sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Vägen till ökad tillgänglighet - långsiktig, strategisk och i samverkan Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan Delbetänkande av Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté i form av en delegation med uppdrag att verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, med särskilt fokus på kortare väntetider. (dir. 2020:81). Som ordförande förordnades läkaren och specialisten i tumörsjukdomar . ändrades utredningens form vilket innebar att i stället blev särskild utredare. Utredningen har antagit namnet Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, utredningen har också använt kortnamnet Tillgänglighetsdelega- tionen. Som huvudsekreterare i utredningen anställdes tf. enhetschefen . Som sekre- terare i utredningen anställdes utredaren . Apotekaren anställdes som sekreterare i utredningen för perioden till , med förlängning från till . Utredaren anställdes som sekre- terare till , med förlängning från till . Projektledaren anställdes som sekreterare och juristen anställdes som sekreterare . entledigades och ämnesrådet anställdes som sekreterare till . Delegationens ledamöter förordnades till den är delega- tionen rådgivande. Delegationens ledamöter är professorn , förbundsordföranden , adjungerade professorn i barn- och ungdomspsykiatri , överläkaren och föreningsordföranden , samordnaren , professorn , hälso- och sjukvårds- direktören , förbundsdirektören , generaldirektören och verksamhets- chefen . Sakkunniga i utredningen är ämnesrådet , departementssekreterare , kanslirådet och departementssekreteraren . entledigades , departements- sekreteraren förordnades . Som experter i utredningen förordnades enhetschefen , projektdirektören och enhetschefen . Utredningen tackar alla som på olika sätt bidragit till arbetet i utredningen. Utredningen lämnar härmed delbetänkandet Vägen till ökad till- gänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan (SOU 2021:59). Ut- redningens delegation, expertgrupp och referensgrupper har under hela utredningsarbetet bidragit med värdefulla och konstruktiva syn- punkter. När begreppet utredningen används i betänkandet avses den särskilda utredaren samt sekretariatet. Den särskilda utredaren svarar ensam för innehållet i betänkandet. Utredaren har ordet............................................................ 1.1Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ................................................................................. 1.2Förslag till förordning om ändring i hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) .......................................... Utredningens uppdrag och arbetssätt........................... Utredningens uppdrag att stödja och utreda ........................ Utredningens utgångspunkter och avgränsningar................ Organisation och genomförande ........................................... Expert- och sakkunniggrupp .................................. 3.1Allmänt om relevant lagstiftning, regionernas ansvar och krav på tillgänglighet........................................................ 3.3 Vårdvalssystem och valfrihet ................................................. Vårdvalssystem inom primärvården....................... 3.3.2Valfrihet i all regionfinansierad öppen hälso- och sjukvård.................................................. Övergripande om krisberedskap i hälso- och sjukvården .... Tre grundprinciper för krishanteringsarbetet ....... Vissa statliga myndigheters ansvar......................... Bestämmelser till skydd för den personliga integriteten...... Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår Utvecklingen av väntetider i vården går åt fel håll................ 4.1.1Trots vårdgaranti försämras väntetiderna i specialiserad vård................................................... Stora skillnader i regionernas väntetider................ Många har väntat på första besök............ Många väntar på operation/åtgärd........... Digitala besök i primärvården ökar kraftigt .......... Längre väntan på akutmottagning.......................... 4.1.8Lång väntan på information om Befolkningens syn på väntetider ............................ Omfattande nationella insatser.............................................. Vårdgarantins start och utveckling ........................ Överenskommelser mellan staten och SKR ........ Myndigheterna om väntetider och vårdgaranti .................. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys......... Inspektionen för vård och omsorg () .......... Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet........ Utredningens stöd till regionernas framtagande ................ Begreppet att stödja............................................... Underlag inför dialog och analys.......................... Kontaktpersoner i varje region............................. Dialog kring nulägesrapport ................................. Spridning av goda exempel.................................... Dialog under framtagandet av handlingsplaner ... Analys av regionala handlingsplaner.................................... Styrning, ledning och uppföljning........................ Åtgärder för att nå målen...................................... Återkoppling till regioner..................................................... Utredningens bedömningar och förslag.............................. Långsiktighet med årshjul..................................... Utformning av regional handlingsplan................. Kommitté för tillgänglighetsdialog ...................... Effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom information om patienters valmöjligheter......... Om författningsförslag inom detta deluppdrag.................. Bestämmelser om vårdgaranti och valmöjligheter .............. Regionen är skyldig att erbjuda vårdgaranti ........ 6.4.2Vårdvalssystem är obligatoriskt inom 6.4.3Patienter kan välja utförare av öppen vård i 6.4.4Hemregionen svarar för kostnaderna, förutsatt att hemregionens remisskrav följs........ 6.5 Vårdlotsar och andra stödfunktioner .................................. Utredningens dialog och diskussion 6.6Väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata på 6.7Information om vårdgarantin och patienters Information till invånare och patienter................ Information till vårdpersonal ............................... 6.8 Den norska modellen för vårdgaranti ................................. Det norska sjukvårdssystemet.............................. 6.8.2Kommunerna tillhandahåller primärvård i 6.9En jämförelse tyder på att produktiviteten är lägre i än i jämförbara länder.............................................. 6.10.1Vårdgarantin ses som målsättning och inte Otydlighet i kraven om regionernas ansvar......... Det behövs regiongemensamma begrepp för stödjande funktioner....................................... 6.10.4Samlad information om gällande vårdavtal 6.10.5Otillräcklig information om vårdgaranti Viktigt att besked om tid inte dröjer ................... 6.11 Bedömningar och förslag ..................................................... Regionen bör agera ................................ 6.11.2Regionen bör utan längre dröjsmål erbjuda tid i dialog med patienten eller lämna besked om att vårdgarantin inte kan uppfyllas ....................... Utökat informationskrav om vårdgarantin.......... Utred förutsättningarna för ett nationellt 6.11.5Information och andra kunskapshöjande insatser om patientens valmöjligheter.................. Stödja utvecklingen av en nära och tillgänglig vård ..... Omställningen till en god och nära vård ............................. Utredningen om Samordnad utveckling för god och nära vård och regeringens och 7.2.2Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga .................................. omställningen till en nära vård.............................. 7.2.5Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har uppdrag gällande system- och 7.2.6Överenskommelserna om God och nära vård mellan regeringen och SKR................................... 7.2.7SKR:s roll i att stödja regioners och kommuners omställning till en god och nära 7.3 Utvecklingen av digitala läkarbesök .................................... 7.4Utredningen följer utvecklingen av en nära och tillgänglig vård, med fokus på primärvården ................ Möten med berörda aktörer.................................. Nulägesrapporter och handlingsplaner inom ramen för överenskommelse för tillgänglighet.... 7.5 Insatser för nyckelområden.................................................. 7.5.2Digitalisering kan stärka tillgänglighet och 7.5.3Samverkan mellan primärvård och specialiserad vård stärker tillgänglighet, delaktighet och kontinuitet .................................. 7.5.4Samverkan mellan och regional vård stärker tillgänglighet och kontinuitet patienterna stärker delaktighet............................. Fortsatt behov av samordning ............................................. Behov av utvärdering och forskning ................................... Utredningens fortsatta arbete.............................................. En nationellt samordnad hälso- och Introduktion till 1177 Vårdguiden ...................................... 8.3.11177 Vårdguiden består av flera delar och många tjänster ................................................ 8.3.2Fokus på hälso- och sjukvårdsrådgivande Vårdguiden på telefon – så fungerar det ..... Vårdguiden på webben – så fungerar det.... Vårdguidens e-tjänster – så fungerar det .... 8.4Första linjens digitala vård – ett pågående Bakgrund till målbilden för första linjens vård.... Målbilden för första linjens vård .......................... 1177 Vårdguidens roll i första linjens vård .......... 8.5Översikt av användningen av och förtroende Runt sju miljoner samtal till 1177 .............. Regionala skillnader i kötid................................... 8.5.3Vanligast att hänvisas till primärvård eller få egenvårdsråd .............................................. 8.5.4Användningen av – webben och 1177 Vårdguiden på telefon under covid-19-pandemin .... Stor ökning i samtal till 1177 ................................ Åtgärder för att möta ökningen av samtal ........... Analys av utmaningar och hinder – problembild................ 8.7.11177 Vårdguiden skapar förutsättningar för en nationellt samordnad hälso- och 8.7.2Betydande regionala skillnader bakom det gemensamma varumärket................................ Vårdcentralerna kan bidra..................................... Den gemensamma utvecklingen tar ........ 8.7.5En gemensam nationell infrastruktur är 8.8Analys av innebörden av en nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning............................................ Värde i ökad samordning ...................................... 8.8.2Ett samordnat regionalt basuppdrag för hälso- Förutsättningar för upprätthållande vid kris ....... Syftet med utredningens förslag .......................................... Utredningen har övervägt olika alternativ........................... Överenskommelse mellan staten och SKR.......... 8.10.3Överenskommelse mellan staten och 8.10.4 Statligt delägarskap i .............................. 8.10.5 Statlig finansiering av ............................ 8.10.6En aktör utför hälso- och sjukvårdsrådgivning för hela landet........................................................ 8.11 Utredningens bedömningar och förslag ............................. 8.11.1Krav på hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans och information på webbplats ................. 8.11.2 Särskild bestämmelse om samverkan ................... 8.11.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning på distans ska vara tillgänglig på telefon...................................... 8.11.4 Krav på flera språk................................................. 8.11.5Särskilt om överföring av samtal vid allvarlig 8.11.6Överenskommelse mellan staten och SKR för gemensam utveckling av hälso- och 8.11.7Generellt goda förutsättningar för Utredning om nationell digital infrastruktur ...... om ökad tillgänglighet .............................................. Statlig styrning med överenskommelser ............................. Kömiljarden –2014 ....................................................... Uppföljning av kömiljarden –2014.............................. Ny överenskommelse om kömiljard ................................... 9.7Utredningens bedömningar och förslag på huvudsakligt 9.8Förslag på modell för uppföljning Tre områden med prestationsersättning .............. 9.8.3Specialiserad vård exklusive barn- Barn- och ungdomspsykiatri................................. Förslag på fördelningsmodell ............................... Ersättning för efterlevnad av lagkrav.................... 9.8.7Särskild hänsyn till personer med kronisk Redogörelse av möjliga styreffekter..................... Fortsatt arbete med förbättrad väntetidsstatistik ............... Utvidgad och fördjupad granskning Fortsatt strategiskt tillgänglighetsarbete............................. Kommitté för tillgänglighetsdialog...................................... Regionala och samverkansregionala överenskommelser .... 9.14.1 Inget hindrar andra typer av 9.14.2 Olika grad av formalisering................................... 9.14.3 Tydligare förankring en möjlig fördel.................. 9.14.4 Mer arbete och olika villkor möjliga nackdelar.... 9.14.5 Om parter i en överenskommelse ........................ Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ............................................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Finansieringsförslag och konsekvensbeskrivningar ....... 12.3.1 Förslag om kommitté för tillgänglighetsdialog har inte någon direkt påverkan på den 12.3.2 Förslag om effektivitet och valfrihet har inte någon direkt påverkan på kommunala 12.3.3 Förslag om hälso- och sjukvårdsrådgivningen påverkar kommunala självstyrelsen...................... 12.3.4 Granskning av väntetidsdatabasen påverkar inte den kommunala självstyrelsen....................... Påverkan på offentliga finanser............................................ 12.4.1 Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på offentliga finanser............................................. 12.4.2 Effektivitet och valfrihet – påverkan på offentliga finanser............................................. 12.4.3 Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på offentliga finanser............................................. 12.4.4 Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på offentliga finanser............................................. Samhällsekonomiska konsekvenser av långa väntetider..... Effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ............................. 12.6.1 Kommitté för tillgänglighetsdialog – effekter 12.6.2 Effektivitet och valfrihet – effekter för företag .. 12.6.3 Hälso- och sjukvårdsrådgivning – effekter för 12.6.4 Granskning av väntetidsdatabasen – effekter Socioekonomisk och regional jämlikhet ............................. 12.7.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet.......... 12.7.2 Effektivitet och valfrihet – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet............... 12.7.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet.......... 12.7.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på socioekonomisk och regional jämlikhet.......... 12.8.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan 12.8.2Effektivitet och valfrihet – påverkan på 12.8.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan 12.8.4Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan 12.9 Barn och unga........................................................................ 12.9.1Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på barn och unga.................................................... 12.9.2Effektivitet och valfrihet – påverkan på barn 12.9.3Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på barn och unga .................................................... Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på barn och unga.................................................... Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan Effektivitet och valfrihet – påverkan på Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan 12.11 Påverkan på miljö och klimat............................................... 12.11.1 Kommitté för tillgänglighetsdialog – påverkan på miljö och klimat................................................ 12.11.2 Effektivitet och valfrihet – påverkan på miljö 12.11.3 Hälso- och sjukvårdsrådgivning – påverkan på miljö och klimat................................................ 12.11.4 Granskning av väntetidsdatabasen – påverkan på miljö och klimat................................................ 12.12 Förslagens överensstämmelse med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen......... 12.13 Konsekvenser för den personliga integriteten.................... 12.13.1 Kommitté för tillgänglighetsdialog – konsekvenser för den personliga integriteten ..... 12.13.2 Effektivitet och valfrihet – konsekvenser för den personliga integriteten ............................. 12.13.3 Hälso- och sjukvårdsrådgivning – konsekvenser för den personliga integriteten ..... 12.13.4 Granskning av väntetidsdatabasen – konsekvenser för den personliga integriteten ..... 12.14 Konsekvenser i övrigt........................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2020:81 ............................................. Bilaga 2 Fördjupadfigu information om långa väntetider........... Bilaga 3 Sent avbokade planerade operationer ............................ Bilaga 4 Underlag för analys av regionernas handlingsplaner.... Bilaga 5 Frågor till regionernas deltagare i nätverket Vårdlotsar i samverkan.................................................... har bristande tillgänglighet med långa väntetider till hälso- och sjukvård . Den lagreglerade nationella vård- garantin uppfylls inte och läget försämras . Internationella jämförelser visar att patienter i upplever tillgängligheten som sämre än patienter i jämförbara länder. Det finns ett samband mellan tillgänglighet och befolkningens förtroende för vården. Covid-19- pandemin har ytterligare försämrat väntetidsläget. Regeringen till- satte därför en delegation vars uppgift är att verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, med fokus på kortare väntetider. Uppgiften är att stödja regionernas arbete med regionala handlingsplaner, stödja ett effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom att informera om patientens valmöjligheter och stödja såväl regionernas som kommunernas arbete med utvecklingen av en nära och tillgänglig vård. Enligt direktivet ska delegationen också utreda en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning och hur överenskommelsen om kömiljarden ska utvecklas. Ett uppdrag avse- ende för- och nackdelar med en utökad vårdgaranti ska avrapport- eras till slutbetänkandet varför det inte ingår i delbetänkandet. Utredningen redovisar nedan en sammanfattning av delbetänk- andet med fokus på utredningens förslag och bedömningar. Väntetider i vården – en svår utmaning Långa väntetider, liksom bristande tillgänglighet i bred bemärkelse, har varit ett problem i svensk hälso- och sjuk- vård. rapporterade om långa väntetider till vården. avsattes första gången statliga medel till med målet att korta köer, landstingen kunde söka medlen. gav staten stimulansmedel för att nationellt sam- ordna arbetet mellan landstingen och för att väntetider skulle börja mätas. Det fanns redan då betydande skillnader i väntetider mellan landstingen. har staten och regionerna (tidigare lands- tingen) genom Kommuner och Regioner (SKR) ingått årliga överenskommelser, både med och utan prestationsersättning, för att förbättra tillgängligheten och korta väntetiderna. Försämring trots lagstadgad vårdgaranti infördes den första vårdgarantin i . lag- stiftades vårdgarantin i den dåvarande hälso- och sjukvårdslagen. infördes en förstärkt vårdgaranti för primärvården. 2021 innebär vårdgarantin, ofta benämnd 0-3-90-90, att en patient ska få –komma i kontakt med regionens primärvård som patienten söker kontakt (0), –en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal från det att den enskilde har sökt kontakt med primärvården, om vårdgivaren har bedömt att den enskilde behöver få en medicinsk bedömning och en sådan inte kan göras när den enskilde först söker kontakt (3), –besök i specialiserad vård från det att remiss har utfärdats eller, om någon remiss inte är nödvändig, från det att den enskilde har sökt kontakt med den specialiserade vården (90), –planerad vård från det att vårdgivaren har beslutat att den enskilde ska få den aktuella vården (90). Utöver den lagstadgade vårdgarantin kom staten och dåvarande Kommuner och Landsting (SKL) överens om en målsättning om en förstärkt vårdgaranti, för barn och unga, som skulle uppfyllas av regionerna . Målsättningen var att barn och ungdomar inte ska behöva vänta än på en första bedömning samt på en fördjupad utredning eller behandling inom barn- och ungdomspsykiatrin. Utredningen har jämfört utvecklingen vad avser första besök i specialiserad vård från det att remiss har utfärdats eller, om någon remiss inte är nödvändig, från det att den enskilde har sökt kontakt med den specialiserade vården. Utredningen kan konstatera att andelen patienter som erhållit sitt besök inom har sjunkit , se figur 1. Andel patienter som väntat på första besök i den specialiserade vården Utgår från antalet patienter på väntelistorna i slutet av , 2012–2021. Observera att y-axeln inte startar vid 0. *Fr.o.m. används en ny modell för rapportering av väntetiderna. Den innebär bland annat att besök hos fler professioner och vårdområden ingår i modellen. Det medför att resultaten inte är fullt jämförbara . Å andra sidan bör det ge en mer fullständig bild av första besöken inom specialiserad vård . Not: Patientvalt och medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen () via . väntade 293 561 patienter på första besök i specialiserad vård, exklusive patientvald väntan, enligt publicerat på . Av dessa hade 53 506 pati- enter väntat än . väntade 282 407 patienter på första besök i specialiserad vård, exklusive patientvald väntan. Av dessa hade 64 688 väntat än . Utredningen har på samma sätt jämfört utvecklingen –2021 vad avser operation eller annan åtgärd och kan konstatera att även andelen patienter som erhållit vård inom behandlings- garantins har sjunkit , se figur 2. Den 31 decem- ber 2019 väntade 123 651 patienter på operation eller annan åtgärd i specialiserad vård, exklusive patientvald väntan, enligt publicerat på . Av dessa hade 33 476 väntat än . väntade 126 101 patienter på operation eller annan åtgärd i specialiserad vård, exklusive pati- entvald väntan. Av dessa hade 51 047 väntat än . Andel patienter som väntat på operation eller andra åtgärder i den specialiserade vården Utgår från antalet patienter på väntelistorna i slutet av , 2012–2021. Observera att y-axeln inte startar vid 0 *Fr. o. m. används en ny modell för rapportering av väntetiderna. Den innebär bland annat att fler vårdområden ingår i modellen. Det medför att resultaten inte är fullt jämförbara . Å andra sidan bör det ge en mer fullständig bild av åtgärder inom specialiserad vård . Not: Patientvalt och medicinskt orsakat väntande ingår inte. Källa: Väntetidsdatabasen () via .