sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Infrastrukturplanering och tillståndsprocesser enligt miljö- balken har också stor betydelse för vattenmiljön och den fysiska miljön i stort. Det är i kommunernas översiktsplaner som ett helhets- perspektiv kan tas fram för mark- och vattenanvändningen och de långsiktiga areella och strukturella frågorna fastställs. Den samordnade fysiska planeringen för hela avrinningsområden liksom kustzons- planering behöver utvecklas. Ett förändrat klimat medför sannolikt mer översvämningar och andra extremväder. Ökad nederbörd, stigande havsnivå, skyfall och extrema värmeböljor förväntas innebära att torka, översvämningar, erosion, ras och skred blir vanligare. Översvämningar ökar risken för läckage av föroreningar, bland annat i industriområden, vilket kan påverka vattenkvaliteten. riskerar att störas och leda till sämre rening av avloppsvatten. Översvämningar medför också en större risk för smittor och försämrad vattenkvalitet både kemiskt och bakteriologiskt. Inom vissa tätorter finns ett behov av att inventera områden med risk för översvämningar. Det finns i dessa fall behov av problem- inventeringar, karteringar och åtgärdsplaner för att förhindra och minska skador av översvämningar. En åtgärd kan vara att införa en skyddande och bebyggelsefri zon i områden med risk för översväm- ningar. En annan åtgärd kan vara att undvika källare vid nybebyg- gelse. I redan bebyggda områden kan vara en åtgärd. gäller smittspridning behövs också kompletterande åtgärder som exempelvis effektivare skydd av grundvattentäkter. Enligt förord- ningen (2009:956) om översvämningsrisker görs kartering av över- svämningskänsliga områden där ogynnsamma följder kan uppkomma för t.ex. människors hälsa, miljön, kulturarvet och ekonomisk verk- samhet. Med förordningen genomförs EU:s översvämningsdirektiv (och rådets direktiv /60/EG av den 23 ok- tober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker). Mot bakgrund av förordningen om översvämningsrisker och bedöm- ningar baserade på historiska översvämningar har rapporterat 18 områden med betydande översvämningsrisk till . Bevarande och restaurering av natur- och kulturmiljövärden Det långsiktiga bevarandet av natur- och kulturmiljövärden knutna till våtmarker, sjöar, vattendrag och hav regleras i många avseenden med samma regelverk som bevarandeåtgärder på land. Några av flera viktiga nationella styrmedel är förordningen (1998:1252) om om- rådesskydd enligt m.m., artskyddsförordningen (2007:845), havsmiljöförordningen (2010:1341), övriga skyddsinstru- ment och lagen (1988:950) om kulturminnen. Andra styrmedel är medel för restaureringsinsatser inom havs- och vattenmiljöanslaget och anslag på statens budget för åtgärder för biologisk mångfald. Stora insatser och resurser har lagts på att minska översvämningar och markfuktighet genom att dränera, kulvertera, kanalisera, rensa, valla in och reglera vatten och dess naturliga flöden för att vinna mark till jord- och skogsbruk samt bebyggelse och infrastruktur. Den biologiska mångfalden i vattendragen har därmed minskat och de naturliga vattenflödenas funktioner har förstörts. Den minskade retentionen (kvarhållande) av vatten har också lett till ökade pro- blem med övergödning och såväl de preventiva som restaurerande åtgärderna har medfört stora kostnader för samhället. Det finns därför behov av att studera alternativa angreppssätt för retention och restaurering. De globala mål som formulerades inom konventionen om biologisk mångfald vid mötet i , om bl.a. skydd av land- och vattenmiljöer, ger viktiga utgångspunkter för Miljömåls- beredningens uppdrag. I har tre fjärdedelar av de naturtyper och hälften av de arter som är listade i EU:s art- och habitatdirektiv (rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter) inte gynnsam bevarandestatus. Behovet av åt- gärder är stort såväl för våtmarker som för sjöar, vattendrag och hav. Att behålla en biologisk mångfald är avgörande för att ekosystem ska fungera och även kunna anpassa sig till ändrade förhållanden. Identifieringen av restaureringsbehovet i kustmiljön har påbörjats men strategier för en samlad prioritering och hantering av insatserna behöver tas fram. Samordningen mellan sektorerna bör förbättras för att kunna skapa en fungerande grön infrastruktur som säkerställer livsmiljöer och spridningsvägar för vattenanknutna orga- nismer. Nya skyddsformer bör övervägas som det bör be- dömas hur befintliga skyddsformer kan stärkas och utvecklas. Miljömålsberedningen kommer enligt sitt delbetänkande Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15) lämna ett delbetänkande om bl.a. skydd och skötsel av landområden. Utifrån den helhetssyn på land- skapet som ska genomsyra delbetänkandet är det lämpligt att Miljö- målsberedningen där även inkluderar relevanta frågor om skydd, restaurering och skötsel av vattenområden. Hållbart nyttjande av mark vid vatten Inom jord- och skogsbruket saknas skydds- och kant- zoner med tillräcklig bredd och kvalitet som kan förhindra översväm- ning, näringsläckage och ge skydd, föda och lämplig vattenkvalitet åt vattenlevande organismer. Näringsämnen som orsakar övergödning kommer framför allt från jordbruk, reningsverk, industrier och små avlopp, men även genom nedfall från luften av kväveoxider från vägtrafik, sjöfart och kraftverk. Förbättrad samordning av samhällets styrning och ökad effektivitet i åtgärderna kan öka hållbarheten i nyttjandet av mark vid vatten. Nyttjandet av mark vid vatten påverkas av ett stort antal olika styrmedel. Inom jordbruket återfinns en betydande del av styrningen inom regelverk som ansluter till , t.ex. förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket, inom regelverken kring vattenföretag och inom EU:s jordbrukspolitik, inklusive tvärvillkor Några andra styrinstrument som påverkar brukandet är åtgärdsprogram och åtgärder som ska genomföras en- ligt t.ex. , förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och havsmiljöförordningen (2010:134). Även åtgärder som krävs enligt internationella överenskommelser som Baltic Sea Action Plan m.fl. eller enligt det svenska genom- förandet av EU:s nitratdirektiv (rådets direktiv /676/EEG av den 12december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket) påverkar brukandet. Lantbrukarnas kunskap om hur de kan minska sitt växtnärings- läckage påverkas också av rådgivningsprojekt som Greppa näringen. Farliga ämnen som påverkar vattenmiljön Regeringen har beslutat etappmål för begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten (Ds 2012:23). Miljömålsberedningen har redovisat sitt uppdrag om en strategi för en gift- fri miljö (SOU 2012:38). I Havs- och vattenmyndighetens redovis- ning anges ett antal frågeställningar till skydd för vattenmiljön angå- ende farliga ämnen, avsedda att komplettera beredningens betänkande och regeringens beslut. Miljömålsberedningen ska i sitt arbete med strategin ta hänsyn till de av Havs- och vattenmyndigheten angivna frågeställningarna. Miljömålsberedningen ska med hänsyn till de tidigare angivna gene- rella samt de nu angivna specifika utgångspunkterna och med hänsyn till Havs- och vattenmyndighetens redovisning föreslå en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Uppdraget ska ta sin utgångspunkt i en bred, övergripande problem- analys som behandlar grundläggande strukturella orsaker till bristande måluppfyllelse samt identifierar målkonflikter och synergier, utma- ningar och möjligheter för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Beredningen ska i sin redovisning •föreslå en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder för att uppnå relevanta delar i generationsmålet och miljökvalitetsmålen kopplade till en sammanhållen och hållbar vattenpolitik med ett helhetsperspektiv på havs- och sötvattenpolitik, •i förslaget till strategi ta hänsyn till samhällsmål utanför miljöområdet, och •särskilt lämna förslag när det gäller –fysisk planering för hållbar hantering av vatten, inkl. frågor kopplade till ett förändrat klimat, –bevarande och restaurering av natur- och kulturmiljövärden, –hållbart nyttjande av mark vid vatten. I de fall beredningen identifierar att beslutsunderlaget inte är till- räckligt för att formulera etappmål eller föreslå styrmedel och åtgä- rder, ska beredningen föreslå vilken typ av underlag som bör tas fram samt hur det ska tas fram med tillhörande tidsplan. Samråd och redovisning av uppdraget Miljömålsberedningen ska i arbetet med denna strategi följa andra pågående initiativ och processer med koppling till vattenpolitik samt föra en dialog med berörda myndigheter. I eventuella överväganden om vattenkraftens miljöpåverkan ska beredningen samarbeta med Utredningen om vattenverksamheter (M 2012:01). Beredningen ska ta hänsyn till nr 6500 Steg på vägen – Fördjupad utvärdering av miljömålen. Beredningen ska vidare utveckla en dialog med näringsliv, ideella organisationer och forskarsamhället för att inhämta kunskap och för- ankra beredningens förslag till strategi. Uppdraget ska redovisas . Miljömålsberedningen (M 2010:04) –strategi för en samlad luftvårdspolitik Miljömålsberedningen (M 2010:04) får i tilläggsuppdrag att föreslå en strategi för en samlad luftvårdspolitik. Strategin ska bidra till att relevanta delar av generationsmålet och de berörda miljökvalitets- målen nås. Strategin ska även bidra till möjligheterna för att infria åtaganden inom EU och internationellt i fråga om föroren- ingar i luften som sot och andra partiklar, ozon, kväveoxider, ammo- niak, svaveldioxid, luftburna dioxiner, tungmetaller, kolväten och andra luftföroreningar som påverkar människors hälsa, miljön och klimatet. I uppdraget ingår att genomföra och redovisa en bred pro- blemanalys och utifrån den föreslå de etappmål, styrmedel och åt- gärder som behövs för att på ett kostnadseffektivt sätt nå relevanta delar i generationsmålet samt de miljökvalitetsmål som är kopplade till en samlad luftvårdspolitik. Hänsyn ska tas till de generella utgångs- punkterna för formulering av strategier och etappmål i miljömåls- systemet som anges i tidigare direktiv till beredningen (dir. 2010:74 och dir. 2011:50) samt till de specifika utgångspunkter som anges i detta tilläggsdirektiv. Hänsyn ska även tas till övriga samhällsmål. Strategin ska syfta till samhällsekonomisk effektivitet. Tilläggsuppdraget ska redovisas i den del som avser resultatet av problemanalysen och slutligt . har beslutat att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett generationsmål samt med miljökvalitetsmål och etappmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Ett viktigt syfte är att få ett tydligare fokus på operativa insatser för att åstad- komma den samhällsomställning som krävs för att nå generations- målet och miljökvalitetsmålen. Avsikten är att i ökad utsträckning identifiera övergripande frågor och de åtgärder som är mest effektiva i fråga om att bidra till att nå miljökvalitetsmålen. För att åstadkomma detta ska breda, tvärsektoriella strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder tas fram. Genom att koppla styrmedel och åtgärder till strategierna och etappmålen blir miljö- arbetet mer operativt och verkningsfullt. Regeringen beslutade att en parlamentarisk bered- ning skulle tillkallas, Miljömålsberedningen (M 2010:04). Beredningens uppgift är att på uppdrag av regeringen föreslå hur miljökvalitets- målen ska nås genom politiskt förankrade förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Beredningen ska hantera frågor som berör flera samhällsintressen och som därför kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Den ska även fokusera på frågor som kräver över- gripande och långsiktiga politiska prioriteringar, dels där det finns behov av strukturella förändringar, dels avseende frågor av särskild betydelse som inte kan lösas på myndighetsnivå (dir. 2010:74). Regeringen har därefter beslutat att ge tilläggsdirektiv om att ta fram ett förslag till en strategi för giftfri miljö (dir. 2011:50), om att ta fram ett förslag till en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning (dir. 2011:91) och om att ta fram ett förslag till en sammanhållen och hållbar vattenstrategi (dir. 2012:95). Beredningen har överlämnat sex delbetänkanden: Handlings- plan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101), Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34), Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15), Minska riskerna med farliga ämnen (SOU 2012:38), Långsiktigt håll- bar markanvändning, del 1 (SOU 2013:43) och Med miljömålen i fokus –hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett för- slag till en strategi för miljökvalitetsmålet En storslagen fjällmiljö som har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. När denna strategi har rapporterats har beredningens handlingsplan (SOU 2010:101) för att utveckla strategier i miljömålssystemet i huvudsak genomförts. Regeringen beslutade om reviderade preciseringar till alla miljökvalitetsmålen, förutom till Begränsad klimatpåverkan, och om 13 etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald (Ds 2012:23). Regeringen beslutade om ytterligare fem etappmål för farliga ämnen (dnr M2013/1740/Ke och M2013/2682/Ke). Regeringen pre- senterade 2013 en strategi för giftfri miljö där de åtta etappmål om farliga ämnen som regeringen beslutat ingår (prop. 2013/14:39). har regeringen beslutat om ytterligare fem etappmål för bio- logisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593/Nm) samt presenterat en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som omfattar de tio etappmål om biologisk mångfald och ekosystem- tjänster som regeringen beslutat om (prop. 2013/14:141). En samlad bild av miljömålsystemet finns i regeringens skrivelse Miljömålen visar vägen! 2013/14:145). Därutöver har tidigare beslutat om ett etappmål för utsläpp av växthusgaser (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:142). På klimatområdet pågår ett arbete med Klimatfärdplan 2050 om noll nettoutsläpp av växthusgaser till 2050. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning Klimatfärdplan 2050 – strategi för hur visionen att inte ska ha några nettoutsläpp ska upp- nås (dir. 2014:53). Uppdraget ska redovisas . På luftvårdsområdet saknas en samlad strategi. Generella utgångspunkter för formulering av strategier och etappmål Strategier ska innehålla förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder som bidrar till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Etapp- mål, styrmedel och åtgärder bör om möjligt hanteras målövergri- pande och strategivis i stället för uppdelat per miljökvalitetsmål, efter- som en åtgärd ofta kan bidra till att nå flera miljökvalitetsmål liksom till att nå generationsmålet. En strategi kan därför innehålla flera olika styrmedel och åtgärder som samlat bidrar till att nå flera mål. Strategier och etappmål ska följa de generella utgångspunkter som beskrivs i de tidigare direktiven (dir. 2010:74 och dir. 2011:50). Specifika utgångspunkter för uppdraget att föreslå en strategi för en samlad luftvårdspolitik Som helhet är luften i av god kvalitet men det finns fort- farande betydande problem som behöver åtgärdas. Det krävs ytter- ligare insatser än de som har beslutats och planeras för att nå de miljökvalitetsmål som är beroende av att utsläppen och effekterna av luftföroreningar minskar kraftigt. Detta gäller främst luft, Giftfri miljö och Bara naturlig försurning men minskade utsläpp av luftföroreningar har betydelse även för Ingen övergödning och God bebyggd miljö. Genom den ökade kunskapen om betydelsen av vissa kortlivade luftföroreningars klimatpåverkan samt synergier och kon- flikter inom åtgärdsarbetet finns det även en koppling till miljökva- litetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Utvecklingen är i huvudsak positiv då utsläppen och halterna av de flesta luftföroreningarna minskat , men utvecklingen är inte entydig och i några fall går det för långsamt. Åtgärderna för att minska utsläppen och effekterna av luftföroreningarna måste därför ses över. De samhällsekonomiska förlusterna på grund av luftföroreningar är stora. Det handlar om hälsoeffekter, effekter på skogsbrukets och jordbrukets avkastning och påverkan på klimatet. Forskningen har visat ett samband mellan luftföroreningar och ohälsa. Ny forskning från () visar att glo- balt dör sju miljoner människor på grund av luft- föroreningar, varav mer än 400 000 inom EU. Även om luften i är bättre än i många andra delar av EU så är hälsoförlusterna även i betydande. () avser att presentera nya beräkningar av hälsoförlusternas storlek i . Kolväten, inklusive metan, bildar i närvaro av kväve- oxider marknära ozon som i sin tur hämmar såväl skogens som grö- dors tillväxt. I begränsade områden har överträtt de krav om dygns- medelvärden för de halter av stora partiklar (PM10) och kvävedioxid som anges i EU:s luftkvalitetsdirektiv (direktiv /50/EG). har därför fällts i för överträdelser –2007. Med undantag har partikelhalterna fortsatt varit för höga i begränsade områden och överskridandena av luftkvalitets- direktivet har därför varit varaktiga men generellt minskar halterna av grova partiklar (PM10) längs med vägar och gator där överskridan- den förekommit. Situationen har motiverat betydande insatser lokalt, regionalt och nationellt för att överträdelserna ska upphöra. På det lokala och regionala planet har arbetet med åtgärdsprogram för luft- kvalitet i enlighet med 5 kap. 4–8 §§ utvecklats och inten- sifierats. har åtgärdsprogram tagits fram för drygt ett tio- tal orter eller delar av län. Ett antal åtgärder som har förbättrat tillståndet har vidtagits men problemen är inte lösta. Ett långsiktigt arbete behövs för att minska utsläppen av luftföroreningar. tar upp problematiken i sin granskning av miljöpolitik. Lokalt och regionalt är trafik- och bebyggelseplanering viktiga för den lång- siktiga utvecklingen medan de åtgärder som följer av åtgärdspro- grammen för bättre luftkvalitet har effekt på kort och medellång sikt. Därutöver finns det ett stort antal regelverk inom EU, nationellt och lokalt som på olika sätt påverkar hur stora utsläppen blir. Likaså på- verkas utvecklingen av utsläppen av de regelverk som tas fram inter- nationellt, t.ex. inom FN:s ekonomiska kommission för (UNECE) och klimatkonventionen, men även i ökande utsträckning av regelverken inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Följaktligen har inte full rådighet över vår luftkvalitet. Det finns en bred arsenal av både tekniska åtgärder, styrmedel och omställningar i samhället som kan bidra till att tillståndet för- bättras både lokalt och i stora områden. Det finns ett behov av teknikutveckling för minskade utsläpp av luftföroreningar. För att samordna dessa insatser och åtgärder på ett kostnadseffektivt sätt är det motiverat att utveckla en sammanhållen strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder för att minska utsläpp till luft. Behovet av en sådan strategi understryks av att ledtiderna – för att många av de potentiella insatserna och åtgärderna ska få genomslag – är långa. Europeiska kommissionen överlämnade ett förslag till ny luftvårdslagstiftning till och till rådet. Förslaget kallas luftvårdspaketet och innehåller fyra delar. Första delen är programmet för renare luft i , en uppdater- ing av tematiska strategi, som syftar till att minska utsläp- pen av luftföroreningar samt att minska transporten av luftförore- ningar mellan länderna. I programmet fastställs EU:s långsiktiga mål för luftkvalitet. Andra delen är ett förslag till rådets beslut om ratificering av en ändring av Göteborgsprotokollet, dvs. protokoll till konvention om gränsöverskridande luftföroreningar angående minsk- ning av försurning, övergödning och marknära ozon. Tredje delen är ett förslag till ett nytt direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av tak- direktivet, dvs. direktiv /35/EG. I förslaget ingår skärpta ut- släppstak . Taket är indikativt. Fjärde delen är ett förslag till nytt direktiv om begränsning av vissa luftföroreningar från medelstora förbränningsanläggningar. För dessa finns det inga gemensamma utsläppskrav inom EU. Gemensamt för förslagen om ett nytt takdirektiv och ändringen av Göteborgsprotokollet är att införa nationella utsläppstak för medelstora partiklar (PM2.5). I den fraktionen ingår bland annat sot- partiklar (black carbon) vilket innebär att det finns en tydlig koppling mellan insatserna för en bättre luftkvalitet och klimatarbetet. I för- slaget till ett nytt takdirektiv har kommissionen föreslagit att det även sätts upp nationella utsläppstak för metan. Förslagen om natio- nella utsläppstak överlåter i stor utsträckning till medlemsländerna att själva utforma åtgärder. Förhandlingarna om luftvårdspaketet inleddes i och rådet och kommer att fortsätta under de när- maste åren. De beslut som fattas kommer ha stor betydelse för ut- vecklingen av utsläpp till luft inom EU . Tillsammans med FN:s miljöprogram () startade och fem andra länder den s.k. luft- och klimatkoalitionen (Climate and to reduce SLCPs, CCAC). Koali- tionen har tagit ett antal initiativ på områden där det är kostnads- effektivt att vidta åtgärder för att minska emissionerna av bl.a. sot- partiklar och metan. Det handlar t.ex. om att minska emissioner från dieselfordon, avfallsanläggningar och olje- och gasproduktion. Inom Arktiska rådets Task Force om sot- och metanreduktioner pågår arbe- tet med en överenskommelse för att reducera sot- och metanutsläpp i . Överenskommelsen ska nås vid ministermötet . Arbete inom EU med skärpta utsläppskrav Inom EU pågår en process som är skild från luftvårdspaketet i syfte att komplettera det s.k. ekodesigndirektivet (direktiv /125/EC) med utsläppskrav för anläggningar för småskalig biobränsleförbränning som rumsvärmare och pannor för enskild uppvärmning. Kommis- sionen har tagit fram ett förslag till en EU-förordning om utsläpps- krav för sådan utrustning som omfattas av ekodesigndirektivet. För- slaget kan bli viktigt för att minska utsläppen av sotpartiklar. I enlighet med det s.k. industriemissionsdirektivet (2010/75/EG) utvecklas nu efter hand s.k. BREF-dokument som innebär att ut- släppskrav för bl.a. luftföroreningar tas fram för olika branscher. Denna process kommer att leda till sänkta utsläpp av luftförore- ningar allt eftersom den nya tekniken införs i bransch efter bransch. Inom EU förväntas det även komma ett förslag om skärpta utsläpps- krav för arbetsmaskiner som bl.a. kommer att minska utsläppen av partiklar. Nationellt pågår flera viktiga processer som kan påverka ut släppen av luftföroreningar, exempelvis utredningen om Klimatfärdplan 2050 (dir. 2014:53), utredningen om Åtgärder mot höga partikelhalter i tätort (dir. 2014:32) och uppdraget till om information om däckval (dnr M2013/2358/Kl). Miljömålsberedningen ska med hänsyn till de tidigare angivna gene- rella samt de nu angivna specifika utgångspunkterna föreslå en stra- tegi för en samlad luftvårdspolitik. Strategin ska bidra till att nå främst miljökvalitetsmålen luft, Giftfri miljö och Bara naturlig försur- ning men även till målen Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergöd- ning, God bebyggd miljö samt de strecksatser i generationsmålet som handlar om människors hälsa och om en energianvändning med mini- mal påverkan på miljön.