sou · H9B318d2 · 2021-03-31 00:00:00 — Paragrafen ger aktieägare som inte får sina aktier inlösta och som inte får tillräcklig kompensation genom delningsvederlaget rätt till ytterligare ersättning (jfr artikel 160i.6). Övervägandena har redovi- sats i avsnitt 5.9.3. I 23 kap. 53 § finns en likalydande bestämmelse om aktieägares rätt vid en gränsöverskridande fusion. För en kommentar hänvisas till den paragrafen. 56 § En aktieägare som vill ha ersättning enligt 54 § eller 55 § får väcka talan mot det överlåtande bolaget. En sådan talan ska väckas för bolagsstämmans beslut att godkänna delningsplanen. Om talan inte väcks , är rätten till talan förlorad. Om en domstol bestämmer att en aktieägare i ett överlåtande bolag ska ha rätt till ytterligare ersättning enligt 54 § eller 55 §, gäller detta mot övertagande bolag. Paragrafen, som är ny, anger bl.a. vilken tidsfrist som en aktieägare som vill ha ersättning enligt 54 § eller 55 § har på sig för att väcka talan i saken (jfr artikel 160i.4 och 160i.6 i direktivet). Övervä- gandena har redovisats i avsnitt 5.9.2. I första stycket klargörs att en aktieägare ska vända sig mot det överlåtande bolaget med en talan om ytterligare ersättning enligt 54 § eller 55 §. Här föreskrivs också en talefrist. För det fall en aktieägare väcker talan sedan fristen har löpt ut, ska domstolen – efter invändning från motparten – avvisa käromålet. Vid en gränsöverskridande delning finns det inledningsvis endast aktieägare i ett överlåtande bolag, eftersom det eller de övertagande bolagen då ännu inte har bildats. Talan om ytterligare ersättning ska riktas mot detta överlåtande bolag. Vid en partiell delning övergår emellertid det överlåtande bolagets skyldigheter i detta avseende till att gälla även det övertagande bolaget. Vid en fullständig delning rik- tas talan mot det överlåtande bolaget, men effekten av ett beslut gäller det eller de bolag som är övertagande i delningsförfarandet eftersom det överlåtande bolagets förpliktelser genom delningen övergår till dessa bolag. I andra stycket klargörs att en domstols beslut om ytterligare er- sättning gäller inte endast gentemot det bolag som har varit part i processen, dvs. det överlåtande bolaget, utan även gentemot det eller de övertagande bolagen. Om det vid delningen av ett utländskt bolag bildas ett svenskt övertagande bolag och aktieägarna i det utländska bolaget vid delningen har väckt en sådan talan som avses i denna pa- ragraf, gäller därför det beslut som den utländska domstolen medde- lar även gentemot det svenska bolaget. 57 § Talan enligt 7 kap. 50 § mot ett bolagsstämmobeslut att god- känna en delningsplan, får inte föras enbart under åberopande av att det utbytesförhållande mellan aktier eller det inlösenbelopp som anges i delningsplanen inte är korrekt fastställt eller att de uppgifter som läm- nats om utbytesförhållandet mellan aktier eller om inlösenbeloppet inte uppfyllde de rättsliga kraven. Paragrafen är ny och föranledd av artikel 160h.5 i direktivet. Över- vägandena finns i avsnitt 5.16.12. Som utgångspunkt kan ett stämmobeslut om godkännande av en gränsöverskridande delning klandras vid tingsrätt enligt 7 kap. 50 §. Av förevarande paragraf följer att denna möjlighet i visst hänseende är begränsad. Talan får således inte väckas på enbart någon av de grunder som anges särskilt i paragrafen. För en utförligare kommen- tar om utrymmet att föra talan mot stämmobeslut trots innehållet i förevarande paragraf hänvisas till kommentaren till 23 kap. 56 § fjärde stycket. 58 § Talan om upphävande av ett bolagsstämmobeslut om godkän- nande av delningsplan ska i de fall som avses i 7 kap. 51 § andra stycket väckas från beslutet. Väcks inte talan , är rätten att föra talan förlorad. Om en allmän domstol genom dom eller beslut som har fått laga kraft har bifallit en talan om upphävande av ett stämmobeslut om att godkänna en delningsplan, ska delningen gå åter även om överlå- tande bolag har upplösts. För förpliktelser som har uppkommit ge- nom någon åtgärd på det övertagande bolagets vägnar efter det att överlåtande bolag har upplösts men innan domstolens avgörande har kungjorts i Post- och svarar överlåtande och över- tagande bolag solidariskt. I fråga om ett beslut att godkänna en delningsplan som avser en gränsöverskridande delning gäller, utöver vad som sägs i 7 kap. 51 § första stycket och i första stycket i denna paragraf, att talan inte får väckas efter det att eller domstol genom ett beslut som har fått laga kraft har lämnat tillstånd till verkställande av delningsplanen. Paragrafen, som har betecknats 30 §, har kompletterats med ett nytt tredje stycke. Paragrafens första två stycken, som inte har ändrats i sak men som blir tillämpliga även vid gränsöver- skridande delningar, motsvarar vad som gäller vid gränsöverskri- dande fusioner (jfr prop. 1992/93:196 s. 198 f.). Enligt huvudregeln för talan mot bolagsstämmobeslut ska sådan talan enligt 7 kap. 51 § väckas för beslu- tet. För talan som grundar sig på att beslutet utgör en nullitet gäller inte någon sådan begränsning. Såsom framgår av andra stycket i fö- revarande paragraf kan dock en talan mot ett beslut som avser god- kännande av delningsplan inte väckas senare än från be- slutet. Det nya tredje stycket innefattar en ytterligare inskränkning i rät- ten att väcka talan mot ett bolagsstämmobeslut om att godkänna en delningsplan för en gränsöverskridande delning. Beslutet får sålunda inte klandras efter det att eller domstol genom ett be- slut som har fått laga kraft har lämnat tillstånd till verkställande av delningsplanen. Särskilda bestämmelser vid delning genom separation 59 § Vid en gränsöverskridande delning genom separation ska föl- jande bestämmelser i detta kapitel inte tillämpas: –34 § första stycket 2, 3, 6, 8, 14 och 15 om innehållet i delnings- planen, –35–37 §§ om styrelseredogörelse, och –55–58 §§ om aktieägares rätt till inlösen och ytterligare ersättning. Vidare får revisorernas granskning och yttranden begränsas till de omständigheter som anges i 13 § andra stycket. Paragrafen, som är ny, tillhandahåller ett förenklat förfarande för delning genom separation (jfr artikel 160s i direktivet). Övervä- gandena har redovisats i avsnitt 5.17.3. Såsom framgår av första stycket ska vissa bestämmelser i 24 kap. aktiebolagslagen inte tillämpas vid delning genom separation. Regleringen sammanhänger med det förhållandet att en delning genom separation i praktiken inte berör det överlåtande bolagets aktieägare; de förblir aktieägare i det överlåtande bolaget och värdet av dessa kommer inte att påverkas av delningen. Som en följd av detta behöver en del formaliteter, inriktade på aktieägarnas rättig- heter, inte iakttas. Delningsplanen behöver således inte innehålla uppgifter om utbytesförhållanden mellan aktier och förekommande värdepapper och eventuellt utjämningsvederlag. I planen behöver inte heller anges villkor som ska gälla för tilldelning av aktier i överlåtande eller övertagande bolag eller från vilken tidpunkt och på vilka villkor aktier och förekommande värdepapper medför rätt till utdelning. Inte heller behöver det lämnas uppgift om vilka rättigheter i övertagande bolag som ska tillkomma innehavare av särskilda rättigheter i det överlåtande bolaget, om tilldelningen till det överlåtande bolaget av aktier och värdepapper i övertagande bolag eller om de kriterier som ligger till grund för en sådan tilldelning eller närmare uppgifter om erbjudandet om inlösenbelopp till aktieägare i det överlåtande bolaget (34 §). Det behöver över huvud taget inte upprättas någon styrelseredogörelse (35 §). Vidare blir bestäm- melserna om aktieägares rätt till inlösen och rätt att påkalla ytter- ligare ersättning av naturliga skäl inte tillämpliga (55–58 §§). Av andra stycket framgår att revisorsgranskningen kan begränsas till de särskilda förhållanden som anges i 13 § andra stycket. Särskilda bestämmelser om tillhandahållande av förslag till beslut m.m. i vissa publika aktiebolag 60 § Utöver det som anges i 18 och 41 §§ gäller att i ett publikt ak- tiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, delningsplanen med bifogade handlingar ska hållas till- gänglig för aktieägarna på bolagets webbplats. Handlingarna ska hållas tillgängliga under minst en månad eller, i fall som avses i 41 §, före den bolagsstämma där frågan om godkännande av planen ska behandlas och dagen för stämman. Paragrafen, som har betecknats 31 §, motsvarar vad som gäller för gränsöverskridande fusioner av aktiebolag i 23 kap. 57 § i förslaget. Ändringen innebär att de i paragrafen angivna hand- lingarna vid en gränsöverskridande delning måste tillhandahållas (jfr 41 §). Vad en gränsöverskridande ombildning innebär 1 § Ett svenskt aktiebolag får ombildas till en motsvarande juridisk person som omfattas av lagstiftningen i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet än (gränsöverskridande om- bildning). En gränsöverskridande ombildning sker genom att ett aktiebolag, utan att upplösas överför sitt registrerade säte till en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och ombildas till ett bolag som omfattas av lagstiftningen i den staten. Paragrafen, som går tillbaka på artiklarna 86a.1 och 86b i ändrings- direktivet, definierar vad en gränsöverskridande ombildning är. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3. Av första stycket framgår att ett svenskt aktiebolag får ombildas till en motsvarande juridisk person i en annan stat inom EES och att ett sådant förfarande utgör en s.k. gränsöverskridande ombildning. Med svenskt aktiebolag avses ett aktiebolag som har bildats och re- gistrerats enligt svensk lag (inbegripet ett aktiebolag som tillkommit genom en gränsöverskridande ombildning). Med ”motsvarande juri- disk person” avses de bolagsformer som räknas upp i bilaga II till direktiv.2 Kravet på att det ska röra sig om en i utlandet motsvarande juridisk person betyder inte att ett aktiebolags möjlig- het att genomföra en gränsöverskridande ombildning begränsar sig till den egna bolagskategorin. Ett svenskt publikt aktiebolag kan 2Europaparlamentets och Rådets direktiv (EU) 2017/1132 av om vissa aspek- ter av bolagsrätt. alltså ombildas också till en utländsk motsvarighet till ett privat ak- tiebolag. Av andra stycket framgår hur en gränsöverskridande ombildning genomförs och vad den innebär i övergripande bemärkelse. Ett ak- tiebolag som ombildas till en motsvarande juridisk person i en annan medlemsstat ska inte vare sig upplösas, avvecklas eller träda i likvi- dation. En gränsöverskridande ombildning innebär i stället att bola- get – utan att förlora sin status och sin identitet som juridisk person –ombildas från den rättsliga form under vilket det är registrerat (ak- tiebolag) till en motsvarande rättslig form i den andra staten (vad som i den andra staten, ”destinationsmedlemsstaten”, utgör ett ak- tiebolag). Av den svenska lagen följer ingen skyldighet för bolaget att flytta sitt huvudkontor eller sin verksamhet till den andar staten, utan det är tillräckligt att bolagets registrerade säte överförs till desti- nationsmedlemsstaten. Däremot kan lagstiftningen i destinations- medlemsstaten ställa krav på att också huvudkontoret eller verk- samheten flyttas till den staten. Det aktiebolag som ska ombildas kommer efter ombildningen att leva vidare i form av ett utländskt bolag av det slag som räknas upp i bilaga II till direktiv och det kommer att följa den aktiebo- lagsrättsliga lagstiftningen i destinationsmedlemsstaten. Vid en gränsöverskridande ombildning av ett svenskt aktiebolag måste både svensk och utländsk lagstiftning beaktas. Själva ombild- ningen ska ske enligt bestämmelserna i 24 a kap. Men för att ombild- ningen ska kunna registreras i destinationsmedlemsstaten fordras också att bolaget efter ombildningen uppfyller de aktiebolagsrätts- liga krav som uppställs i den staten, t.ex. vad gäller bolagsordning och kapitalkrav. Särskilda begränsningar i rätten att genomföra en gränsöverskridande ombildning 2 § Ett aktiebolag får inte genomföra en gränsöverskridande ombild- ning, om det är 3.i likvidation på grund av beslut enligt 25 kap. 11, 12 eller 17 §, 4.i likvidation på annan grund och skifte av bolagets tillgångar har påbörjats. Ett aktiebolag får inte heller genomföra en gränsöverskridande om- bildning, om ombildningen genomförs för ett kriminellt eller annars otillbörligt ändamål eller på annat sätt syftar till att kringgå svensk rätt eller unionsrätt. Paragrafen slår fast de rättsliga begränsningar som gäller för ett svenskt bolag ska kunna genomföra en gränsöverskridande ombild- ning. Första stycket går tillbaka på artikel 86a.3 och 86a.4 a och b i ändringsdirektivet. Utredningens överväganden i denna del finns i avsnitt 6.3.4. Andra stycket går tillbaka på artikel 86m.8 i ändrings- direktivet. Motiven till andra stycket har redovisats i avsnitt 6.10.4. Paragrafen har sin motsvarighet i regelverket för gränsöverskridande fusioner i 23 kap. 36 b §, även 23 kap. 4 §. Av första stycket framgår att bolag som är i konkurs, under före- tagsrekonstruktion eller i likvidation på grund av beslut om s.k. tvångslikvidation enligt 25 kap. 11, 12 och 17 §§ inte får bli föremål för en gränsöverskridande ombildning. Detsamma gäller bolag som är i likvidation på annan grund och där skifte av bolagets tillgångar har påbörjats. Frågan om när en omständighet av detta slag får bety- delse för förfarandet behandlas, såvitt gäller gränsöverskridande fu- sioner, i författningskommentaren till 23 kap. 36 b §. Motsvarande är avsett att gälla vid gränsöverskridande ombildningar. Om ett aktiebolag som ska ombildas till en utländsk juridisk per- son försätts i konkurs, likvidation etc. först efter det att Bolags- verket har utfärdat ett ombildningsintyg (jfr 27 §), ska betydelsen av detta bedömas enligt destinationsmedlemsstatens nationella regle- ring av förutsättningarna för registrering av ombildningen. Frågan om vad som gäller om en utländsk juridisk person, som ska ombildas till ett svenskt aktiebolag, försätts i konkurs (eller motsva- rande) först efter det att den utländska behöriga myndigheten har ut- färdat ett ombildningsintyg behandlas i författningskommentaren till Det som sägs i första stycket kompletteras av en bestämmelse i andra stycket om att ett aktiebolag inte heller får genomföra en gräns- överskridande ombildning, om ombildningen genomförs för ett kri- minellt eller annars otillbörligt ändamål eller på annat sätt syftar till att kringgå svensk rätt eller unionsrätt. Beträffande den närmare inne- börden av den bestämmelsen, se författningskommentaren till 22 §. 3 § Innehavare av teckningsoptioner, konvertibler eller andra värde- papper med särskilda rättigheter i det bolag som ska ombildas ska ha minst motsvarande rättigheter i det ombildade bolaget. Detta gäller dock inte om innehavarna enligt ombildningsplanen har rätt att få sina värdepapper inlösta av bolaget. Paragrafen är ny och reglerar vissa särskilda rättighetshavares ställ- ning i bolaget vid en ombildning. Paragrafen går inte till- baka på ändringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.15.1. Med ”särskilda rättigheter” avses främst konverterings- eller op- tionsrätter till nya aktier i bolaget. Begreppet omfattar emellertid också andra till skuldebrev hörande rättigheter, vinstandels- eller ka- pitalandelsrätter, rätt till styrelserepresentation eller rätt att utse re- visor i bolaget. Innehavare av värdepapper med sådana särskilda rät- tigheter får kräva att de tillerkänns motsvarande slag av rättigheter i bolaget efter ombildning som de har haft i bolaget före ombild- ningen och att dessa rättigheter proportionellt sett har samma värde som tidigare rättigheter. Det bolag som ska ombildas ska alltså reglera följderna av den förestående ombildningen på ett sätt som är godtagbart för innehavarna av värdepapper med särskilda rättigheter i bolaget. Vad detta innebär i det enskilda fallet ska bolagets styrelse lämna uppgift om i ombildningsplanen (jfr 5 § första stycket 4). Paragrafen behöver inte tillämpas om innehavarna av värdepappe- ren har rätt att få dessa inlösta av bolaget. Om frågan inte regleras i villkoren i värdepapperen, är det bolaget som väljer om en sådan rätt till inlösen ska erbjudas eller vilka andra åtgärder som ska vidtas för de särskilda rättighetshavarna inför en gränsöverskridande ombild- ning. Det ska understrykas att en sådan inlösen av värdepapper med särskilda rättigheter inte motsvarar den möjlighet för aktieägare att få sina aktier inlösta vid ett gränsöverskridande förfarande som följer av 34 §. Om innehavarna av värdepapperen inte är nöjda med de motsva- rande rättigheter eller andra åtgärder som bolaget har erbjudit dem, återstår i sista hand att låta frågan prövas av allmän domstol i vanligt tvistemål. När bolaget har ombildats och fått sitt registrerade säte utomlands, kan dock en sådan talan inte längre väckas vid svensk domstol. 4 § Styrelsen i det bolag som ska ombildas ska upprätta en plan för ombildningen. Styrelsen ska underteckna ombildningsplanen. Enligt paragrafen ska styrelsen i det aktiebolag som ska ombildas upprätta en ombildningsplan. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.2. Paragrafen går tillbaka på artikel 86d i ändringsdirektivet. En ombildningsplan ska undertecknas av styrelsen och innehålla de uppgifter som anges i 5 §. För en ytterligare kommentar hänvisas till författningskommentaren till den paragrafen. 5 § Ombildningsplanen ska innehålla uppgifter om 1.form, företagsnamn och säte för det bolag som ska ombildas, 2.form, företagsnamn och säte för bolaget efter ombildning, 3.den föreslagna tidsplanen för ombildningen, 4.vilka rättigheter i bolaget efter ombildning som ska tillkomma in- nehavare av särskilda rättigheter i aktiebolaget eller vilka åtgärder som iövrigt ska vidtas till förmån för de nämnda innehavarna, 5.arvode och annan särskild förmån som ska lämnas till en styrel- seledamot eller den verkställande direktören, 6.eventuella stimulansåtgärder som bolaget varit föremål för eller subventioner som bolaget har mottagit , 7.den rätt till inlösen som aktieägare har enligt 35 § med uppgift om inlösenbelopp och om den elektroniska adress som inlösenanmälan ska skickas till, 8.ombildningens sannolika följder för sysselsättningen. I förekommande fall ska ombildningsplanen också innehålla uppgif- ter om 1.de säkerheter som bolagets borgenärer erbjuds, 2.hur arbetstagarna deltar i den process genom vilken formerna för arbetstagarnas medverkan i det ombildade bolaget beslutas. Till ombildningsplanen ska, i förekommande fall, fogas den hand- ling som utgör stiftelseurkund för det ombildade bolaget samt bolags- ordningen för det ombildade bolaget. I paragrafen, som går tillbaka på artikel 86d i ändringsdirektivet, anges vilka uppgifter som en ombildningsplan ska innehålla. Över- vägandena finns i avsnitt 6.4.2. I första stycket anges de uppgifter som en ombildningsplan alltid ska innehålla. Planen ska innehålla uppgift både om bolagets form, företags- namn och säte före ombildningen och om bolagets form, företags- namn och säte efter ombildningen (punkterna 1 och 2). Det är i båda fall bolagets registrerade säte som avses. Uppgifter ska också lämnas om styrelsens tidsplan för ombild- ningen (punkten 3). De uppgifter som härvid lämnas är inte bindande för bolaget och har inte heller någon betydelse för den myndig- hetskontroll som förfarandet innefattar. Tidsplanen bör emellertid på ett pedagogiskt sätt åskådliggöra den övergripande planering som styrelsen ser framför sig när det gäller genomförandet av de olika momenten i förfarandet och en uppskattning av när dessa moment väntas infalla. Av planen ska framgå vilka rättigheter som innehavare av särskilda rättigheter i bolaget ska ha i bolaget efter ombildning (punkten 4). Med ”särskilda rättigheter” avses bl.a. konverterings- eller options- rätt till nya aktier i bolaget. För en närmare kommentar om särskilda rättighetshavares ställning inför en gränsöverskridande ombildning hänvisas till författningskommentaren till 3 §. Den uppgift som ska lämnas om arvode och annan särskild för- mån som ska lämnas till en styrelseledamot eller verkställande direk- tör (punkten 5) omfattar all betalning och alla förmåner i övrigt som utgår till dessa med anledning av ombildningsförfarandet. Om bolaget har varit föremål för någon stimulansåtgärd eller har mottagit subventioner , ska uppgift om denna eller dessa lämnas i planen (punkten 6). Den bakomliggande direktivbestämmelsen preciserar inte vad som avses med ”stimulans- åtgärder” respektive ”subventioner”. En rimlig tolkning är emeller- tid att allmänna penningpolitiska stimulansåtgärder och sådana ge- nerella stödåtgärder som omfattar eller i vart fall står öppna för alla företag faller utanför begreppen. Däremot torde sådant stöd som har lämnats på grund av de särskilda förhållandena i bolaget eller den speciella karaktären av bolagets verksamhet falla in under bestämmel- sen. Det innebär att allmänna subventioner till företag som anställer nyanlända inte omfattas, medan motsatsen gäller för subventioner till glesbygdsföretag eller företag som bedriver kulturverksamhet. Det är tillräckligt att bolaget i planen anger om stimulansåtgärder eller sub- ventioner har förekommit eller ej . Ett ja- kande svar bör emellertid förenas med en summarisk beskrivning av stödets karaktär och omfattning. Ombildningsplanen ska även innehålla närmare uppgifter om ak- tieägarnas lagstadgade rätt att få sina aktier inlösta (punkten 7; jfr 34 §). För att kunna göra gällande denna rätt måste aktieägaren dels på stämman ha röstat emot ett godkännande av ombildningspla- nen, dels anmäla till bolaget att han eller hon vill ut- nyttja sin inlösenrätt. I ombildningsplanen ska bolaget ange dels vil- ket inlösenbelopp som erbjuds aktieägarna, dels beskriva förutsätt- ningarna för att utnyttja denna rätt och ange vilken elektronisk adress som anmälan ska skickas till. Sättet för anmälan har inte tek- nikbundits närmare. Lagen medger därmed olika sådana alternativ, däribland att bolaget anger en e-postadress eller tillhandahåller en anmälningsmöjlighet på sin webbsida. I planen ska bolaget även lämna uppgift om när anmälan ska ha inkommit till bolaget för att aktieägaren inte ska gå miste om sin rätt till inlösen. Det sagda inne- bär sammanfattningsvis att ombildningsplanen ska innehålla en in- dividualiserad beskrivning av de omständigheter som gäller för rät- ten till inlösen enligt 34 §. Planen ska även innehålla en beskrivning av den gränsöverskridande ombildningens sannolika följder för sysselsättningen (punkten 8). Bestämmelsen får framför allt betydelse när ombildningen utgör ett led i en omstrukturering av bolagets verksamhet. De uppgifter som då ska lämnas enligt denna punkt avser då de effekter som denna omstrukturering får för bolagets geografiska verksamhetsplatser och vad det i sin tur kan medföra för konsekvenser för sysselsättningen. Som exempel på faktiska konsekvenser kan nämnas nedläggning eller förflyttning av fabriker eller andra verksamhetsställen. Vidare ska ombildningsplanen enligt andra stycket, i förekom- mande fall, innehålla vissa ytterligare uppgifter. Om bolaget erbjuder säkerheter till sina borgenärer, ska uppgift lämnas om dessa (punkten 1). Bestämmelsen anknyter till det all- männa borgenärsskyddet vid en gränsöverskridande ombildning. Detta innebär bl.a. att bolaget ska underrätta sina kända borgenärer om beslutet att godkänna ombildningsplanen (jfr 19 §). När bolaget har ansökt om tillstånd att verkställa ombildningsplanen, ska Bolags- verket kalla borgenärerna (jfr 23 §) och dessa ska då ha möjlighet att motsätta sig att sådant tillstånd lämnas. Om så sker, ska verket över- lämna ansökan till tingsrätten (jfr 24 §).