sou · H9B380 · 2021-10-08 00:00:00 — I förhållande till den nytta som ett utvidgat patientregister skulle innebära får det vidare anses acceptabelt med en viss ökad arbetsbörda för vårdgivarna. Under förutsättning att rapporteringen kan ske automatiserat när systemen är anpassade torde inte heller några större kostnader upp- stå för regionerna avseende själva inrapporteringen av uppgifterna. 16.4.4Förslaget om att regioner ska anmäla till vårdgivarregistret Alla vårdgivare, dvs. även regionerna när de bedriver vård i egen regi, ska till IVO:s vårdgivarregister anmäla hur vården är finansierad, och, om vårdgivaren har flera uppdragsgivare, hur de olika verksam- 9Socialstyrelsen 2021-2-7223, s. 87. 10Socialstyrelsen 2021-2-7223, s. 87. heterna i sådana fall är finansierade. Det är, precis som avseende patientregistret, viktigt att rapporteringen utformas på ett så enkelt sätt som möjligt. Enligt uppgifter från håller vårdgivarregistret på att utvecklas för att rapportering till registret ska kunna ske digi- talt genom ett för ändamålet anpassat verktyg. Processen för att rap- portera in uppgifter till vårdgivarregistret torde därför vara tämligen enkel och snabb. Den största delen av den vård som regionen bedriver i egen regi är offentligfinansierad. Det förekommer även finansiering på annat sätt, t.ex. tjänsteexport samt andra former där patienten betalar helt eller delvis själv och som brukar benämnas medfinansiering, egen- finansiering eller köp av tilläggstjänster.11 Vidare har regionerna sällan flera uppdragsgivare inom egen regi, och inte heller förändras uppdragsgivarna för den vård som bedrivs av regionen i egen regi på samma sätt som det kan göra för privata vårdgivare. För regionerna rör det sig främst om vård som utförs åt andra regioner och i förekommande fall tjänsteexport. Kost- naderna för denna rapportering borde därför för regionerna bli täm- ligen marginell. 16.4.5Förslaget om en förstärkt tillsyn för Utredningen föreslår att ska få meddela föreläggande, som får förenas med vite, för att reglerna om anmälan ska efterlevas. Detta förslag påverkar alla vårdgivare. Skyldigheten att anmäla finns och nya sanktioner har till syfte att få vårdgivarna att följa reglerna. Utebliven eller felaktig anmälan kan förvisso medföra att vårdgivare får viten, men detta är något som vårdgivarna kan påverka själva. Således bedöms inte förslaget medföra någon ökad regelbörda eller kostnader för vårdgivarna jämfört med . 11För beskrivning av privatfinansiering inom regionen, se kapitel 6.4.1. Se även Smer 2014:1 och redogörelse för den rapporten i kapitel 8.2.3. 16.5Konsekvenser för företag m.m. De företag som framför allt påverkas av utredningens förslag är privata vårdgivare. Förslagen kan även få effekter för de försäkrings- bolag som erbjuder försäkringar. Även de arbetsgivare och organisa- tioner, t.ex. fackförbund, som erbjuder anställda och medlemmar pri- vata sjukvårdsförsäkringar, kan påverkas av förslagen. I det följande beskrivs de olika företag som kan påverkas av förslagen. Förslaget om finansiering av hälso- och sjukvård Förslaget om hur hälso- och sjukvården finansieras riktas till regio- nerna och utredningen bedömer att de privata vårdgivarna inte på- verkas av det. Att den vård som lämnas över endast får finansieras med offentliga medel innebär inte någon begränsning för privata vårdgivare som bedriver vård utan avtal med regionen, och inte heller de privata vårdgivarnas (som bedriver vård på uppdrag av regionen) eventuella övriga verksamhet, oavsett om det bedrivs inom ramen för samma verksamhet och/eller samma juridiska person eller inte. Detta eftersom det endast är den vård som överlämnas av regionen till den privata vårdgivaren som omfattas av bestämmelsen. För det fall en patient vill finansiera t.ex. ett ingrepp genom att själv bekosta en bättre lins i samband med en kataraktoperation, kommer den delen (dvs. den linsen) inte att omfattas av den vård som regionen lämnat över. Detta kommer således med utredningens förslag allt- jämt att vara möjligt. Detsamma gäller andra former av patienters finansiering, eftersom det bara är den vård som finansieras med offentliga medel (och patientavgifter) som de facto är vad som läm- nats över från regionen till den privata vårdgivaren. Eftersom förslagen syftar till att skapa en tydlighet och bidra till rättssäkra och tydliga regler borde det innebära positiva konsekven- ser för företagen. Förslaget om nya avtalsvillkor Förslaget om nya avtalsvillkor riktar sig endast till de vårdgivare som bedriver vård på uppdrag av regioner. Privata vårdgivare som enbart bedriver privatfinansierad vård berörs således inte. I likhet med vad som skrivs ovan om konsekvenser för regionerna innebär förslagen att avtalsskrivande och uppföljning kan behöva förändras och utvecklas i de fall parterna inte gör detta. Förslagen torde innebära att de privata vårdgivarna behöver ta fram ny dokumentation för att tydliggöra att de nya avtalsvillkoren följs och på vilket sätt. Att i detalj uppskatta vilka förändringar som kommer behöva genomföras är svårt, då det bl.a. beror på hur de avtal som de privata vårdgivarna redan har med regioner är formulerade. Vissa avtal inne- håller redan de villkor som utredningen föreslår och för de vård- givarna innebär utredningens förslag inte någon förändring. I de fall nya avtal ska innehålla nya avtalsvillkor kommer avtalet behöva an- passas till avtalssituationen, t.ex. storleken på upphandlingsföre- målet i relation till vårdgivarens övriga verksamhet, vilken typ av vård det är som utförs och vilken lag avtalen tecknas med stöd av (eller LOV)12. Detta arbete kommer i första hand att ligga på regionerna, som utformar upphandlingsdokumenten. Utredningen ser framför sig att regionerna kommer att ta fram mallar och sam- arbeta så att arbetet med de nya avtalsvillkoren och den tillhörande uppföljningen blir så enkel och smidig som möjligt för vårdgivarna. Av intervjuer med olika vårdgivare har framkommit att de som huvudregel ställer sig positiva till att regionerna tar sitt ansvar som huvudmän och ställer krav på insyn och leverans. Även om viss ökad arbetsbörda kan uppstå i och med avtalsskrivningen och framför allt i samband med uppföljningen bedömer utredningen att de kostnader som detta medför är tämligen marginella. Utredningen bedömer inte att förslagen kommer att leda till att de privata vårdgivarnas förutsättningar att ta emot patienter med en privat sjukvårdsförsäkring kommer att inskränkas. Syftet med utred- ningens förslag är att säkerställa att den privatfinansierade vården inte påverkar den offentligfinansierade vården negativt. Så länge vård- givaren följer avtalet och regelverken innebär förslagen inte någon 12Lagen (2016:1145) om offentlig upphandling respektive lagen (2008:962) om valfrihets- system. I annat fall kan vårdgivaren behöva göra omorganisatio- ner och visa för regionen hur de säkerställer att de offentligfinansie- rade patienterna inte påverkas negativt av vårdgivarens övriga verk- samhet. Förslaget om att vårdgivare ska rapportera finansieringsform till patientregistret Alla vårdgivare ska rapportera uppgiften om finansieringsform oav- sett om de bara bedriver offentligfinansierad vård, enbart bedriver privatfinansierad vård eller bedriver både offentligfinansierad och privatfinansierad vård. I likhet med vad som beskrivs ovan om regio- nerna behöver de privata vårdgivarna justera nuvarande system för att säkra en regelbunden överföring av uppgifterna till . har i rapporten om förslag om primärvårdsdata gjort ett försök att beskriva kostnader för de förslagen, även vad avser vårdgivare (primärvårdsverksamheter). Ökade kostnader för- väntas främst uppstå inom den del av verksamheten som berör admi- nistrationen. Närmare hälften av de tillfrågade vårdcentralerna har uppgett att de inte kan ange vilken typ av kostnader ett framtida krav på uppgiftslämnande kommer att innebära för dem.13 har också haft kontakt med en utövare inom den s.k. nationella taxan, som uppgett att om en framtida uppgiftsskyldighet medför stora kostnader kan det innebära en marknadsmässig nackdel för verk- samma inom taxan. Den utövaren befarar dock inte att omkostnader skulle bli så pass omfattande för enskilda utövare att man inte skulle ha råd att bedriva sin verksamhet.14 Utredningen bedömer, som nämnts ovan, att utredningens för- slag är av mycket mindre omfattning än att komplettera patientregi- stret med primärvårdsdata. En uppskattning av resursåtgång är dock svår att göra. Såväl arbetsbörda som kostnader beror på vilka upp- gifter som ska rapporteras respektive hur överföringen av uppgif- terna ska ske. I likhet med vad som anges för regionerna är det lämp- ligt att utredningens förslag tas som förslaget om att bygga ut patientregistret med primärvårdsdata i syfte att minimera kost- nader. 13Socialstyrelsen 2021-2-7223, s. 88. 14Socialstyrelsen 2021-2-7223, s. 88. I förhållande till den nytta som ett utvidgat patientregister skulle innebära får det anses acceptabelt med en viss ökad arbetsbörda för vårdgivarna. Förslaget om att vårdgivare ska anmäla uppgifter till vårdgivarregistret Alla vårdgivare ska till IVO:s vårdgivarregister anmäla hur vården är finansierad och, om vårdgivaren har flera uppdragsgivare, hur de olika verksamheterna i sådana fall är finansierade. Detta riktar sig till samtliga vårdgivare, oavsett om de bara bedriver offentligfinansierad vård, enbart bedriver privatfinansierad vård eller bedriver både offentligfinansierad och privatfinansierad vård. Det är, precis som avseende patientregistret, viktigt att rapporteringen utformas på ett så enkelt sätt som möjligt. Enligt uppgifter från håller vård- givarregistret på att utvecklas för att rapportering till registret ska kunna ske digitalt genom ett för ändamålet anpassat verktyg. Proces- sen för att rapportera in uppgifter till vårdgivarregistret torde därför vara tämligen enkel och snabb. Den största delen av den vård som privata vårdgivare bedriver är på uppdrag av regionen och således offentligfinansierad. Det före- kommer även privatfinansiering, t.ex. via privata sjukvårdsförsäk- ringar, eller kontantbetalningar. För privata vårdgivare kommer förslaget sannolikt att innebära mer rapportering än för regionerna, då privata vårdgivare oftare har flera uppdragsgivare. Hur mycket rapportering som kommer krävas kommer dock variera från vårdgivare till vårdgivare, beroende på organisation och avtal. Rapportering kommer att behöva ske vid fler tillfällen än tidigare, då en förändring avseende uppdragsgivare kommer att leda till ett behov av rapportering. Viss ökad arbetsbörda kommer därför uppstå för de privata vårdgivarna. Tidsåtgången per anmälan bör i normalfallet vara liten då vård- givarna har kunskap om sina uppdragsgivare och enkelt kan få fram den informationen. har uppskattat resursåt- gången för en utökad anmälan till omsorgsregistret, som kan ge led- ning gällande föreliggande förslag. bedömde då att ändringsanmälan i snitt inte kommer kräva mer än 30 minuters arbetsinsats per ändring och kunde genomföras av en ekonomiassi- stent eller motsvarande.15 Under förutsättning att detta utveck- lingsarbete kommer på plats borde den totala tidsåtgången för en anmälan till vårdgivarregistret bli betydligt lägre än för en anmälan till omsorgsregistret. har ett pågående utvecklingsarbete i syfte att underlätta an- mälan till vårdgivarregistret. bör i samband med framtagandet av den nya anmälningsblanketten och revidering av föreskriften, ut- forma anmälningsskyldighet på ett så enkelt sätt som möjligt för de som ska anmäla. Som beskrivs i kapitel 13.6 bör det överlämnas till att i detalj avgöra hur anmälningsskyldigheten ska gå till. An- mälan bör avse verksamhet på övergripande nivå, t.ex. att vård- givaren tar emot privatfinansierade patienter rent allmänt. En fråga som behöver övervägas är vad som ska avses med uppdragsgivare t.ex. vad gäller privatbetalande patienter. Syftet med anmälnings- skyldigheten är framför allt att ge kunskap om att det före- kommer privatfinansierad vård hos vårdgivaren, inte omfattningen. Sammantaget bedömer utredningen därför kostnaderna som små. Vidare innebär nyttan med rapportering till vårdgivarregistret, t.ex. i form av signalsystem för och för regionernas skull när de gör utdrag från registret, att viss ökad börda får anses acceptabel. Förslaget om en förstärkt tillsyn för Utredningen föreslår att ska få meddela föreläggande, som får förenas med vite, för att reglerna om anmälan ska efterlevas. Möjlig- heten att meddela vitesförelägganden gäller för all anmälan till vård- givarregistret. Skyldigheten att anmäla finns och nya sanktioner har till syfte att få vårdgivarna att följa reglerna. Utebliven eller fel- aktig anmälan kan förvisso medföra att vårdgivare får viten, men detta är något som de kan påverka själva. Således bedöms inte för- slaget medföra någon ökad regelbörda eller kostnader för vårdgivarna jämfört med . 15SOU 2017:38, s. 262. Särskilt om små företag Utredningens förslag innebär, som konstaterats ovan, generellt en viss ökad administrativ börda. För en mindre vårdgivare kan ökad administration ha en större påverkan på verksamheten än vad det har för en större vårdgivare. Detta eftersom tidsåtgång för inrapporte- ring i register m.m. sannolikt inte kommer att skilja sig nämnvärt åt och resurserna för administration är mindre hos de små vårdgivarna. Små privata aktörer kan också ha sämre förutsättningar för obli- gatorisk rapportering av uppgifter, då kostnader för anpassning eller byte av journalsystem kan bli höga i förhållande till verksamhetens storlek. Utredningens bedömning är dock att den ökade administra- tiva bördan ändå är så pass begränsad att också konsekvenserna får anses vara begränsade. Vid ett framtida föreskriftsarbete behöver och undersöka hur privata aktörers arbetsförut- sättningar, konkurrensförhållanden och andra villkor kan påverkas av förändringarna. Det finns inte något komplett register över försäkringsbolag som säljer privata sjukvårdsförsäkringar. Antalet försäkringsbolag som erbjuder privata sjukvårdsförsäkringar varierar dessutom . fanns enligt Sagan och 17 aktörer som sålde pri- vata sjukvårdsförsäkringar i Sverige.16 säljer omkring 14 för- säkringsbolag sjukvårdsförsäkringar.17 Baserat på Svensk Försäkrings branschstatistik över skadeförsäkringsföretagens premieinkomster för sjuk- och olycksfallsförsäkringar och privata sjukvårdsförsäk- ringar 2016, bedömdes de fem största aktörerna (, Länsför- säkringar, If, TryggHansa och ) stå för av premieintäkterna från privata sjukvårdsförsäkringar.18 et al. har i en studie över bl.a. vad som ingår i privata sjukvårds- försäkringar fokuserat på sju bolag (, , , If, EuroAccident och ), då de sju uppges vara de största aktörerna inom privat sjukvårdsförsäkring.19 Därut- 16European Observatory on (2016). 17Uppgift från Svensk Försäkring . 18Svensk Försäkrings branschstatistik, nr 1/2017 – 4:e kvartalet 2016. 19Kullberg et al. (2019), s. 739. över finns det vissa bolag som nämns i andra jämförelser, t.ex. Moderna och Handelsbanken.20 Utredningen kan med hjälp av dessa uppgifter inte göra en kom- plett sammanställning över hur många försäkringsbolag som kan beröras av förslagen, eftersom det kan variera . är det dock 14 bolag och det är inte troligt att det blir en allt för stor förändring av det antalet. Som beskrivs ovan bedömer inte utredningen att förslagen be- höver leda till att de privata vårdgivarna måste ta emot färre patienter med privat sjukvårdsförsäkring. Syftet med utredningens förslag är att säkerställa att den privatfinansierade vården inte påverkar den offentligfinansierade vården negativt. För de privata vårdgivarna som redan säkerställer detta blir det inte någon förändring utan vård- givarna kan fortsätta ta emot privatfinansierade patienter på samma sätt som . Utredningen ser därför inte framför sig att förslagen kommer att påverka förekomsten av privata sjukvårdsförsäkringar, vare sig mängden försäkringar som tecknas eller som utnyttjas. Utredningen beskriver i betänkandet att för det fall försäkrings- bolagen bedriver hälso- och sjukvård behöver de anmäla detta till . Anmälningsskyldigheten till gäller och utredningen lämnar inte några nya förslag om vilka som ska anmäla till vårdgivarregistret. Utredningens bedömning är därför sammantaget att försäkrings- bolagen inte kommer att påverkas av utredningens förslag. Det saknas uppgifter om vilka arbetsgivare som erbjuder privat sjukvårdsförsäkring. Detta gör att det inte är möjligt att säga exakt hur många arbetsgivare som påverkas av förslagen. Dess- utom har antalet arbetsgivare som erbjuder privata sjukvårdsförsäk- ringar kontinuerligt ökat. Utredningen ser inte heller någon tendens till en minskning av antalet företag som tecknar en sjukvårdsför- säkring för sina anställda (om än en viss utplaning har skett , se mer i kapitel 5). Det är dock möjligt att göra vissa 20Se Konsumenternas försäkringsbyrås information om sjukvårdsförsäkring. förenklade, grova uppskattningar av antalet arbetsgivare som erbju- der privat försäkring. I en undersökning gjord av Företagarna anger av deras medlemmar att de har en sjukvårdsförsäkring för sina anställda.21 Enligt data från SCB/Ekonomifakta fanns cirka 285 000 privata företag med minst en anställd.22 motsvarar cirka 31 000 företag. Dessa uppgifter är som beskrivits ovan osäkra. Be- räkningarna bygger på antal företag – det kan vara så att även andra arbetsgivare än företag erbjuder privata sjukvårdsförsäkringar. Vidare har Företagarna cirka 60 000 medlemmar, och representerar således en betydande del men långt ifrån alla företag.23 De företag som är medlemmar är i första hand mindre företag, som i större utsträckning har privata sjukvårdsförsäkringar för anställda än större företag har. Av en rapport , som bygger på data , framgår nämligen att personer med privat sjukvårdsförsäkring i genomsnitt arbetar på mindre företag än befolkningen i allmänhet.24 Uppgifterna utgår dock från individer som är försäkrade, och inte från företag som erbjuder försäkring. Av nämnda rapport framgår att de som har en privat sjukvårds- försäkring, oavsett form av försäkring, arbetar på företag med ett medeltal om 259,2 anställda och ett mediantal om 25 anställda (att jämföra med arbetsgivare totalt där motsvarande siffror är 453,8 respektive 47). Vad gäller arbetsgivarbetalda sjukvårdsförsäkringar är dessa än vanligare på mindre företag.25 Även företag utan anställda kan påverkas, genom att enmansföre- tagare betalar försäkring via sitt företag. Närmare 500 000 personer i är företagare.26 Den exakta andelen är svår att bedöma. Om andelen företagare med försäkring motsvarar vad som gäller för anställda skulle cirka 55 000 egenföretagare ha privat sjukvårdsför- säkring. I praktiken är detta antal sannolikt högre, eftersom närmare två tredjedelar av de svarande i Företagarnas undersökning anger att de har en försäkring för sig själva. En så hög andel skulle innebära att nära hälften av alla privata sjukvårdsförsäkringar tecknades av egen- 21Företagarna (2021). Utredningen saknar dock uppgifter om huruvida samtliga eller endast delar av arbetstagarna erbjuds försäkring av företagen. 22www.ekonomifakta.se/Fakta/Foretagande/Naringslivet/Antal-foretag-i-Sverige. 23www.foretagarna.se/om-foretagarna. 24Palme, M. (2017). 25Palme, M. (2017), s. 24 f. 26www.ekonomifakta.se/Fakta/Foretagande/Naringslivet/Foretagare. Andelen sjukvårdsförsäkrade kan dock vara överrepre- senterade bland Företagarnas medlemmar. Med hjälp av ovanstående information kan man dra slutsatsen att antalet företag med minst en anställd som berörs i vart fall inte borde överstiga 31 000, men att det sannolikt är ett lägre antal än så som berörs. Utredningen vill betona att detta är en uppskattning som är behäftad med mycket osäkerhet. Vad gäller antalet företag utan an- ställda som berörs är det mycket svårt att dra några slutsatser på grund av den osäkra datatillgången. Förslaget om särredovisning av förmån av privata sjukvårdsförsäkringar Utredningen föreslår att arbetsgivare ska särredovisa uppgift om förmån av privata sjukvårdsförsäkringar. Detta kommer att leda till administrativa kostnader för arbetsgivarna. Storleken på dessa kost- nader beror på vilka administrativa rutiner som behöver utföras. Detta varierar i sin tur med vem som utför de administrativa ruti- nerna och hur rutinerna för att hantera förmåner ser ut . I samband med att förmånsbeskattning för privat finansierad hälso- och sjukvård infördes resonerades det i förarbetena om kostnaden för att redovisa en förmån.27 Dessa siffror ger dock endast ledning för frågan att över huvud taget redovisa en förmån, vilket ju arbets- givare gör . Att särredovisa nämnda förmån torde endast innebära en marginell ökning av den administrativa bördan och kost- naderna för rapporteringen. Sammantaget bedömer därför utred- ningen att det inte innebär mer än marginellt ökad arbetsbörda för företagen. Givet de fördelar som kommer med insamlingen av denna uppgift, framför allt möjligheten att samköra dessa uppgifter i FASIT och (se mer i kapitel 13.9), bedömer utredningen att en mar- ginellt ökad arbetsbörda är rimlig och acceptabel för företagen. Som beskrivs i kapitel 5 är det sex av tio privata sjukvårdsförsäk- ringar som betalas av arbetsgivaren. I likhet med vad som beskrivs ovan bedömer inte utredningens förslag att förekomsten av privata 2017/18:131 s. 43 ff. sjukvårdsförsäkringar behöver minska, så länge som de inte påverkar den offentligfinansierade vården negativt. Övriga förslag bedöms därför inte leda till några konsekvenser för arbetsgivarna. 16.5.4Fackförbund och andra organisationer som erbjuder medlemmar privat sjukvårdsförsäkring Som konstaterats ovan bedömer utredningen att förslagen inte be- höver leda till att efterfrågan på eller tecknandet av privata sjukvårds- försäkringar påverkas. De fackförbund och andra organisationer som erbjuder medlemmar att teckna privat sjukvårdsförsäkring bedöms därför inte påverkas av utredningens förslag. 16.6Ekonomiska konsekvenser för staten Utredningens förslag påverkar , och . Även domstolar och SCB kan komma att påverkas. Förslaget om att införa uppgiften om finansieringsform i Social- styrelsens patientregister kräver resurser för att göra erforderliga tekniska förändringar samt ändringar i föreskriften som närmare reglerar rapporteringsskyldigheten. I detta ligger även informations- insatser om förändringarna. Det behövs information om rappor- teringen beträffande syftet och nyttan med insamlingen av uppgiften om finansieringsform. kan t.ex. behöva ta fram in- formation och stöd i form av exempelvis utbildningsmaterial eller annat kunskapsstöd. Avseende de tekniska förändringarna handlar det om register- utveckling, utveckling av tekniska lösningar för exempelvis rapporter- ing och mottagande av uppgifter, samt utökade resurser för underhåll och förvaltning av det aktuella registret. Ett utökat patientregister kan även medföra en högre efterfrågan på analyser och statistik och även leda till en ökad efterfrågan på utlämnande.28 28Jfr förslaget i 2021-2-7223. I kontakt med utredningen har uppgett att kost- naderna beror på om förslaget om att införa primärvården i registret kommer att genomföras och om de båda förändringarna då kan ske . I sådana fall blir kostnaderna mindre. I annat fall uppstår kostnaderna för utvecklingsarbete och föreskriftsarbete till ett en- gångsbelopp om cirka 1–1,. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård (Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg) får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv, samt stärker patientens delaktighet i vården. Anslaget får även användas för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt.