sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Bidrag är ersättning som lämnas eller tas emot utan direkt mot- prestation. Bidrag kan vara statsbidrag och inomstatliga bidrag. Bidrag finansieras i stort sett alltid med anslagsmedel. En statlig myndighet får betala ut bidrag från ett anslag endast om det är förenligt med anslagets ändamål och de villkor som gäller för anslaget. Statsbidrag innebär att staten – via en statlig myndighet – betalar ut ett bidrag till en annan juridisk person, t.ex. en privaträttslig organisation eller verksamhet. En myndighet som tilldelats ett anslag har dispositionsrätt till anslaget, dvs. rätt att enligt gällande villkor och bestämmelser an- vända statens medel för de ändamål som anslaget avser och är skyldig att redovisa utgifter och inkomster mot anslaget. Bestämmelser om dispositionsrätt till anslag finns i anslagsförordningen. Den myndig- het som tar emot ett inomstatligt bidrag från en annan statlig myn- dighet har därmed inte dispositionsrätt till anslaget. Att en myndighet har dispositionsrätt till ett anslag innebär både rättigheter och skyldigheter. En myndighet är skyldig att redovisa hur den har använt anslaget och upprätta anslagsredovisning. Inom- statliga bidrag innebär att en statlig myndighet betalar ut bidrag till en annan statlig myndighet. Den myndighet som tar emot bidrag från en annan myndighet kommer därmed inte själv att belasta anslaget. Den utbetalande myn- digheten ska avräkna bidragsutbetalningen mot anslaget medan den mottagande myndigheten för upp bidraget som intäkt av inomstat- ligt bidrag. Det innebär i sin tur att vid en uppföljning av anslagsför- brukningen ser det ut som om verksamheten har utförts även om så inte är fallet. För att se att verksamheten verkligen har blivit genomförd krävs därför att den bidragsmottagande myndigheten redovisar hur bidrags- medlen har använts. Enligt bestämmelserna ska den utbetalande myndigheten upplysa mottagaren om de villkor som gäller för bidraget och bestämma en lämplig utbetalningsplan. Den myndighet som tar emot bidraget Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete måste följa de bestämmelser för hur bidraget får användas och hur det ska redovisas som den utbetalande myndigheten har bestämt. Om bidraget inte har använts eller om resterande medel inte har betalats tillbaka till den bidragsutbetalande myndigheten bokförs resterande medel som ett oförbrukat bidrag i balansräk- ningen hos den mottagande myndigheten. 24.7.2Inomstatliga bidragsmedel äskas inte i budgetunderlaget En myndighet som har verksamheter som finansieras med inomstat- liga bidrag som betalas ut av en annan statlig myndighet lämnar alltså inte själv något eget budgetunderlag med förslag till regeringen för finansiering av den bidragsfinansierade verksamheten. Det är den statliga myndighet som har dispositionsrätten till ett anslag eller en anslagspost, som lämnar förlaget till finansiering i budgetunderlaget. Den mottagande myndigheten lämnar inte något eget förslag till regeringen om behov av bidragsbelopp. I fråga om inomstatliga bidrag är alltså relationen mellan den utbetalande myndigheten och den mottagande myndigheten. 24.7.3Synpunkter på inomstatliga bidrag har flera utredningar inom verksamhetsområde32 lämnat förslag om att myndigheter som tar emot inomstatliga bidrag för att genomföra miljöpolitiken i stället ska ges dispositionsrätt till anslag/anslagspost. Skälen har huvudsak- ligen varit att renodla och effektivisera den finansiella styrningen och för att verksamheterna ska kunna genomföras mer långsiktigt och effektivt. Exempelvis bedömde i sitt slutbetän- kande33 2015 att den finansiella styrning med inomstatliga bidrag som regeringen tillämpar inom miljöpolitiken, medför att statliga medel 32SOU 2019:22, miljöövervakning – dess uppgift och organisation för en god miljö- förvaltning, betänkande av Utredningen om översyn av miljöövervakningen., SOU 2019:66, En utvecklad vattenförvaltning, betänkande av , SOU 2015:43, Vägar till ett effektivare miljöarbete, slutbetänkande av . 33SOU 2015:43, Vägar till ett effektivare miljöarbete, slutbetänkande av Miljömyndighets- utredningen. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete inte används effektivt och med god hushållning. Miljömyndighets- utredningen föreslog bl.a. att inomstatliga bidrag mellan t.ex. Natur- vårdsverket eller Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna i stället skulle tilldelas respektive länsstyrelse i form av direkta an- slag/anslagsposter. Med något enstaka undantag har länsstyrelserna i sina remissvar varit positiva till förslag om egen dispositionsrätt till anslagsmedel i stället för inomstatliga bidrag. I en granskning av länsstyrelserna har även pekat på att bidragsfinansiering gör det svårt för länsstyrelserna att planera verksamheten. Bidragsfinansieringen leder till för många visstids- anställningar och det blir svårt att styra olika verksamheter strate- giskt. Sena fördelningsbeslut leder till att länsstyrelserna har svårt att få igång verksamhet för de öronmärkta medlen.34 Regeringen, som instämde i analys, avsåg att arbeta vidare med flera åtgärder för att säkerställa en effektiv och hållbar verksamhet med goda planeringsförutsättningar hos länsstyrelserna. En ökad dispositionsrätt över sakanslag var en av dessa åtgärder.35 24.7.4Synpunkter på riktade statsbidrag Som framgår ovan betalar länsstyrelserna – efter ansökan – ut stats- bidrag till kommuner, ideella sammanslutningar m.fl. med medel som kommer från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. De närmare bestämmelser som reglerar statsbidragen framgår av för- ordningar och hur stora belopp som får användas för dessa framgår av Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev med regeringens villkor till respektive anslagspost. Statsbidrag innebär att staten – via en statlig myndighet – betalar ut ett bidrag till en annan juridisk person, t.ex. en privaträttslig organisation eller kommun. Kommuner och regioner finansieras till en mindre del av stats- bidrag från statsbudgeten. Statens bidrag till finansieringen av de kom- munala verksamheterna består av dels det generella statsbidraget, dels riktade statsbidrag. fanns 19 riktade statsbidrag till kommunsektorns verksamhet inom utgiftsområdet 20 Allmän 34Riksrevisionen 2019, Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna, RiR 2019:2. 2018/19:117, om regeringens styrning av länsstyrelserna. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete miljö- och naturvård. Sex av dessa statsbidrag finansierades av an- slaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Det var statsbidrag för kalkning, stöd till lokala vattenvårdsprojekt – LOVA, avancerad avloppsrening från läkemedel, arbete enligt vattenförvaltningsför- ordningen, åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljö- påverkan samt stöd till fiskevården. Se tabellen nedan. Precis som nämns ovan om ersättningarna ur landsbygdspro- grammet och havs- och fiskeriprogrammet är det frivilligt att söka ersättningarna även ur dessa statsbidrag. Tabell 24.2 Riktade statsbidrag 2019 inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, Även till org. Även till org. Även till org. Även till org. 36Naturvårdsverket betalar inte ut statsbidraget direkt till kommuner utan till länsstyrelser. 37Naturvårdsverket betalar inte ut statsbidraget direkt till kommuner utan till länsstyrelser. 38Naturvårdsverket betalar inte ut bidrag direkt till kommuner utan till länsstyrelser, som därefter kan fördelas vidare till kommuner. I årets kartläggning har sådana bidrag som först går till länsstyrelser och som därefter fördelas vidare till kommuner utelämnats. Därav utfall 0. 39Naturvårdsverket betalar inte ut bidrag direkt till kommuner utan till länsstyrelser, som därefter kan fördelas vidare till kommuner. I årets kartläggning har sådana bidrag som först går till länsstyrelser och som därefter fördelas vidare till kommuner utelämnats. Därav utfall 0. SOU 2020:83Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete (2004:660) om Även till org. Även till org. Även till org. Källa: Prop. 2019/20:1, utgiftsområde 25, bilaga. De riktade statsbidragen till kommunerna ger ett ekonomiskt till- skott . En del av kritiken handlar om den ökning av administration bidragen i allmänhet genererar, men 40Förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. 41År 2019 har bidrag endast utbetalats till kommunala bolag. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete kritiken handlar också om att de riktade bidragen skapar osäkra för- utsättningar för kommuner och regioner att planera sin verksamhet. Enligt Statskontoret anser många kommuner att utformningen av statsbidragen leder till reaktiva och kortsiktiga prioriteringar i kom- munerna som inte alltid stämmer överens med kommunernas behov och möjligheter. Kommunernas planering kan försvåras av att de i vissa fall upplever att det är oförutsägbart om eller när beslut om ett nytt statsbidrag kommer att fattas.42 Många, främst mindre kommuner, säger sig inte hinna planera för att uppfylla statsbidragens krav och missar därför hela eller delar av bidragen. De små kommunerna anser vidare att det finns flera nack- delar med att söka riktade statsbidrag. Kommunerna saknar ofta resurser att omvärldsbevaka och kan därför inte förbereda sig inför kommande bidrag på samma sätt som lite större kommuner. De har dessutom ofta mindre ekonomiska marginaler och vågar därför inte ta risker med att anställa personal som man inte har långsiktig finan- siering för. De har också svårare att rekrytera personal, varför det ofta tar för dem att anställa i samband med ett riktat stats- bidrag med ett sådant ändamål.43 Enligt SKR försämrar riktade statsbidrag kommuner och regio- ners möjligheter att effektivisera sin verksamhet och ekonomi, men menar att riktade statsbidrag är motiverade i vissa fall.44 Regeringen sade i budgetpropositionen att den ser allvarligt på att mindre kommuner och små enskilda huvudmän i vissa fall har svårare att ta del av de riktade bidragen, bl.a. på grund av den admi- nistration som är kopplad till dessa. Regeringen avsåg att se över möj- ligheten att minska antalet riktade statsbidrag samt möjligheterna att förenkla utformningen och minska administrationen inom de om- råden där det är lämpligt.45 De riktade statsbidragen har ökat i antal och omfattning och förekommer inom många verksamhetsområden, däribland miljöfrå- gorna. De problem som redovisas här ovan handlar om riktade stats- bidrag rent generellt. Men problembilden stämmer väl överens med den som representanter för kommuner har framfört till Miljömålsbered- 42Statskontoret 2016, Statens styrning av kommunerna, Rapport 2016:24. 43Statskontoret 2016, Statens styrning av kommunerna, Rapport 2016:24. 44SKR 2016, Färre och mer effektiva riktade statsbidrag till kommuner och landsting (Fi2016/01642/K). 2019/20:1. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete ningen om de statsbidrag som finansieras av bl.a. anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. 24.8Utgifter för havsmiljöarbete ingår i utgiftsområdet 20 Allmän miljö- och naturvård Utgifter för havsmiljöarbete ingår i utgiftsområdet 20 Allmän miljö- och naturvård.46 Av tabellen nedan framgår utgiftsramarna för respek- tive utgiftsområde . Vid en jämförelse av beloppen för respek- tive utgiftsområde framgår att Allmän natur- och miljövård är ett av de beloppsmässigt mindre utgiftsområdena på statsbudgetens ut- giftssida. hade 18 utgiftsområden högre rambelopp än utgifts- område 20 och utgiftsområdets andel av samtliga utgiftsområden var . Tabell 24.3 Utgiftsramarna för respektive utgiftsområde och regeringens förslag till utgiftsramar Beslut Belopp tkr* Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbeteSOU 2020:83 Beslut Belopp tkr* Kultur, medier, trossamfund 18Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd 1 062 385 804 1 165 822 520 Källa: *Statens budget enligt beslut (bet. 2019/20:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. ** Prop. 2021/1:1., utgiftsområden 1 –27. I regeringens förslag till budget i budgetpropositionen hade dock utgiftsområde 20:s andel av samtliga utgiftsområden ökat till . 24.9Samtliga anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 20 delas in i två områden, Miljöpolitik och Miljöforsk- ning. Området Miljöpolitik omfattas av de riksdagsbundna miljömålen. Myndigheter som finansieras inom området Miljöpolitik är Natur- vårdsverket, Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen samt . Ytterligare myndigheter som delvis finansieras från området är bl.a. SGU, länsstyrelserna, SGI, Lantmäteriet, Energimyn- Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete digheten, , Transportstyrelsen, MSB samt Strålsäkerhets- myndigheten. För en överblick av vad pengarna inom område Miljöpolitik fick användas till och till vilka belopp – se tabellen nedan. Havs- och vattenmyndigheten disponerade 2020 totalt på anslaget Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Det mot- svarade av utgiftsområdets totala rambelopp . Tabell 24.4 beslut om belopp och ändamål samt regeringens underindelning i anslagsposter för samtliga anslag inom område Miljöpolitik inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för Ändamål och kompletterande information Belopp, tkr och andel Dispositionsrätt till anslagspost, av utg. omr. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens – Ap.1, 588 944, utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. Anslaget får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, (3,) – Ap.1, 229 014 för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid – Ap.2, 35 000, Bidrag till ideella och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för inter- nationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. – Ap.3, 193 700, Miljöövervakning, Kompletterande information i BP 2020 I förordningen (2012:989) med instruktion för samt i förordningen (2011:619) med – Ap.5, 3 000, Bidrag till Swedish instruktion för Havs- och vattenmyndigheten anges att myndigheterna ska fördela medel för miljö- övervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering. – Ap.2, 5 000, 1:3 Åtgärder för värdefull natur Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, (8,) 2, 1 039 035, Kostnader för bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. skötsel av skyddade områden, art- användas till statsbidrag inom dessa områden. Anslaget får särskilt användas till utgifter bevarande, friluftsliv m.m. – för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, – för artbevarande och viltförvaltning, samt – Ap.2, 76 000, Åtgärder för – i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Kompletterande information i BP 2020 I förordningen (2003:598) finns bestämmelser om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt. I förordningen (2011:840) finns bestämmelser om Laponia. havsmiljöarbete offentligt i myndigheter Effektivare Anslagsnummer, anslagsnamn Ändamål och kompletterande information Belopp, tkr och andel Dispositionsrätt till anslagspost, av utg. omr. 1:4 Sanering o återställning av förorenade områden Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas, för att ta fram prioriteringsunderlag samt för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget får användas för efterbehandling av mark för bostads- byggande. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden. Kompletterande information i BP 2020 Bestämmelser om statsbidrag finns i förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande. Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . –Ap.1, 711 218, behandling av förorenade områden, –Ap.8, 30 000, Globalt kemikaliearbete, –Ap.3, 70 000, sanering och återställ – Ap.6, 60 000, sanering och återställ, – Ap.2, 3 000 Sanering – Ap.7, 30 000, Sanering och återställ, – Ap.4, 15 000, Sanering och återställ (0,) 1, 93 825, 1:6 Kemikalieinspektionen, F Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. (2,) – Ap.1, 275 692, användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet och . Anslaget får användas för utgifter för att täcka eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. havsmiljöarbete offentligt i myndigheter Ändamål och kompletterande information Belopp, tkr och andel Dispositionsrätt till anslagspost, av utg. omr. 1:7 Avgifter till internationella Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella – Ap.1, 18 102, miljö/klimatområdet, – Ap.4, 41 450, int. – Ap.5, 4 800, int. miljö/klimatomr. – Ap.6, 42 779, FN:s miljöprogram, 2, 500, Int. – Ap.7, 154 500, . Anslaget får användas till utgifter för klimatbonusen, dvs. bidrag till fysiska och juridiska – Ap.1, 1 760 000, personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Anslaget får även användas för utgifter som kvarstår för supermiljöbilspremien . Möjligheten att ansöka om bidrag för super- Kompletterande information i BP 2020 I förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar finns bestämmelser om stöd till Anslaget används för att främja en ökad försäljning och användning av nya bilar med en låg klimatpåverkan. Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () (2,) – Ap.1, 268 281, havsmiljöarbete offentligt i myndigheter Effektivare Anslagsnummer, anslagsnamn Ändamål och kompletterande information Belopp, tkr och andel Dispositionsrätt till anslagspost, av utg. omr. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning, och planer. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden samt även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. – Ap.2, 26 000, Klimatanpassning, – Ap.1, 15 500, Klimatanpassning, – Ap.5, 26 500, Klimatanpassning, 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. Kompletterande information i BP 2020 förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. havsmiljöförordningen (2010:1341) om förvaltning av kvaliteten på havsmiljön. förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården. rådets förordning (EG) nr 199/2008 av om insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken. förordningen (2015:400) om havsplanering. och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om den europeiska havs- och fiskerifonden. Villkor i Havs- och vattenmyndighetens RB Ap.1 förordningen (2018:495) om bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester förordningen (2018:496) om statligt stöd för att minska utsläpp av mikroplaster till vattenmiljön Ap.2 förordningen (2019:556) om statligt stöd för bättre vattenhushållning Ap.2 förordningen (2018:1939) om invasiva främmande arter –Ap.7, 30 000, Klimatanpassning 1 389 565 () – Ap.1, 170 000, Åtgärder för havs- och vattenmiljö - avloppsrening 3, 173 800, Åtgärder för havs- och vattenmiljö, del till lsty – Ap.4, 7 000, Åtgärder för havs- och vattenmiljö, tillsyn avlopp, del till lsty – Ap.2, 1 038 765, Åtgärder för havs- och vattenmiljö havsmiljöarbete offentligt i myndigheter Effektivare Ändamål och kompletterande information Belopp, tkr och andel Dispositionsrätt till anslagspost, av utg. omr. 1:12 Insatser för internationella Anslaget får användas för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som – Ap.1, 201 000, del till STEM, syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt – Ap.3, 1 500, handel med Detta genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande och mekanismen för ren – Ap.4, 50 000, , utveckling under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. I samma syfte får anslaget användas för – Ap.2, 2 500, del till RK utgifter för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete som syftar till att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6. Insatserna ska bidra till att minska växthusgasutsläpp i utvecklingsländer. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för bördefördelningsbeslutet samt för övervakning av internationell utsläppshandel. Anslaget får användas till finansiering av utgifter för den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av trans- aktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering av flygresor Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering får Anslaget får i huvudsak användas för utgifter för samarbete med länder av strategisk (0,) – Ap.1, 29 400, betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet, samt för utgifter för kärnsäkerhets- Anslaget får användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stödjer verksamhet inom Barents Euro-Arktiska Råd, – Ap.8, 11 000, Bilateralt samt inom Östersjöstaternas råd (). Anslaget får användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (NEFCO). Anslaget får användas för administration och samordning av kärnsäkerhetssam- arbetet med . havsmiljöarbete offentligt i myndigheter Effektivare Anslagsnummer, anslagsnamn Ändamål och kompletterande information Belopp, tkr och andel Dispositionsrätt till anslagspost, av utg. omr. 1:14 Skydd av värdefull natur 1:15 Havs- och vattenmyndigheten, F