sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Offentlig myndighet får inte ingripa i denna rättighet annat än med stöd av lag och om det i ett demo- kratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till den nationella säker- heten, den allmänna säkerheten eller landets ekonomiska välstånd, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter. Europakonvention gäller som lag i enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Ingen lag eller före- skrift får meddelas i strid med åtaganden enligt Europakon- ventionen (2 kap. 19 § regeringsformen). ministerkom- mitté har också antagit en konvention (nr 108) till skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (dataskyddskon- ventionen), som syftar till att skydda den enskildes rätt till integritet och privatliv vid behandling av personuppgifter. Vidare skyddar den Europeiska unionens stadga om de grund- läggande rättigheterna (EU-stadgan) bland annat individers rätt till personlig integritet, främst genom artikel 3 om människans rätt till integritet, artikel 7 om respekt för privatlivet och familjelivet och artikel 8 om skyddet för personuppgifter. Ett centralt regelverk om behandling av personuppgifter är också och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av person- uppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphäv- ande av direktiv /46/EG, dataskyddsförordningen. Dataskydds- förordningen syftar bland annat till att skydda fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter, särskilt deras rätt till skydd för personuppgifter. Med personuppgift avses enligt artikel 4, varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person, varvid en identifierbar fysisk person är en person som direkt eller indirekt kan identifieras särskilt med hänvisning till en identi- fierare som ett namn, ett identifikationsnummer, en lokaliserings- uppgift eller online-identifikatorer eller en eller flera faktorer som är specifika för den fysiska personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. Vid behand- ling av personuppgifter gäller de grundläggande principerna enligt artikel 5. Dessa är principer om laglighet, korrekthet och öppenhet, ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering, riktighet, lagringsmini- mering, integritet och konfidentialitet samt ansvarsskyldighet. För att behandling av personuppgifter ska vara tillåten måste det även finnas en rättslig grund för behandlingen enligt artikel 6. Dessutom innehåller dataskyddsförordningen ett antal ytterligare villkor och krav på personuppgiftsbehandlingen, bland annat i fråga om känsliga personuppgifter, den enskildes rättigheter, inbyggt dataskydd, data- skydd som standard och säkerhet i samband med personuppgifts- behandlingen. På nationell nivå är skyddet för den personliga integriteten regle- rad i grundlag. Enligt målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § första stycket regeringsformen ska den offentliga makten utövas med respekt för bland annat den enskilda människans frihet. I fjärde stycket samma paragraf anges att det allmänna ska värna om den enskildes privat- och familjeliv. I 2 kap. 6 § regeringsformen finns en grundlagsstadgad rätt till skydd mot bland annat påtvingat kropps- ligt ingrepp och skydd för den personliga integriteten. Skyddet enligt denna bestämmelse kan begränsas endast enligt den ordning som föreskrivs i 2 kap. 20–22 §§ regeringsformen. Enligt 2 kap. 21 § regeringsformen får begränsningar göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begräns- ningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Det finns också andra författningar på nationell nivå som syftar till att skydda den personliga integriteten. Relevanta författningar när det gäller behandling av personuppgifter är exempelvis lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning, dataskyddslagen, som kompletterar dataskyddsförord- ningen, och patientdatalagen (2008:355), som bland annat reglerar vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. Skyddet för den personliga integriteten upprätthålls även av be- stämmelser om sekretess och tystnadsplikt, till exempel i offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400) och PSL, som bland annat innehåller bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt för upp- gifter om enskilds hälsotillstånd och andra personliga förhållanden inom hälso- och sjukvården. Kraven på god vård innebär, enligt 5 kap. 1 § HSL, bland annat att vården ska bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Patientlagen syftar, enligt 1 kap. 1 §, bland annat till att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. I lagen anges, i 4 kap. 1 §, att patientens självbestämmande och inte- gritet ska respekteras och, i 10 kap. 1 §, att personuppgifter ska ut- formas och i övrigt behandlas så att patientens och övriga registrer- ades integritet respekteras. Enligt 6 kap. 1 § PSL ska vården så långt som möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten, och patienten ska visas omtanke och respekt. 4Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning I detta kapitel redovisas utvecklingen av väntetider i vården och in- satser som utförts av såväl staten som regionerna för att korta vänte- tiderna. 4.1Utvecklingen av väntetider i vården går åt fel håll rapporterade om långa väntetider inom vården. har problemen med väntetider och köer fortsatt trots omfattande insatser såväl av staten som regionerna. Åtgärderna tycks inte ha fått några långsiktiga be- stående resultat trots det omfattande arbetet som vården utfört. 4.1.1Trots vårdgaranti försämras väntetiderna i specialiserad vård Utredningen har jämfört utvecklingen vad avser första besök i specialiserad vård från det att remiss har utfärdats eller, om någon remiss inte är nödvändig, från det att den enskilde har sökt kontakt med den specialiserade vården. Det är den längsta tid som den enskilde ska behöva vänta på första besök i den specialiserade vården enligt vårdgarantin. Tiden regleras i 6 kap. 1 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80), HSF. Utred- ningen kan konstatera att andelen patienter som erhållet sitt besök inom har sjunkit , se figur 4.1. väntade 293 561 patienter på första besök i specialiserad vård (exklusive patientvald väntan) enligt Kommuners och Regioners (SKRs) väntetidsdatabas publicerat på Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaningSOU 2021:59 Av dessa hade 53 506 patienter väntat än . väntade 282 407 patienter på första besök i specialiserad vård (exklusive patientvald väntan). Av dessa hade 64 688 väntat än . Andel patienter som väntat på första besök i den specialiserade vården Utgår från antalet patienter på väntelistorna i slutet av , 2012–2021. Observera att y-axeln inte startar vid 0. *Fr.o.m. används en ny modell för rapportering av väntetiderna. Den innebär bland annat att besök hos fler professioner och vårdområden ingår i modellen. Det medför att resultaten inte är fullt jämförbara . Å andra sidan bör det ge en mer fullständig bild av första besöken inom specialiserad vår . Not: Patientvalt och medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen () via . Utredningen har på samma sätt jämfört utvecklingen vad avser operation eller annan åtgärd och kan konstatera att även andelen patienter som erhållit detta har sjunkit , se figur 4.2. Enligt den författnings- reglerade vårdgarantin ska den enskilde få planerad vård från det att vårdgivaren har beslutat att den enskilde ska få den aktuella vården. Det anges i 6 kap. 1 § HSF. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning väntade 123 651 patienter på operation eller annan åtgärd i specialiserad vård (exklusive patientvald väntan) enligt SKR:s väntetidsdatabas publicerat på . Av dessa hade 33 476 väntat än . vän- tade 126 101 patienter på operation eller annan åtgärd i specialiserad vård (exklusive patientvald väntan). Av dessa hade 51 047 väntat än . Till detta kommer patientvald väntan (PPV-andel patienter som själva valt att avstå från erbjuden tid inom vårdgaran- tins gräns) som ökat från år . I avsnitten 4.1.4–4.1.5 har utredningen tittat närmre på väntetiderna i specialiserad vård. Andel patienter som väntat på operation eller andra åtgärder i den specialiserade vården Utgår från antalet patienter på väntelistorna i slutet av , 2012–2021. Observera att y-axeln inte startar vid 0. *Fr.o.m. används en ny modell för rapportering av väntetiderna. Den innebär bland annat att fler vårdområden ingår i modellen. Det medför att resultaten inte är fullt jämförbara . Å andra sidan bör det ge en mer fullständig bild av åtgärder inom specialiserad vård . Not: Patientvalt och medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen () via . Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning 4.1.2Stora skillnader i regionernas väntetider Det finns stora variationer mellan regionerna. Förutom att patienten inte får vård inom den författningsreglerade tiden, är vården inte heller jämlik över . Ett exempel är andelen patienter som er- hållit knäprotesoperation . Andelen patienter som er- hållit knäprotesoperation har försämrats . Här redovisat i ”Vården i siffror” för åren 2016–20201. Andel patienter som fått knäprotesoperation , 2016–2020 99 99 99 98 Region med lägst andel Region med högst andel Not: Avser måttet genomförda , det vill säga andelen av alla genomförda operationer som gjorts med patienter som vid genomförandet hade väntat . Exklusive patientvald och medicinskt orsakad väntan. Källa: Väntetidsdatabasen (). Hämtat från Vården i siffror. var andelen patienter som fått sin knäoperation i riket, men siffran varierade stort mellan regionerna. I Region hade fått operationen utförd , i Region . Ett annat exempel är barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) som länge haft bristande tillgänglighet. kom regeringen och SKR överens om en målsättning om en förstärkt vårdgaranti som skulle uppfyllas av regionerna . Målsättningen är att barn och ung- Väntetider i vården. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning domar inte ska behöva vänta än på en första bedöm- ning samt på en fördjupad utredning eller be- handling. redovisade utfallet –2018 enligt figur 4.4 i rapporten: Psykiatrisk vård och behandling till barn och unga, Öppna jämförelser 2019. Figur 4.4 Väntetid till första bedömning respektive fördjupad utredning och behandling inom barn-och ungdomspsykiatri Psykiatrisk vård och behandling till barn och unga, Öppna jämförelser 2019. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Det är tydligt att målen för barn- och ungdomspsykiatrin inte har nåtts. Bidragande till detta är att antalet barn och unga med psykisk ohälsa har ökat . redovisade för att av alla pojkar och av alla flickor hade haft minst ett vårdtillfälle inom slutenvården eller öppen specialistvård för någon psykiatrisk diagnos eller minst ett läkemedelsuttag av psykofarmaka, där förskrivningar inom primärvården ingick.2 Utredningen har inte funnit senare uppdaterade data för jämförelse men i en rapport från SKR anges att mellan åren 2016–ökade både antal individer och antal besök inom barn- och ungdomspsykiatrin. fler individer fick insatser inom barn- och ungdomspsykiatrin jämfört med . Nationella data för första linjens vård saknas. Variationerna mellan regionerna är mycket stora.3 I överenskommelsen om kömiljard för är kraven på barn- och ungdomspsykiatrin lägre än vid starten . För att kvalifi- cera sig för prestationsmedel ska av de genomförda besöken, utredningarna respektive behandlingarna ha skett . Om regionen har fler än 20 barn eller ungdomar som vän- tar på besök, utredning respektive behandling ska regionen även uppfylla kravet om att av de väntande har väntat . Utredningen har i uppdrag att bedöma om målsättningen om till första bedömning och till fördjupad utredning och behandling inom BUP bör kvarstå och i så fall regleras som en del av en differentierad vårdgaranti. Detta uppdrag ska redo- visas i huvudbetänkandet . 4.1.3Covid-19-pandemin ökar väntetiderna ytterligare drabbades av coronavirus och slog fast att det förelåg en samhälls- spridning. genomgick det vi i efterhand kallar den första vågen av covid-19-pandemin. Därefter avtog insjuk- nandet i covid-19 för att återigen öka när den andra vågen startade. Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna – . Första linjen 2020 – Nulägesbeskrivning av hälso- och sjukvårdens första linje för barn och ungas psykiska hälsa. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning har redovisat utvecklingen av väntetider och vård- produktion under den första och andra covid-19-vågen i en rapport Analys av första och andra covid- 19-vågen – produktion, köer och väntetider i vården. Covid-19-pan- demin har totalt sett lett till färre genomförda besök och behand- lingar inom hälso- och sjukvården. Effekterna var som störst under den första vågen, främst –, men produktionen ökade , både inom primärvården och den specialiserade vården. När det gäller den specialiserade vården hade samtliga regioner återupptagit stora delar av sin normala operationsproduktion i mit- ten av oktober. Men sedan tog en andra smittspridningsvåg fart, vilken medförde att vården på nytt behövde ställa om och ställa in planerad vård. Det har enligt gjorts , eller omkring 290 400, färre första besök i specialiserad vård under pandemins första två vågor. Nedgången syns inom alla specialiteter men var som störst inom öron-näsa-halssjukvård, ortopedi och barn- och ung- domsmedicin. var antalet som väntat än vård- garantins på ett första besök i specialiserad vård omkring 91 800. Antalet väntande var som störst för ögonsjukvård medan andelen väntande var störst inom allergisjukvården, där drygt 5 av 10 väntat . analys visar att antalet operationer minskade med totalt (100 897) under pandemins första och andra våg, det vill säga mellan jämfört med motsva- rande period –2020 (underlaget hämtat från kvali- tetsregistret , Svenskt Perioperativt register). När det gäller ope- rationer eller andra åtgärder syns de största minskningarna inom om- rådena ortopedi, allmän kirurgi och ögonsjukvård, (underlag hämtat från väntetidsdatabasen). Pro- centuellt minskade operationerna ungefär lika mycket i alla ålders- grupper (underlag hämtat från SPOR). För barn 0–handlade det om runt 9 700 färre operationer mellan . I den åldersgruppen var det planerade operationer i munnen och sval- get som minskade mest. Den största minskningen i antal operationer hos äldre gällde höftleds- och låroperationer. Analysen visar också att det har blivit fler patienter som väntar än vårdgarantins på en operation eller annan åtgärd. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Totalt var det nästan 55 700 personer som väntat än på operationer och andra åtgärder inom specia- liserad vård. Det innebär att omkring hälften av alla de som väntade på en operation eller annan åtgärd fick vänta än vårdgarantins gräns. Ingen skillnad i andel kvinnor och män som väntat än gjorde också en jämförelse för re- spektive mellan kvinnor och män. Varken eller sågs några tydliga skillnader mellan kvinnor och män i hur stor andel som fått vänta än . Kvinnor utgör trots detta en större andel av de väntande, både vad gäller kortare och längre väntetider, eftersom fler kvinnor än män besöker vården och genomgår fler operationer eller andra åtgärder som täcks av vård- garantin. Väntetider har ökat för flickor och pojkar Nedan redovisas uppgifter från SKR:s väntetidsdatabas från 16 regio- ner och de verksamheter i dessa regioner som rapporterat information där ålder ingår. Uppgifter saknas för fem regioner vilket innebär att det totala antalet barn som väntar på vård i kan antas vara högre än de uppgifter som lämnas här. Över 8 500 barn och unga har väntat än på första besök i specialiserad vård Utredningen konstaterar att antalet barn och unga i åldern 0–som väntade på första besök i specialiserad vård totalt sett minskade jämfört men att de som har väntat än ökade från 6 348 till 8 516. Exklusive patientvald väntan och medicinskt orsakad väntan ökade antalet som väntat från 5 076 till 6 830. Det är fler pojkar än flickor som väntat än , men andel pojkar respektive andel flickor som väntat än är jämn, . Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Tabell 4.1 Antal barn och unga i åldern 0–som väntade på första besök i specialiserad vård respektive 2019, i 16 av 21 regioner Procent anges i parentes Källa: Väntetidsdatabasen (). Över hälften väntade på första besök till barn- och ungdomspsykiatrin, För barn och unga som väntar på vård inom barn- och ungdoms- psykiatrin (BUP), där målsättningen till första besök gäller, har antalet och andelen som väntat än ökat mellan . var det av flickorna och poj- karna som hade väntat än och det var fler pojkar än flickor som väntat. Det var 849 flickor () och 1033 pojkar () som väntat exklusive patientvald vän- tan och medicinskt orsakad väntan. var det 538 flickor () och 827 pojkar () som väntat till första besök, exklusive patientvald väntan och medicinskt orsakad väntan. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Över hälften av de barn och unga som väntade på operation eller annan åtgärd hade väntat , Utredningen har också undersökt väntan på operation eller annan åtgärd i specialiserad vård, för barn och unga i åldern 0–. Ande- len flickor och pojkar som väntat än var högre i de- cember 2020 jämfört med och det var över 50 pro- cent av dem som väntade på operation eller annan åtgärd som fått vänta än på vård, inom de 16 regioner som ingår. var det 1 374 flickor och 1 990 pojkar som väntat än på operation eller annan åtgärd. Exklusive patient- vald väntan och medicinskt orsakad väntan var det 1 074 flickor re- spektive 1 602 pojkar som väntat än på operation eller annan åtgärd, se tabell 4.2. Tabell 4.2 Antal barn och unga i åldrarna 0–som väntat på operation eller annan åtgärd inom den specialiserade vården respektive 2019, i 16 av 21 regioner Procent anges i parentes patientvald väntan och medicinskt orsakad väntan Källa: Väntetidsdatabasen (). Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning 4.1.4Många har väntat på första besök När väntetider redovisas av SKR publikt på framgår hur många som väntat till första besök och operation eller annan åtgärd i specialiserad vård. Hur länge dessa patienter väntat framgår dock inte. Utredningen har tagit del av de data som finns i SKR:s väntetidsdatabas för samtliga regioner , här kallade aggregerade data. Dessa data möjliggör uppföljning av inter- vall t.o.m. , därefter enbart väntande . 16regioner har dessutom rapporterat in mer detaljerade data, här kallade detaljerade data. Av dessa framgår det exakta antalet dagar som varje patient väntat. De fem regioner som saknas i under- laget är: , län, , och . Av aggregerade data framgår att hade 62 672 patienter (inklusive patientvald väntan) väntat på sitt första besök i specialiserad vård. Allt fler patienter väntade allt längre vilket figur 4.5 visar. Antal patienter som hade väntat för första besök i den specialiserade vården, fördelat på olika tidsintervall, och 2020 Not: I siffrorna ingår patienter som registrerats som patientvalt väntande. Medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen (). Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Utredningen konstaterar att bland de som väntat fanns det största antalet inom ögonsjukvård och öron-näsa-halssjukvården. Bland regionerna fanns det största antalet väntande i , efterföljd av och Region . Tabell 4.3 Antal patienter som hade väntat (6 månader) på första besök i den specialiserade vården De fem vårdområden och regioner där flest patienter fanns Not: I siffrorna ingår patienter som registrerats som patientvalt väntande. Medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen (). En fullständig lista över antalet väntande, respek- tive , till första besök , inom de verk- samhetsområden som då följdes upp i väntetidsdatabasen, samt inom regionerna finns i bilaga 2. Om man i stället redovisar verksamheter med högst andel av de väntande som väntat har allergisjukvården det sämsta läget . Bland regionerna är det där andelen är , följd av , och , se tabell 4.4. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Tabell 4.4 Andel patienter som hade väntat (6 månader) på första besök i den specialiserade vården De fem vårdområden och regioner med störst andel patienter som väntat . Avser andel av alla patienter som väntade på första besök inom vårdområdet respektive regionen. Not: I siffrorna ingår patienter som registrerats som patientvalt väntande. Medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen (). Ibilaga 2 redovisas också andelen väntande respek- tive . Av det detaljerade underlaget framgår att 1 490 patienter (inklusive patientvald och medicinskt orsakad väntan) hade väntat och 548 hade väntat . Det bör noteras att underlaget endast är 16 regioner. Fördelning mellan kvinnor och män och uppdelning i åldersintervall finns i bilaga 2. 4.1.5Många väntar på operation/åtgärd Av aggregerade data framgår att hade 40 198 pati- enter (inklusive patientvald väntan) väntat på sin operation eller åtgärd i specialiserad vård. var anta- let 61 001. Allt fler patienter väntade allt längre vilket figur 4.6 visar. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Antal patienter som hade väntat på operation eller annan åtgärd, fördelat på olika tidsintervall, och 2020 15 000 13 66213 91813 813 Not: I siffrorna ingår patienter som registrerats som patientvalt väntande. Medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen (). av alla väntande på operation eller annan åtgärd har väntat . Av de som väntat återfanns de flesta inom ortopedi. Den region som redovisade flest antal väntande var Västra Göta- landsregionen. I bilaga 2 redovisas antal och andel för väntande uppdelat per region och även per verksamhetsområde. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning Tabell 4.5 Antal patienter som hade väntat (6 månader) på operation eller annan åtgärd De fem vårdområden och regioner där flest patienter fanns Öron, näsa, hals Not: I siffrorna ingår patienter som registrerats som patientvalt väntande. Medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen (). Även för väntande var antalet väntande högst för orto- pedi och bland regionerna var det även här flest väntande i , efterföljt av och Region . En fullständig lista över antalet väntande till opera- tion eller annan åtgärd , inom de verksamhetsom- råden som då följdes upp i väntetidsdatabasen, samt inom regionerna finns i bilaga 2. Av detaljerade data från de 16 regioner som ingår framgår att an- talet långväntare 2020 har försämrats påtagligt jämfört 2019. hade 2 287 patienter väntat på operation eller annan åtgärd, varav 613 patienter hade väntat . För- delning mellan kvinnor och män och uppdelning i åldersintervall för finns i bilaga 2. Av de som väntat allra längst utgörs av patient- valt väntande och av medicinskt orsakad väntan men en majoritet av patienterna har alltså inte själva valt eller har medicinsk anledning att vänta på åtgärd. Det bör noteras att underlaget för redovisningen inte innehåller all vård utan ett urval. Utöver det som redovisas ovan finns det ytter- ligare patienter som väntar bland annat på utredningar, återbesök och vissa behandlingar, sådant som antingen inte ingår i vårdgarantin Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning