sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Vid den ambulerande röstmottagningen gäller i tillämpliga delar bestäm- melserna om röstning och röstmottagning i en röstningslokal för förtidsröstning44. Man skulle kunna säga att den ambulerande röst- mottagningen till stor del motsvarar en mobil lokal för förtidsröst- ning, men med den skillnaden att röstningen inte sker i en av kom- munerna för ändamålet särskilt iordningsställd och för allmänheten tillgänglig lokal utan på den plats där väljaren befinner sig. Inför- andet av ambulerande röstmottagare sågs dels som ett viktigt led i arbetet för att ge alla väljare så likartade förutsättningar som möjligt att utnyttja sin rösträtt som valsäkerheten45 upprätthålls på en godtagbar nivå, dels till att säkerheten också höjs betydligt i förhållande till ordningen med budröstning. 2013/14:124 s. 38 f. och 7 kap 5 § vallagen. 2013/14:124 s.39 f. 44Se 8 och 10 kap. vallagen. 45Med valsäkerhet avses här, bland annat, röstmottagarnas skyldigheter att utföra vissa kon- troller, såsom väljarens identitet och att valkuverten är korrekt iordninggjorda i avskildhet, skyddet av väljarens valhemlighet och rätten till hjälp av röstmottagarna att göra i ordning sin röst om så begärs. Röstmottagarna har tystnadsplikt i enlighet med offentlighets- och sekre- tesslagen. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Enligt från valen 2018 finns behov av att utöka kretsen för vilka väljare som får använda ambu- lerande röstmottagare. Det gäller grupper av väljare som inte får rösta genom bud och där andra former av röstning inte är lämpliga eller praktiskt möjliga. Det kan, t.ex., röra personer som är placerade i polisarrest (gripna, anhållna och omhändertagna personer) eller på ett SiS-hem eller annan sådan vårdinrättning som begränsar den en- skildes möjligheter att rösta i röstningslokal46. 7.6Vilka tjänster och verktyg tillhandahålls ? För att kunna bedöma vilka åtgärder som kan behöva sättas in för att ytterligare förbättra möjligheterna för olika väljargrupper att kunna använda sin rösträtt kan en utgångspunkt vara att redogöra för vilka tjänster och verktyg som redan tillhandahålls. Punkterna nedan ut- gör exempel både på tjänster och verktyg som är generella, dvs. kan användas oavsett om det är val eller inte, och sådana som tas fram specifikt för val och röstning. •Post- och , , ansvarar för att inkluderande kom- munikationstjänster finns för att alla i ska ha tillgång till telefoni och post oberoende av funktionsförmåga. Styrelsen har uppdraget att tillhandahålla tjänster som ger personer med funk- tionsnedsättning likvärdig tillgång till telefoni och post som andra grupper i samhället har. finns fyra samtalsförmed- lande telefonitjänster47 och två posttjänster48. •Myndigheten för delaktighet, MFD, erbjuder kunskapssamlingar, metodstöd, vägledning och olika konkreta verktyg för att för- bättra tillgängligheten49. Bland verktygen återfinns en checklista till kommunerna att använda i deras arbete med att hitta lämpliga lokaler för röstmottagning. •Myndigheten för tillgängliga medier, MTM, producerar och distri- buerar litteratur och tidningar i tillgängliga format för personer med läsnedsättning. Deras uppdrag är att informera och sprida 46Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 28–29. , och Teletal, samt nummerupplysningstjänsten 118 400. 48Portofri befordran av blindskriftsförsändelser och Posttjänst för äldre och personer med funktionsnedsättning boende i glesbygd. 49www.mfd.se/verktyg. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt kunskap om talböcker, punktskrift, lättläst litteratur och nyheter, taltidningar och läsnedsättning, liksom att anpassa kurslitteratur till studenter med läsnedsättning på högskola och universitet. Dess- utom tillgängliggör myndigheten teckenspråkig litteratur och ger stöd till taltidningar50. •Enligt 1177 vårdguiden erbjuds tolkning till den som har en hörsel- nedsättning, dövhet eller dövblindhet, eller har svårt att prata, läsa eller skriva. Tolkning erbjuds i alla vardagssituationer, t.ex. vid besök i vården, vid fritidsaktiviteter, möten och händelser som rör familjen. med olika funktionsnedsättningar arbe- tar med påverkan och stöd för ökad tillgänglighet, och erbjuder råd om tillgängliga hjälpmedel. Verksamheterna samverkar på olika sätt med kommuner, statliga myndigheter och näringslivet. •Valmyndigheten erbjuder råd om tillgänglighetsarbete till kom- muner och länsstyrelser genom sitt utbildningsmaterial. Myndig- heten tar fram och sprider information om val och röstning i olika format beroende på målgruppers särskilda behov. Här finns in- formation på ett stort antal språk, teckenspråk, i lättläst format samt genom rörliga och fasta bilder. Webbsidan är anpassad till olika typer av uppläsningsfunktioner. Information och upplys- ningar sprids både i kanaler utifrån den generella allmänheten och i särskilda kanaler riktade till specifika målgrupper. •Länsstyrelsen verkar för att nationella mål får genomslag i länet som tar hänsyn till regionala förhållanden och förut- sättningar. Länsstyrelserna bistår valnämnderna vid frågor om bl.a. tillgänglighet och arbetar med tillgänglighet till lokalerna för sammanräkning av röster. •Kommunerna arbetar med tillgänglighet, t.ex. i arbetet med att hitta lämpliga röstmottagningsställen men också genom anpass- ning av information och egna webbsidor. Kommunerna har ofta kontakt med de typer av funktionsnedsättningar som finns representerade i kommunen. 50www.mtm.se/var-verksamhet. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt 7.7.1Ett tydliggörande införs att tillgänglighet vid val omfattar valens lokaler, röstningsförfarande och information till väljare Förslag: I förtydligande syfte införs i vallagen en bestämmelse om att röstningen ska vara tillgänglig för alla väljare och att tillgäng- ligheten omfattar lokaler för röstmottagningen, röstningsförfar- andet och information till väljarna Förslaget föranleder en ny bestämmelse i 7 kap. 1 § vallagen. Bedömning: Bestämmelsen är av målsättningskaraktär och kon- kretiseras genom råd och rekommendationer. Effektiviteten i denna ordning bör regelbundet följas upp utifrån behovet av att utfärda föreskrifter. Det är en given utgångspunkt att alla väljare ska ges så jämbördiga förutsättningar som möjligt att utnyttja sin rösträtt. Det är viktigt för legitimiteten i demokratiska system att rösträtten fullt ut är tillgänglig för alla väljargrupper. För att skapa jämbördiga förutsättningar för väljarna behöver det finnas verktyg för att tillgängligheten ska kunna fungera i praktiken. Den checklista som Myndigheten för delaktighet har tagit fram för tillgängliga lokaler är ett exempel på ett verktyg som arbetas fram centralt och lika för alla, och riktar sig till de enskilda kommunerna som utförare enligt lokala förutsättningar. Checklistan är främst framtagen för arbetet med tillgängliga lokaler och är inte tvingande, även om kommunerna försöker följa den så långt möjligt. Innehållet i checklistan upplevs emellertid av flera kommuner som svår att följa. Det kan, t.ex., handla om åtgärder som kommunernas valnämnder inte kan påverka, t.ex. produkter och tjänster som redan upphandlats i kommunen eller att offentliga lokaler som egentligen borde vara tillgänglighetsanpassade inte är det i realiteten. Även om check- listans åtgärder inte alltid kan uppfyllas utgör listan det enda samlade åtgärdsdokument som finns för hur valnämnderna kan arbeta med tillgängligheten i val- och röstningslokalerna. Frågan är om den rådande ordningen för hur en god tillgänglighet kan uppnås och hur Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt kommunerna arbetar med tillgänglighet kan anses vara tillräcklig eller om den behöver förstärkas. Vallagens bestämmelser gällande tillgänglighet är relativt sparsamma i omfattning och har främst tillämpats utifrån val- och röstnings- lokalernas beskaffenhet. Enligt 4 kap. 20 och 22 §§ vallagen ansvarar kommunerna för att det finns lämpliga lokaler för röstmottagning och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. I övrigt saknas i vallagen ut- tryckliga bestämmelser som rör andra aspekter av tillgängligheten. Av inkomna synpunkter från organisationer som företräder per- soner med funktionsnedsättningar framgår att det finns svårigheter som inte bara handlar om lokalernas beskaffenhet utan också om andra delar av röstningsförfarandet, t.ex. behovet av information om röstningsförfarandet anpassad till väljargrupper med olika funktions- nedsättningar och utbildning för röstmottagare för att på bästa sätt kunna hjälpa dessa väljargrupper. Liknande synpunkter har fram- kommit både i nationella och internationella rapporter, från bland andra Myndigheten för delaktighet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén inom den Europeiska unionen (EESK), och åter- kommit . Svårigheterna kan därmed inte sägas vara nytillkomna. De internationella åtaganden som följer av de konventioner anslutit sig till ställer krav på tillgänglighet för alla väljare. Detta har dock inte kommit till tydligt uttryck i vallagen. Vallagen saknar bestämmelser om ett tillgängligt röstningsförfarande och till- gänglig information till väljarna. Det finns därför, enligt utredning- ens mening, ett behov av att i vallagen tydliggöra att tillgänglighet vid val omfattar inte bara lokalernas beskaffenhet utan också dessa aspekter. Utredningen föreslår därför att en bestämmelse med en sådan innebörd tas in i vallagen. Röstningsförfarandet regleras i 7–10 kap. vallagen. I 7 kap. finns allmänna bestämmelser om röstningen som reglerar på vilka sätt man kan rösta och hur en röst görs i ordning m.m. I 8–10 kap. regleras röstmottagningen, dvs. hur väljarnas röster ska tas emot. Vår be- dömning är att den bestämmelse som vi föreslår bäst passar som en inledande bestämmelse i 7 kap. vallagen. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Bestämmelsen är av målsättningskaraktär Bestämmelsen tydliggör att tillgänglighet vid val omfattar inte bara lokalernas beskaffenhet utan också tillgänglig information och ett tillgängligt röstningsförfarande. Bestämmelsen avser sådana generellt verkande åtgärder som kommunen kan vidta. Vilka åtgärder som kan anses generellt verkande går inte att ange. Det är fråga om åtgärder som typiskt sett är avsedda för en bredare väljarkrets. Bestämmelsens generella verkande väcker frågan om hur bestäm- melsen ska tillämpas. Eftersom det inte går att ange specifika åtgär- der behöver bestämmelsens innehåll konkretiseras på annat sätt. Ett möjligt tillvägagångssätt är att tillhandahålla råd och rekommenda- tioner, ett annat är att ge den centrala valmyndigheten (Valmyndig- heten) föreskriftsrätt. Det skulle även vara möjligt att kombinera dessa. Att ge råd och rekommendationer i arbetet med tillgänglighet är den vanligaste formen av konkretisering av de målsättnings- bestämmelser som följer av internationella åtaganden. Det finns en särskild myndighet, Myndigheten för delaktighet, som ar- betar med att främja tillgänglighet i samhället och för att öka del- aktighet för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten är en kunskapsmyndighet som främjar genomförandet av funktionshinders- politiken genom att utveckla och sprida kunskap om hinder för del- aktighet och stödja ansvariga samhällsaktörer51. Stödet består främst av råd, vägledning och kunskapsspridning. Myndigheten saknar före- skriftsrätt. Utredningen kan konstatera att tillgängligheten vid val behöver förbättras. Detta gäller både ur ett väljarperspektiv och utifrån valadministrationens möjligheter att ha effektiva redskap i sitt arbete med tillgänglighet. Väljarnas rättigheter behöver kunna komma till uttryck genom konkreta åtgärder som möjliggör jäm- bördiga förutsättningar för väljarna att kunna utnyttja sin rösträtt. Frågan är om åtgärderna bör regleras genom föreskrifter eller om det är mer effektivt att använda råd och rekommendationer för att nå en förbättrad tillgänglighet. Syftet med föreskrifter är att tillhandahålla en enhetlig och precist utformad reglering som gäller lika för samtliga berörda valmyndig- heter. Det behöver således finnas en möjlighet för dem som omfattas av föreskrifterna att efterleva dem. Utifrån behovet av en viss diffe- 51https:///vart-uppdrag/uppdrag-och-verksamhet/. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt rentiering som föreligger för kommunerna och utlandsmyndig- heterna behöver föreskrifter om tillgänglighet vid val vara utformade med hänsyn till detta. Föreskrifterna riskerar därför att bli mindre omfattande och mer generella jämfört med råd och rekommenda- tioner, som kan innefatta en stor mängd råd och praktiska exempel just för att de inte är bindande. Å andra sidan utgör föreskrifter ett effektivt redskap för att ange minimikrav som de berörda valmyn- digheterna är skyldiga att uppfylla. Utredningen kan konstatera att det finns för- och nackdelar både med råd och rekommendationer och föreskrifter. Det kan också konstateras att råd och rekommendationer utgör den vanligaste formen av konkretisering av de målsättningsbestämmelser som finns om tillgänglighet. Råd och rekommendationer ger ett mer omfatt- ande stöd till berörda valmyndigheter till möjliga åtgärder utan att göra dem tvingande för alla. Föreskrifter för tillgänglighet vid val kommer med anledning av behovet av differentiering att bli både mindre omfattande och mer generella eftersom de behöver kunna efterlevas av alla som berörs av föreskrifterna. Detta talar för att råd och rekommendationer skulle ge fler verktyg i arbetet med tillgäng- lighet vid val och röstning, som en viss flexibilitet medges. Behovet av föreskrifter, antingen vid sidan av råd och rekom- mendationer eller i stället för dessa, är svårt att bedöma. Effektiviteten av råd och rekommendationer för den förslagna bestämmelsen i 7 kap. vallagen går heller inte att bedöma på förhand. Utredningen anser därför att konkretiseringen av nämnda bestäm- melse bör kunna ske stegvis och efter behov. Utifrån denna utgångs- punkt föreslår utredningen att råd och rekommendationer i ett första steg blir formen för en konkretisering av den föreslagna bestämmel- sen. Råd och rekommendationer om åtgärder som kan öka tillgäng- ligheten vid val ska ingå i den vägledning som vi föreslår i av- snitt 7.7.2. För att säkerställa att råden och rekommendationerna är tillräckligt effektiva verktyg i det konkreta arbetet med tillgänglighet vid val, anser utredningen att nivån på tillgänglighet vid val regel- bundet ska följas upp. Om råd och rekommendationer visar sig vara otillräckliga i detta arbete bör det övervägas om föreskrifter ska in- föras. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Arbetet med tillgänglighet vid val Det är en grundläggande utgångspunkt för det allmännas verksam- het att denna ska vara tillgänglig för alla medborgare. Detta krav gör sig gällande med särskild styrka när det gäller förutsättningarna för deltagande i allmänna val. Det innebär enligt utredningens utgångs- punkt att hela röstningsprocessen ska vara tillgänglig för alla väljare. Av internationella åtaganden följer att valen ska vara tillgängliga. Med utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna anger FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning en förpliktelse att säkerställa att valprocedurer, anordningar och material är ändamålsenliga, tillgängliga och lätta att förstå och att använda. Att lokalerna, röstningsförfarandet och väljarinforma- tionen ska vara tillgängliga för alla väljare får därför anses redan gälla. Tillgängligheten vid val omfattas också av det funktionshinder- politiska målet om att uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full del- aktighet för personer med funktionsnedsättning. Genomförandet av funktionshinderpolitiken inriktar sig på principen om universell utformning, befintliga brister i tillgängligheten, individuellt stöd och lösningar för individens självständighet samt förebyggande och mot- verkande av diskriminering. Arbetet med tillgänglighet behöver ske inom hela valadministra- tionen och påverkar samtliga valmyndigheter; , läns- styrelserna och kommunernas valnämnder. Även utlandsmyndigheter- nas arbete vid val ingår. Arbetet omfattar, t.ex. tillhandahållandet av röstmottagningsställen, framställning av utbildningsmaterial och infor- mationsmaterial för röstmottagning, kommunikationsinsatser gentemot olika väljargrupper och utbildning av röstmottagare. Att väljare med funktionsnedsättning ska kunna utnyttja sin rösträtt på jämbördiga villkor utgör en grundläggande rättighet. Kommun- erna, liksom utlandsmyndigheterna, har en skyldighet att tillhanda- hålla tillgängliga lokaler för röstmottagning. Det betyder att lokal- erna ska vara tillgängliga för alla väljare. Kommunerna ska göra sitt yttersta för att varje lokal är så tillgänglig som möjligt och anpassa denna utifrån principen om universell utformning. Med principen om universell utformning, som utgör en del av inriktningen i genom- Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt förandet av det funktionshinderpolitiska målet, avses att lokalen ska utformas med medvetenhet om den variation som återfinns i befolk- ningen och möjliggör att personer med funktionsnedsättning får möjlighet att verka i vardagen på samma villkor som människor utan funktionsnedsättning. Med anledning av den variation som finns av olika typer av an- passningar kan det emellertid vara svårt, och ibland till och med omöjligt, att utifrån lokalens övriga förutsättningar tillhandahålla alla typer av anpassningar i varje lokal. Tekniska eller utrymmes- mässiga förutsättningar i lokalen kan utgöra hinder för en viss an- passning men skulle i övrigt kunna tillhandahålla en god tillgäng- lighet. Det kan, t.ex., avse möjligheten att tillhandahålla hörselslinga eller direktliggande parkering. Det behöver därför, enligt utredningen mening, vara möjligt för kommunerna att anordna röstmottagning i lokaler som har möjlighet att erbjuda en viss variation av anpass- ningar. Även om kommunen gör sitt yttersta för att lokalerna ska vara tillgängliga för alla väljare behöver det av praktiska skäl få finnas en viss differentiering i nivån på tillgänglighet som är möjlig att uppnå i den enskilda lokalen. Det bör också noteras att möjligheten att kunna erbjuda förtidsröstning på flera olika ställen i kommunen i sig utgör en typ av tillgänglighet. Antalet röstningslokaler och dess lokalisering utgör ett viktigt verktyg för att bereda väljarna goda möjligheter att kunna rösta. Lokalernas antal och lokalisering be- höver därför samverka med lokalernas utformning för att uppnå en god tillgänglighet. Att röstningsförfarandet ska vara tillgängligt betyder att material, möbler och lokalens miljö har en sådan form och funktion att de är tillgängliga för alla väljare. Det kan, t.ex., avse tillgänglig in- och utpassering, god belysning, avsaknad av trösklar eller andra fysiska hinder för att fritt kunna röra sig i lokalen, liksom en variation i höjdled av bord och valskärmar så att rullstolsburna personer, eller personer med behov av att sitta ner, kan ta del av information, val- material och utföra sin valhandling. Tillgången till sittplatser i händelse av köbildning och längs med röstningsflödet utgör ytterligare exem- pel. Ett tillgängligt röstningsförfarande omfattar också organiseringen Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt av röstningen i olika moment och ordningen för de olika momenten, liksom möjligheten att få hjälp vid röstningsförfarandet. Även utbild- ningen av röstmottagare påverkar röstningsförfarandets tillgänglig- het. Det handlar t.ex. om bemötande och hur olika väljargrupper bäst kan assisteras. Tillgängligt valmaterial innebär, bl.a., att det material som används vid röstning ska vara tillgängligt för alla väljare. Det valmaterial som väljaren använder för att avge sin röst i lokalen är här av särskild betydelse, dvs. valsedlarna och valkuverten. Här är teckenstorlek, färgkontraster och materialutformning viktiga aspekter för hur lätt eller svårt det är för personer med funktionsnedsättning att använda materialet och kunna rösta utan hjälp. I den Europeiska unionens rapport om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europa- parlamentet anges att i jämförelse med andra länder inom unionen utgör ett gott exempel på tillgängliga val utifrån vissa aspekter, men anges som särskiljande gällande svårigheter som det svenska valsedelsystemet för med sig för personer med funktions- nedsättning. Svårigheter som är direkt kopplade till valsedlarnas ut- formning och användbarhet tas också upp av ett flertal organisationer som företräder personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Att öka teckenstorleken eller ändra valsedelns format innebär långtgående förändringar som kräver särskilda överväganden. Att överväga och föreslå sådana förändringar ligger heller inte inom ramen för denna utredning. Utredningen kan inte bortse från att utformningen av valsedlarna upplevs som en särskild svårig- het för personer med funktionsnedsättning. Med detta i beaktande föreslås ett antal åtgärder för att förbättra valsedlarnas läsbarhet. Dessa återges i kapitlet om väljare med synnedsättning (avsnitt 8.9). Tillgänglig information till väljarna omfattar både sådan information som tillhandahålls inför ett val och sådan som finns vid röstmot- tagningen. Här avses information i tillgängliga format, genom sär- skilda informationskanaler och information som syftar till att under- lätta förståelsen för hur röstningen går till vid röstmottagningen. Exempel på tillgängliga format är teckenspråk, lättläst- och alter- Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt nativ (ALT) text, rörliga och fasta bilder och punktskrift. Andra typer av format kan utgöra uppläsningsfunktioner, anpassning av färgkontraster och hörselslingor. Exempel på information som syftar till att underlätta förståelsen för röstningsprocessen vid röstmottag- ningen är skyltar och markeringar som på ett lättbegripligt sätt visar eller förklarar röstningens olika moment och i vilken ordning mo- menten ska utföras. Även information som ges av röstmottagarna berörs, t.ex. muntliga upplysningar om hur röstningen går till. Av flera rapporter och synpunkter från organisationer som före- träder personer med funktionsnedsättning framgår att det finns behov av tydligare och mer riktad information om hur röstningen går till. Här påtalas, bl.a., vikten av information i samband med röst- kortet om hur röstningen går till och var upplysningar om tillgäng- lighet tillhandahålls. Även tydligare skyltning i lokalerna efterlyses, liksom utbildning av röstmottagarna. Utredningen kan konstatera att mycket arbete redan görs för att öka tillgängligheten till information vid val. Det kan kon- stateras att väljarinformationen fortfarande upplevs ha brister gäll- ande tillgängligheten. Utredningen anser därför att tillgängligheten till väljarinformation behöver förstärkas och föreslår ett antal åtgär- der i följande avsnitt i syfte att öka tillgängligheten till information för väljarna. 7.7.2Valmyndigheten får ett uppdrag att ta fram och upprätthålla en vägledning med samlade regler och rekommendationer för tillgänglighet vid val Förslag: får ett uppdrag att ta fram och upprätt- hålla en vägledning med samlade regler och rekommendationer för tillgänglighet vid val. Arbetet med att ta fram och upprätthålla en vägledning för tillgänglighet vid val ska ske i samverkan med både organisationer som företräder personer med funktionsnedsättningar och med Myndigheten för delaktighet. bör även i arbetet samråda med Kommuner och Regioner, SKR. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Behovet av en vägledning Valnämnderna har, som lokala valmyndigheter, ansvar för röstmot- tagningen inom kommunen. De anordnar lokaler, utbildar röstmot- tagare och genomför röstmottagning i val- och röstningslokaler. De utser och utbildar även ambulerade röstmottagare.