), 444–458. Codagnone, C., F. Biagi och F. Abadie (2016). The Passions and the Interests: Unpacking the 'Sharing Economy'. spective Technological Studies, JRC Science for Policy Report EN. doi:10.2791/474555. Cullen, J., och R. (2007). Taxes and entrepreneurial risk- taking: theory and evidence for the U.S. nomics 91(7–8), 1479–1505. Da , M., M. Di och A. Sembenelli (2011). neurship, firm entry, and the taxation of corporate income: evidence from Europe. , 95(9–10), 1048–1066. Deloitte (2017). Special scheme for small enterprises under the VAT Directive 2006/112/EC – Options for review. : Pub- lications Office of Union. doi:10.2778/883512. Djankov, S., T. Ganser, C. McLiesh, R. Ramalho och A. Shleifer (2010). The effect of corporate taxes on investment and entre- preneurship. : Macroeconomics, 2(3), 31–64. Eurobarometern (2018). The use of the collaborative economy. Flash Eurobarometer 467, October 2018. doi:10.2873/312120. , B., Q. Ye, och R. (2016). Effect of sharing economy on tourism industry employment. , 57, 264–267. (2021). Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler. (2018). Best Countries for Business 2018. . Forte (2019). Arbetsvillkor och arbetsförhållanden inom gigekonomin –en kunskapsöversikt. : för hälsa, arbetsliv och välfärd. Fågelstedt, E., R. Filis och C. (2021). Kartläggning av utmaningar inom gigekonomin i . , R. och J. Slemrod (2000). Are ‘Real’ Responses to Taxes Simply Income Shifting Between Corporate and Personal Tax Bases? J. Slemrod (red) Does Shrug? The Economics of Taxing the . MA: , 240–280. Haltiwanger, J., R. Jarmin, och J. (2013). Who creates jobs? Small versus large versus young. , 95(2), 347–361. (2008). Income taxes and the probability of becoming self-employed: the case of , : Ratio Working Paper no. (2021). Gig-bolagen pressas att snabbmogna. Rapport för Gigapay, . Henrekson, M. och D. (2009). Competencies and Insti- tutions . Foundations and Trends in Entrepreneurship 5(1), 1–80. Henrekson, M. och T. Sanandaji (2011). The interaction of entre- preneurship and institutions. 7(1), 47–75. Henrekson, M. och T. Sanandaji (2014). Small business activity does not measure entrepreneurship. nal of the of (PNAS), vol 111 no 5. , F., P-J. Norbäck och L. (2014). Produktivitet och företagsdynamik i svenskt näringsliv 1996 till 2009. : IFN policy paper 65. Huws, U., N. , D. Syrdal och K. (2017). Work in Gig Economy: Research results from the UK, , , , the , and . Huws, U., N. och D. Syrdal (2018). Online, on call: the spread of digitally organised just-in-time working and its imply- cations for standard employment models. , Work and Employment 33:2, 113–129. IBFD (2020). (2020). , M. och J. Mintz (2004). Optimal threshold for a value-added tax. , 88(3–4),559–574. , , , C., och J.D. (2018). Creative destruction of the sharing economy in action: The case of Uber. Research Part A: Policy and Practice 110, 118–127. Klapper, L. och I. (2011). The impact of business environ- ment reforms on new firm registration. policy research working paper 5493. Klapper, L., L. Laeven och R. (2006). Entry regulation as a barrier to entrepreneurship. 82:3, 591–629. Kleven, H.J., M. B. , C.T. Kreiner, S. , S. och E. Saez (2011). Unwilling or Unable to Cheat? Evidence from a Tax Audit Experiment in . Econometrica 79, 651–692. doi:10.3982/ECTA9113. KPMG (2018). Study on tax compliance costs for SMEs, Tender No. EASME//2015/004, Final Report. : Publications Office of Union. doi: 10.2826/02329. Kässi, O. och V. Lehdonvirta (2018). Online labour index: Measuring the online gig economy for policy and research. Technological forecasting and social change 137, 241–248. Kässi, O. V. Lehdonvirta och S. (2021). How Many Online Workers are There in the World? A Data-Driven Assessment (). Lehdonvirta, V. (2018). Flexibility in the gig economy: managing time on three online piecework platforms. , Work and Employment, 33(1), 13–29. (2016). Independent work: Choice, necessity and the gig-economy. Krassén, P. (2020). Ny väg in? – soloföretagande, skatteregler och ekonomiska möjligheter. Millán, J., och E. Congregado (2012). survival in Europe. Small Business Economics 38(2), 231–258. (2020). NNR:s SKOP-undersökning 2020 med svenska företagare. Nordea (2016). Delningsekonomi – Så ser vi på delningsekonomi och delningsekonomiska tjänster. Novus (2018). Branschindikator för egenanställningsföretag 2017, power point-presentation daterad . egenanstallning-2017.html. (2019). Society at a Glance 2019. Parker, S., och M. (2004). tions in self-employment: evidence from a panel of countries. 71(2), 287–301. Schor, J. (2017). Does the sharing economy increase inequality within the eighty percent? : findings from a qualitative study of platform providers. , Economy and Society 10, 263–279. Schumpeter, J. (1934 [1911]). The Theory of Economic Develop- ment. , MA: . (2015). ställningstagande Beskattningsbar person – gränsdragning mellan ekonomisk verksamhet och privat verksamhet; mervärdesskatt . Dnr 131 378239-15/111. (2016). Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet. Rapport 131 129 651-16/113. (2017). ställningstagande Beskattning av tillfällig varuförsäljning . Dnr 202 413815-17/111. (2017a). ställningstagande Ska ränta med- ges vid återbetalning av SINK-skatt med anledning av omvänd credit? Dnr 202 400457-17/111. (2021). Effekter av momsbefrielse för små företag. (2021a). Skattefri ersättning vid tillfälliga anställningar och uppdrag på annan ort i högst en månad – förslag om lag- ändring. Dnr 8-727545, samt underlag till skrivelsen med dnr 202368160-19/113. Skok, W., och S. Baker (2018). Evaluating the impact of Uber on ’s taxi service: A strategic review. Knowledge and 25(4), 232–246. Befolkningens IT-användning (BIT) 2019. LELE0108LE0108E/LE0108T19/. Företags- och individregister (), 2015–2018, mikrodata. Sammanräknad förvärvsinkomst för boende i . HEHE0110HE0110A/SamForvInk2/?parttable=K1. Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) 2018 och 2019, data särskilt framtagna för utredningen samt öppna data: AMAM0207AM0207J/NattSNI07YrkstAldR/. Thelen, K. (2018). Regulating Uber: the Politics of the Platform Economy in Europe and the . Perspectives on Politics 16(4), 938–953. Statistik över nystartade företag 2010–2020. (2016). (2017). Ekonomiska effekter av nya regler, så beräknar du företagens kostnader. (2019). Regler som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft . Dnr Ä 2015-274. : Tillväxt- verket. För rapporter avseende perioden –2019, se kostnader.html. (2020). Företagens villkor och verklighet 2020. Resultat publicerade på samt resultat framtagna särskilt för utredningen. fvov-2020/2020-07-08-huvudresultat-fran-foretagens-villkor- och-verklighet-2020.html. (2020a). Förenklingsresan – sammanställda, analyserade och konkretiserade förenklingsförslag, Slutrapport. Dnr Ä 2019-1317. Urbinati, A., D. Chiaroni, V. Chiesa, S. Franzo och F. Frattini (2018). An Exploratory Analysis on the Contextual Factors that Influence Disruptive Innovation: The Case of Uber. Management 15(3), 1–23. van Praag M. och P. Versloot (2007). What is the value of entrepre- neurship? A review of recent research. Small Business Economics 29, 351–382. (2020). Doing Business Index . World economic forum (2018). Global competitiveness index 2017–2018. 2017-2018/competitiveness-rankings/. Zervas, G., D. Proserpio och J. Byers (2017). The of the Sharing Economy: Estimating the Impact of Airbnb on the . Journal of marketing research 54(5), 687–705. Zwick, E. (2018). The costs of corporate tax complexity. NBER Working Paper 24382, : MA. Dir 2020:71, Tydligt, enkelt och förutsägbart – Företagares trygg- hetssystem. Beslut vid regeringssammanträde . Ds 2020:10, Ny lag om källskatt på utdelning. Europeiska kommissionen (2016). Meddelande från kommissionen till , rådet, ekonomiska och sociala kommit- tén samt regionkommittén. En europeisk agenda för delnings- ekonomin COM (2016) 365. Europeiska kommissionen (2020). Kommissionens meddelande till och Rådet. En handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin. , COM (2020) 312 final. Europeiska kommissionen (2020a). Tax fraud and evasion – better cooperation between national tax authorities on exchanging infor- mation. Impact assessment accompanying the document “Pro- posal for a Council Directive amending Directive 2011/16/EU on administrative cooperation in the field of taxation”, Commission staff working document SWD (2020) 131 final. Europeiska kommissionen (2021). Proposal for a Council Directive amending Directive 2011/16/EU on administrative cooperation in the field of taxation. Commission staff working document SWD (2020) 131 final. och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verk- ställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana upp- gifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF. Regeringsbeslut A2018/01348/ARM. Uppdrag om tillsynsinsats med inriktning på nya sätt att organisera arbete. SOU 2016:72, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Betän- kande av . SOU 2017:24, Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Betänkande av Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv. SOU 2017:26, Delningsekonomi på användarnas villkor. Betänkande av Utredningen om användarna i delningsekonomin. SOU 2019:41, Företagare i de sociala trygghetssystemen, Betänkande av Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation. 1996/97:63. Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivå och administration, m.m., 71–72. 1998/99:130. Ny bokföringslag m.m., 384. 2002/03:139. Reformerade regler för bank- och finansierings- rörelse, 479. 2008/09:47. Beskattning av vinster på utländska premieobliga- tioner, m.m., s. 19. 2010/11:165. Skatteförfarandet, 282 och 1221–1225. 2012/13:124. Begreppet beskattningsbar person – en teknisk anpassning av mervärdesskattelagen, 66 och 79. 2016/17:1. Budgetpropositionen , 396–409. 2017/18:232. Brottsdatalag, 100. 2019/20:1. Budgetpropositionen , 206–215. 2019/20:190. Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp – förändrade skatteregler vid tillfälligt arbete i , 68. 2020/21:1. Budgetpropositionen , 324. 2020/21:79. En tillfällig covid-19-lag. Förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande För att underlätta och främja egenföretagande bör skattereglerna vara så enkla att förstå och tillämpa som möjligt, såväl i en verksam- hets uppbyggnadsskede som i ett mer etablerat skede. En särskild utredare ska därför se över beskattningen av enskilda näringsidkare. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. •utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskatt- ning av enskilda näringsidkare inom det konventionella systemet för inkomstbeskattningen, särskilt ordningen för resultatberäk- ning och företagssparande, reglerna om kapitalunderlag för expan- sionsfonder och räntefördelning samt tillämpningsgränsen för räntefördelning, •baserat på resultatet av den genomförda analysen av det konven- systemet ta ställning till vilka åtgärder som är mest lämp- liga att vidta i syfte att kraftigt förenkla beskattningen av enskilda näringsidkare, och lämna förslag till ett sådant förenklat skatte- system med de författningsändringar som bedöms nödvändiga, •utifrån en analys bedöma lämpligheten av och, i syfte att kraftigt förenkla beskattningen och regelverket, lämna ett förslag till ett frivilligt system där inkomstbeskattningen bestäms schablonmäs- sigt baserat på en verksamhets omsättning och som utgör ett alter- nativ till konventionell inkomstbeskattning av enskilda närings- idkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda, och •om det är möjligt med hänsyn till förutsättningarna i mervärdes- skattedirektivet, i syfte att kraftigt förenkla beskattningen och regelverket, lämna ett förslag till ett frivilligt system där även mervärdesbeskattningen bestäms schablonmässigt för de närings- idkare som tillämpar alternativet där inkomstbeskattningen bestäms schablonmässigt. Den del av uppdraget som handlar om att utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskattning av enskilda närings- idkare inom det konventionella systemet för inkomstbeskattningen ska redovisas i ett delbetänkande . Upp- draget i övrigt ska redovisas . slöts en sakpolitisk överenskommelse mellan Social- demokraterna, de gröna. Av överenskommelsen framgår under rubriken ”Fler ska kunna bli företagare” bl.a. att det ska genomföras en kraftig förenkling av be- skattning och regelverk för mikroföretagande. Som grundläggande principer för skattesystemet gäller bl.a. att skatte- systemet ska uppfattas som legitimt och rättvist, att skattereglerna ska vara generella och tydliga, att beskattningen ska ske i nära anslut- ning till inkomsttillfället och att reglerna ska vara hållbara i förhål- lande till Europeiska unionen. Att skattesystemet ska vara legitimt och rättvist innebär bl.a. att skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt, och för att stärka legitimiteten ska regelverket vara möjligt att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. När det gäller förhållandet till Europeiska unionen ska reglerna vara förenliga med , både i förhållande till speci- fika rättsakter, till bestämmelserna om fri rörlighet i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och till reglerna om statligt stöd. Inkomstbeskattningen av enskilda näringsidkare I syfte att öka neutraliteten mellan enskilt bedriven näringsverksam- het och verksamhet som bedrivs i aktiebolag reformerades beskatt- ningen av enskilda näringsidkare . Förändringen innebar att samtliga inkomster från enskild näringsverksamhet numera beräknas gemensamt och att underskott och överskott från olika verksamheter automatiskt kan kvittas. Vidare infördes regler om av- sättning till periodiserings- och expansionsfonder samt regler för ränte- fördelning. Avsättning till periodiseringsfond innebär en möjlighet till resul- tatutjämning mellan olika beskattningsår i en näringsverksamhet. Enskilda näringsidkare får göra avdrag för avsättning med högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfonden justerat positivt resultat. För att enskilda näringsidkare ska ha möjlighet att expandera eller bygga upp kapital i sin verksamhet på samma sätt som aktiebolag får enskilda näringsidkare göra avsättning till expansionsfond under vissa förutsättningar. På avsättningen betalas en expansionsfonds- skatt som motsvarar bolagsskatten. Så länge det finns tillräckligt kapitalunderlag kvar i verksamheten behöver fonden inte återföras, utan nya årliga avsättningar kan göras och den skattskyldige väljer själv tidpunkten för när avsättningen ska återföras till beskattning. Vid återföringen tillgodoräknas näringsidkaren det belopp som tidi- gare har betalats i expansionsfondsskatt. Räntefördelningen innebär att näringsverksamheten delas upp i en del som beskattas som inkomst av näringsverksamhet respektive en del som beskattas som inkomst av kapital för att enskilda närings- idkare ska kunna investera kapital och beskattas för detta i närings- verksamheten på motsvarande sätt som delägare i ett aktiebolag. Positiv räntefördelning är frivillig för den enskilda näringsidkaren och innebär att det beräknas en schablonmässig avkastning på det egna kapitalet i näringsverksamheten som flyttas från inkomstslaget näringsverksamhet till inkomstslaget kapital. Negativ räntefördel- ning är däremot tvingande och ska således göras om det egna kapi- talet är negativt. Genom att näringsidkaren tar upp en inkomst i inkomstslaget näringsverksamhet som denne får avdrag i inkomstslaget kapital minimeras risken för att näringsidkaren gör avdrag för privata kostnader i inkomstslaget näringsverksamhet där avdragseffekten för ränteutgifterna är större. Om positiv ränteför- delning inte utnyttjas fullt ut är det möjligt att spara det överskjutande beloppet och föra detta vidare . Enskilda näringsidkare som bedriver aktiv näringsverksamhet betalar själva sina socialavgifter i form av egenavgifter. Egenavgifterna betalas på överskottet av den aktiva näringsverksamheten. förslag till regelförenklingar inom det konventionella inkomstbeskattningssystemet för enskilda näringsidkare Behovet av regelförenklingar för småföretagare har tidigare utretts, bl.a. inom ramen för vars resultat pre- senterades i slutbetänkandet Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68). Syftet med utredningen var bl.a. att, genom för- enklingar av regelverket för egenföretagare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, få fler att våga starta företag som sedan kan växa. Utgångspunkten var bl.a. att så långt det är möjligt upp- rätthålla principen om neutralitet vid beskattningen av olika före- tagsformer (dir. 2012:116). Utredningens huvudförslag innebar ett system baserat på fördel- ningsbar inkomst, i vilket även vissa befintliga regler om avsättningar, bl.a. expansionsfond och periodiseringsfond, ersätts med en ny av- sättningsform, en s.k. företagsfond. Den fördelningsbara inkomsten utgörs av resultatet i näringsverksamheten före avdrag för ränteför- delning och avsättning till företagsfond. Den del av den fördelnings- bara inkomsten som inte räntefördelas eller sätts av till företagsfond blir föremål för slutlig beskattning i inkomstslaget näringsverksam- het. Vidare föreslogs slopad negativ räntefördelning och införande av två nya modeller för att beräkna positiv räntefördelning. () har i sin hemställan Ett syste- matiskt korrekt och förenklat skattesystem för småföretagare – en möjlig verklighet (Fi2018/01060/S1) presenterat ett omarbetat förslag om förenklade skatteregler för småföretagare baserat på Skatteförenk- lingsutredningens huvudförslag. Likt förslag baseras systemet på vad som utgör fördelningsbar inkomst men omfattar en ny struktur för företagssparande och räntefördel- ning. Befintliga avsättningsformer, t.ex. periodiseringsfonder och ex- pansionsfonder behålls. Den nya strukturen innebär att intäkter, kostnader och företagssparande i form av t.ex. periodiseringsfonder och expansionsfonder hålls ihop innan räntefördelning sker. Vidare föreslås reglerna för negativ räntefördelning behållas med vissa juster- ingar av tillämpningsgränsen samt ändringar när det gäller möjlig- heten att utnyttja sparat fördelningsbelopp.