sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — I denna totalsumma ingår då alltså också kostnader som gör det möjligt att överföra samtal mellan regionerna eftersom Inera tillhandahåller ett sådant system. Som framgår ovan är uppgiften att tillhandahålla hälso- och sjukvårdsrådgivning i sig inte ett nytt krav. Det nya kravet är att det ska finnas åtminstone på telefon, tillgängligt dygnet runt, utgå från ett rådgivnings- och hänvisningsstöd, vara föremål för samverkan mellan regionerna och att samarbete ska ske kring att besvara samtal vid allvarlig händelse när det finns behov av det. säkerställa att det finns en teknisk lösning som gör det möjligt att överföra samtal mellan regionerna. Även tidigare gällde att hälso- och sjukvårdsrådgivningen skulle utgå från evidens och beprövad erfarenhet, som all annan hälso- och sjukvård, men det fanns inte ett preciserat krav på rådgivnings- och hänvisningsstöd. Att tillhandahålla uppgiften per telefon torde vara ett av de billigaste sätten att utföra uppgiften, så det kravet i sig bör inte innebära någon kostnadsökning jämfört med situationen utan de föreslagna författningsändringarna. Eftersom inte hälso- och sjukvårdsrådgivning i sig är en ny upp- gift för regionerna bör inte hela kostnaden om ses som kostnaden för det nya kravet. Därtill gällde kravet att hälso- och sjukvården ska vara lätt tillgänglig, och att tillhandahålla hälso- och sjukvårdsrådgivning dygnet runt per tele- fon kan ses som en av flera pusselbitar för att efterleva det kravet. Det är svårt att exakt avgöra vad som var kostnaden för att tillhanda- hålla det som, utan de föreslagna författningsändringarna, kan sägas vara en lägstanivå. Utredningen anser att det är rimligt att av de nuvarande kostnaderna avser sådant som kan här- röras till krav som redan finns – det vill säga att regionerna ska erbjuda god hälso- och sjukvård som är lätt tillgänglig till befolk- ningen. Med den utgångspunkten kan kostnaden för det nya kravet uppskattas till (av ). Nytt krav: Information om hälso- och sjukvård ska lämnas på en webbplats som är allmänt känd. Den föreslagna författningsändringen innebär ett nytt krav på att information ska finnas på en webbplats som är allmänt känd. För att uppskatta regionernas kostnad för detta krav har utredningen utgått från de avgifter som regionerna betalar till Inera. Regionerna kan sägas uppfylla detta krav genom den information som finns på . Avgifter till Inera Vårdguiden på webben är runt 50–(från 46,7 till 70 mil- joner kronor mellan och ). I avgiften ingår bland annat tillhandahållandet av webbplatsen och arbetet som ligger bak- om alla de nationella texter som publiceras. Utredningen menar dock att inte hela kostnaden om bör ses som kostnaden för det nya kravet. Själva kravet på att tillhandahålla information som är lätt tillgänglig finns till stora delar redan. Att tillhandahålla information på webben kan ses som en av flera pusselbitar för att efterleva sådana befintliga krav. För vissa per- soner innebär det sannolikt att kvalitetssäkrad och välskriven infor- mation på en webbplats är ett bra och lämpligt sätt att ge sådan information som ska ges. Eftersom det också är svårt att tänka sig ett mindre kostsamt sätt att ge informationen än genom en webb- plats, är det också ett sätt som regionerna bör använda sig av för vissa delar av befolkningen. Det är svårt att exakt avgöra vad som var kostnaden för att till- handahålla det som, utan de föreslagna författningsändringarna, kan sägas vara en lägstanivå. Utredningen anser att det är rimligt att av de nuvarande kostnaderna avser sådant som kan härröras till krav som redan finns – det vill säga att ge information som är lätt tillgänglig och anpassad efter mottagaren. Med den ut- gångspunkten kan kostnaden för det nya kravet uppskattas till om- kring (av ). Nytt krav: Information om hälso- och sjukvård som lämnas på en webbplats ska tillhandahållas även på andra språk i viss utsträckning. Kostnaden för detta krav beror på hur mycket information som översätts och till hur många språk. Kravet är inte specifikt när det gäller omfattning, utan formulerat som att informationen ska lämnas på andra språk än svenska om det med hänsyn till informationens art, befolkningens behov och omständigheterna i övrigt framstår som lämpligt. För att uppskatta kostnaden för att översätta texter som finns på webben har utredningen vänt sig till Inera som gör sådana översättningar. Enligt uppgift kostar det att översätta en text till engelska. Då ingår redaktörstid, faktagransk- ning och en översättning till lätt svenska som mellansteg. Att över- sätta till andra språk är något dyrare. För 25 miljoner uppskattar Inera att det går att översätta nästan 400 texter till engelska, soma- liska och arabiska. Utöver själva översättningen behöver de översatta texterna också förvaltas – uppdateras och revideras. Detta uppskattar Inera till om- kring 5 miljoner . Sammantaget menar utredningen att det är rimligt med en kost- nad om för att bygga upp ett bra utbud av information på andra språk. finns omkring 50 olika texter översatta till ett 20-tal olika språk, totalt omkring 25 miljoner , där omkring 400 texter kan översättas till engelska och två andra språk, torde innebära en ambitionshöjning jämfört med , och goda förutsättningar för regionerna att leva upp till det som kravställs. Därefter behöver nyöversättning fortsätta för att leva upp till kravet om att tillhandahålla information på andra språk utefter befolkningens behov. Exempelvis kan de mest relevanta språken ändras . Men takten i översättningen bör kunna minskas. Utredningen menar därför att kostnaden 4 och framåt kan uppskattas till . Över hela perioden krävs också en förvaltningskostnad om . Med dessa kostnader bör regionerna kunna leva upp till de krav som de föreslagna författningsändringarna kräver. Nytt krav: Regionerna ska samverka i fråga om hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans och information om hälso- och sjukvård på en webbplats som är allmänt känd. Detta krav bedömer utredningen inte medför några förhöjda kost- nader för regionerna. Kostnaderna beror förstås på hur samverkan ser ut. Men den eventuella kostnad som uppkommer till följd av att behöva samverka med andra regioner kring hälso- och sjukvårds- rådgivningen bör på det hela taget vägas upp av de potentiella vinster som uppstår därav. Att kunna utbyta erfarenheter och ha gemen- samma utbildningar är exempel på aspekter som har lyfts fram som positivt med samverkan . Med hänvisning till den kommunala finansieringsprincipen föreslår utredningen att de generella statsbidragen via anslaget 1:1 Kommu- nalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 ökas med 245 mil- joner kronor år 1–3 och år 4 och därefter. Kostnaderna föreslås belasta anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna eller anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social om- sorg. Förändringen föreslås vara permanent 4. Överenskommelse mellan staten och SKR Utredningen föreslår att det avsätts för utvecklingsarbete i överenskommelsen om en mer samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning. Regeringen har –2021 tillfört totalt (i genomsnitt) för utvecklingen av Första linjens digitala vård. Med det som utgångspunkt bedömer utredningen att 300 miljoner kro- nor är en rimlig summa. Medlen täcker då fortsatt utveckling av den nationellt gemensamma hälso- och sjukvårdsrådgivningen med en ambitionshöjning med målet att utveckla och införa nya gemensamma tjänster snabbare. Dessutom lämnas medel till arbetet med de övriga delar som föreslås ingå i överenskommelsen, det vill säga att utveckla arbetet med att säkerställa att information är samstämmig med andra kunskapsstöd, att öka den nationella infor- mationen på webben, uppföljning och analys av effekterna av nya digitala kommunikationssätt inom hälso- och sjukvårdsrådgiv- ningen och att utveckla ett överenskommet urval av e-tjänster som är tillgängliga för befolkningen i hela landet. Utredningen bedömer att överenskommelsen bör vara flerårig och att långsiktighet tas i beaktande från början. Detta för att under- lätta planeringen av arbetet särskilt med att utveckla nya digitala tjänster och förbättra förutsättningarna för en något mer långsiktig finansiering av arbetet inom Inera. Finansiering föreslås ske via anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg eller anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom samma utgiftsområde. Utredning om nationell infrastruktur Utredningen föreslår att det avsätts år- ligen för att utreda och reglera en nationell digital infrastruktur. Det är en stor och komplex utredning som behöver pågå . Exakt omfattning och tidslängd på uppdraget får fastställas i samband med ett eventuellt utredningsdirektiv. 12.4.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på offentliga finanser Utredningen uppskattar att uppdraget till en myndighet att sam- ordna och genomföra den föreslagna granskningen av väntetidsdata- basen behöver för genomförandet. Utredningen uppskattar kostnaden för uppdraget till . Utredningen föreslår att uppdraget ges som en kompletterande insats till överenskommelsen om ökad tillgänglighet och att en del av de medel som allokeras till överenskommelsen avsätts till upp- draget (se kapitel 9). Det innebär att utredningen föreslår att medel tas från anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vård- köerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. 12.5Samhällsekonomiska konsekvenser av långa väntetider De kostnader som uppstår till följd av förslagen, utgörs av utgifter för staten. Kostnader därutöver gäller den tid samverkande aktörer lägger på arbetet. Utredningen bedömer att om syftena med för- slagen uppnås är det rimligt att anta att ett mer effektivt arbete med vårdgaranti och valmöjligheter kan ske och därmed minska kost- nader för vården, patienten och samhället. Stora besparingar kan nås om patienter ges vård i rimlig tid och sjukskrivningar kan minska. Alla insatser som kan bidra till ökad tillgänglighet kan påverka patienterna och samhället. Utredningen bedömer att det är rimligt att anta att patienter som väntar på vård kan få flera negativa konsekvenser både för patienten och samhället. Samhällsekonomiska bedömningar är få Utredningen kan konstatera att samhällsekonomiska bedömningar av väntetider i vården i är svårt att hitta. Detta är i sig en viktig iakttagelse, eftersom det säger något om hur problemet värd- erats och prioriterats . Få exempel har hittats, de uppgifter som lämnas är också behäftade med stor osäkerhet beroende på vilken metod som använts. Olika metoder kan ge stora skillnader i resultat. De studier som redovisas kan även utgått från områden med särskilt stora utmaningar avseende väntetider. Oavsett de osäker- heter som nämnts tyder resultaten på stora kostnader för samhället av väntetider i vården på grund av sjukskrivningar. Kostnaderna nedan utgår från produktionsbortfall till följd av sjukskrivningar, andra kostnader kan också beräknas såsom för sämre livskvalitet, närståendes vårdinsatser med mera. En studie av väntetider i En studie genomfördes av () för räkning avseende att väntetider orsakar många onö- diga och dyra sjukskrivningar. IHE beräknade kostnaderna i form av produktionsbortfall. Med produktionsbortfall avses de kostnader för samhället som uppstår till följd av sjukdom och beräknas som personen är frånvarande från arbetet. Man värderar den tid som inte kan användas till produktion och utgår från att denna mot- svarar arbetsgivarens lönekostnader. Vanligtvis används den genom- snittliga bruttoarbetsinkomsten plus sociala avgifter i beräkning- arna. Till följd av väntetider från primärvårdens diagnos till bekräftad diagnos hos specialist, beräknades det samlade produktionsbortfallet för all sjukskrivning till 2005. Undersökningen utgick också från nio vanliga diagnoser med lång väntetid till specialister; knä- och höftartros, ljumskbråck, senil kata- rakt, karpaltunnelsyndrom och sömnstörning. För dessa nio diagno- ser visade sig kostnaderna vara sammanlagt för produktionsbortfallet och väntetiderna under år 2005.2 Studie av väntetider vid Sahlgrenska En annan studie gäller kostnaderna utifrån sjukskrivningsförhåll- andena för väntande på operation, på grund av diskbråck, spinal stenos eller vissa knä- eller skulderdiagnoser vid ortopedklinikerna vid ()/Sahlgrenska och SU/ Östra . var väntetiderna långa. Vid undersök- ningstillfället var den totala genomsnittliga väntetiden , 2IHE information 2/2009, artikel om rapport till följd av sjukskrivningar i 2005 – fokus 9 diagnoser, skriven av , och . Kostnaderna för arbetsoförmåga fram till och med undersökningstillfället beräknades motsvara det s.k. produktions- bortfallet. 159 patienter av de köande var sjukskrivna, uppbar sjuk- bidrag eller var förtidspensionerade med samma diagnos som moti- verade den väntande operationen. Den totala kostnaden för sjukfrån- varon i gruppen uppgick till nästan , varav 34 mil- joner för de förtidspensionerade fram till deras ordinarie ålders- pension.3 Studierna tyder på att långa väntetider kan ge stora kostnader för samhället till följd av sjukskrivningar De patienter som står i kö har av vårdgivaren bedömts vara i behov av vård. För regionerna blir kostnaden rimligen densamma oavsett när patienten ges den vård hen bedömts ha behov av, förutsatt att patientens tillstånd är detsamma. De patienter som väntar på vård och får vänta riskerar utsättas för oro och stress, långvarig smärta, långa sjukskrivningar och kanske ett försämrat tillstånd innan de ges den vård de behöver. Den utredning IHE respektive gjorde med fokus på sjukskriv- ningar talar för att långa väntetider kan innebära kostnader för samhället för sjukskrivningar. Därtill kan läggas administrativa kost- nader för hantering av väntelistor, eventuella kostnader i vården för ett försämrat tillstånd hos patienten, samt försämrad inkomst för patienten. Om patientens tillstånd försämras kan det i värsta fall även påverka framtida arbetsförmåga vilket i sin tur också påverkar inkomst för patienten och minskat utbud av arbetskraft. Även om de samhällsekonomiska konsekvenserna i form av ökade kostnader för såväl staten som för regionerna alltså kan vara betydande, är det enligt utredningen viktigt att även beakta de negativa konsekven- serna för den enskilde patienten och dennes närstående. Det handlar om försämrad livskvalitet, men även om förtroendet för vården. Det finns också enligt Vårdföretagarna vårdgivare med avtal med regionerna som Vårdföretagarna menar att regionerna inte utnyttjar fullt ut trots att det finns patienter som väntar. De hävdar även med Sironarapporten uppskjuten vård kan arbetas bort med stöd av 3Läkartidningen nr 16 2003, studien genomförd av , och , . privata vårdgivare att privata vårdgivare kan ge vård till samma eller lägre kostnad än regionernas verksamhet i egen regi.4 Så länge det funnits långa väntetider till vård har staten av och till gett stöd till regionerna genom särskilda överenskommelser. Kan väntetiderna minska så att regionerna kan uppfylla vårdgarantin genom de insatser som utredningen bedömer krävs kan staten spara medlen från sådana överenskommelser och utgifter för långa sjuk- skrivningar. Det skulle också minska onödigt lidande för patienten. 12.6Effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt Utredningens bedömning är att inget av förslagen innebär någon stor påverkan på företags villkor. I den mån någon påverkan kan fin- nas lämnar utredningen resonemang nedan. 12.6.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – effekter för företag Utredningen bedömer att den statliga tillgänglighetsdialogen till- sammans med regionerna inte har någon stor påverkan på företag. Arbetet ska genomföras i kommittéform av anställda i kommittén. En viss påverkan kan dock ske i den mån kommittén behöver göra någon upphandling, men utredningens bedömning är att det i så fall är i mindre omfattning. 12.6.2Effektivitet och valfrihet – effekter för företag Förslagen ger inga stora effekter på företagandet i avseende förutsättningar, villkor, arbets- eller konkurrensförmåga. 4Sirona på uppdrag av Vårdföretagarna, Hur uppskjuten vård kan arbetas bord med stöd av privata vårdgivare, 2021. Kunskapshöjande insatser genomförs av en statlig myndighet som i genomförandet kan behöva upphandla tjänster. Eftersom statliga myndigheter följer gällande upphandlingsregler bör det inte påverka villkoren för företagandet. Stöd till pilotverksamheter för ökad kapacitet och effektivitet i sam- verkan mellan regioner avseende gemensam upphandling har en liten påverkan på företagande. Vårdföretag kan påverkas genom möjlighet att utöka sin verksamhet, i den mån regionerna startar samverkan om gemensam eller samordnad upphandling. De företag som ut- redningen bedömer i så fall i första hand kan komma ifråga är privata vårdgivare med ett vårdutbud motsvarande områden där flera regio- ner har svårt att uppfylla vårdgarantins gränser. Hur konkurrensen påverkas beror på flera faktorer, bland annat val av upphandlings- form och hur marknaden ser ut i fråga om de tjänster som blir före- mål för upphandlingen. 12.6.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – effekter för företag Utredningen bedömer att de föreslagna författningsändringarna inte bör påverka privata vårdgivares eller andra företags förutsättningar, villkor, arbets- eller konkurrensförmåga i någon större utsträckning. Utredningen bedömer att de föreslagna författningsändringarna inte har någon påverkan på företagens administrativa börda. Förslagen förändrar inte möjligheten att upphandla tjänsten. Där- emot kan kraven som ställs i en eventuell upphandling påverkas som en följd av förslagen eftersom regionen behöver säkerställa att de krav som ställs i författningsregleringen efterlevs. Det påverkar i sin tur privata vårdgivare som önskar delta i upphandlingen. är det dock bara en region som tillhandahåller hälso- och sjukvårds- rådgivning på distans i upphandlad regi, vilket innebär att kon- sekvenserna för företag inte bör vara särskilt omfattande. Kravet att hälso- och sjukvårdsrådgivningen på distans ska vara tillgänglig på andra språk än svenska i den omfattning som det är motiverat av befolkningens behov kan tänkas påverka företag som bedriver tolkningstjänster eller förmedlar tolkar. Här förväntar sig utredningen därför att möjligheten att få tolkhjälp ökar i många regioner. Kravet att information om hälso- och sjukvård som ska lämnas på en webbplats som är allmänt känd under vissa förutsätt- ningar ska vara tillgänglig även på andra språk än svenska kan tänkas ha liknande effekt på företag som erbjuder översättning till andra språk kan komma att öka. Eventuella effekt på företag förväntas i det här fallet vara positiv i bemärkelsen mer efterfrågade tjänster. Vidare innefattar utredningens förslag också ett krav på att besvara samtal och att överföra samtal till andra vid allvarlig hän- delse. Regionerna behöver säkerställa att de tekniska lösningar som möjliggör detta används. Det kan föranleda behov av förändringar som i sin tur kan skapa efterfrågan av tjänster och varor på mark- naden för informationsteknik. Kravet på information på en webbplats torde inte medföra några konsekvenser på området. Efterfrågan av tjänster kopplade till webb- utveckling och liknande påverkas sannolikt inte, eftersom samtliga regioner redan tillhandahåller detta . Utredningen bedömer att den föreslagna överenskommelsen inte bör påverka privata vårdgivares förutsättningar, villkor, arbets- eller konkurrensförmåga i någon större utsträckning. Företag kan dock komma att beröras genom att regionerna gemensamt utvecklar eller upphandlar e-tjänster eller andra digitala tjänster, som en del regio- ner gör på egen hand. Det kan innebära en påverkan på kon- kurrensen om bara en leverantör för en tjänst kommer ifråga vid gemensam upphandling. Utredningen bedömer att den föreslagna överenskommelsen inte har någon påverkan på företagens administrativa börda. Utredning om nationell digital infrastruktur Utredningen bedömer att den föreslagna utredningen om en natio- nell digital infrastruktur inom hälso- och sjukvården inte har någon påverkan på företag. 12.6.4Granskning av väntetidsdatabasen – effekter för företag Utredningen bedömer att den föreslagna granskningen av väntetids- databasen inte har någon påverkan på företag. Den avses genomföras av en statlig myndighet. 12.7Socioekonomisk och regional jämlikhet Det finns flera bestämmelser som på olika sätt rör jämlikhet, likabe- handling och förbud mot diskriminering i hälso- och sjukvården. Vissa sådana aspekter ingår bland annat i det lagstadgade målet för hälso- och sjukvården. Enligt 3 kap. 1 § HSL är målet med hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolk- ningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Utredningens bedömning är att de förslag som utredningen lämnar kan ha en påverkan på jämlikheten och bidra till att uppnå ovannämnda mål för hälso- och sjukvården. 12.7.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet En statlig tillgänglighetsdialog för regionernas arbete med tillgäng- lighet syftar till att stödja ett effektivt arbete för kortare väntetider i hela landet. Det kan leda till att tillgången på vård i landet blir mer jämlik. I granskningen kan också socioekonomisk och regional ojäm- likhet lyftas fram. 12.7.2Effektivitet och valfrihet – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet Det är regionernas ansvar att erbjuda patienter vård inom vårdgaran- tins gränser. finns köer utanför vårdgarantins gränser i hela landet, se kapitel 4. Det betyder att regionerna inte uppfyller vård- garantin. Situationen har förvärrats under covid-19-pandemin men är i grunden ett problem i svensk hälso- och sjukvård som funnits . De kunskapshöjande insatser som utredningen föreslår och de förtydliganden i lagstiftningen som utredningen bedömer behövs bör sammantaget påverka patienter i hela riket och kan innebära en mer jämlik vård när ansvaret är tydligt för varje region och patienterna har god kunskap om vårdgarantin och sina val- möjligheter. Det finns socioekonomiska aspekter i det arbetssätt som region- erna i hög utsträckning använder . När det kommer an på patienterna att höra av sig för hjälp kan det innebära att de patienter som är socioekonomiskt resursstarka, och vana att ta vara på sina möjligheter och rättigheter, i högre utsträckning har förmågan att ta kontakt med sin vårdgivare eller sin region för att få hjälp jämfört med socioekonomiskt resurssvaga grupper. Det finns också per- soner med olika funktionsnedsättningar, med språkliga utmaningar, andra utmaningar eller med rädsla för att ställa krav på sin vårdgivare som inte tar steget att be om hjälp med vårdgarantin. De förslag och bedömningar om behov av författningsändringar som utredningen sammantaget lämnar syftar till ökad kunskap och förändrade arbetssätt och verktyg för arbete med vårdgarantin och väntetider som kan innebära en mer likvärdig hantering i arbetet med tillgänglighet och därmed mer jämlik vård över landet. Ett syfte med uppdraget om ökad kunskap i vården och hos patien- terna är att uppnå ett större fokus på tillgänglighetsarbete hos vård- givare så att större kraft kan läggas på att patienten får vård inom vårdgarantins gränser. Regionen kan också påverkas av att patient- erna har högre kunskap om vårdgarantin och sina valmöjligheter och kan ställa krav på sin vårdgivare i högre utsträckning. Ökad kunskap om fast vårdkontakt och fast läkarkontakt och vad det innebär kan skynda på efterfrågan och införandet i vården så att tillgången blir mer jämlik.