sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — I våra hearings har lärare även beskrivit andra skäl till att välja bort läromedlet, såsom att undervisningen blir mer varierad om läroboken eller det digitala läromedlet kompletteras med andra verktyg och material. Se vidare 4.3.4. Enligt forskningsstudier inom ARK&APP påverkas antalet under- visningsmaterial av arbetssättet. Ett av de arbetssätt som beskrivs är helklassundervisning och studien visar att det då används relativt få kunskapskällor. Helklassundervisningen framstår därmed som mindre komplex än andra arbetssätt. Det förefaller främst vara när elever arbetar individuellt eller i grupp som antalet läromedel och andra 73Skolinspektionen (2011). 74Blikstad-Balas (2014). 75Gilje med flera (2016). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Forskarna påpekar att arbete med många undervisningsmaterial är både kognitivt och socialt utmanande för eleverna men de framhåller också att mångfalden av källor kan väcka elevernas engagemang.76 På regeringens uppdrag undersökte 2018 hur lärare i grund- och gymnasieskolan använder kurs- och ämnesplanernas olika delar när de planerar och genomför sin undervisning. I reger- ingsredovisningen konstaterar att en majoritet av lärarna anser att kurs- och ämnesplanerna har stor betydelse för deras pla- nering och genomförande av undervisningen. Det finns emellertid, enligt , även lärare som beskriver att de i större utsträck- ning använder läromedel som utgångspunkt för planering och genom- förande. I enkäten finns det exempel på lärare som inte längre själva aktivt tar del av kurs- eller ämnesplanerna utan i stället förlitar sig på att läromedlet stämmer överens med kurs- eller ämnesplanen.77 beskriver i sin rapport till regeringen att de flesta lärare på olika sätt ändå förvissar sig om att det läromedel de använder överensstämmer med aktuella kurs- eller ämnesplaner. Det finns varia- tioner i hur detta görs: En del av de som uppger att de använder läroböcker har konstaterat att det står att den utgår från Lgr 11 medan andra har gått igenom flera olika läromedel och själv eller tillsammans med kollegor aktivt försäkrat sig om att läromedlet på ett bra sätt tar upp det kursplanen föreskriver.78 Ett problem som bland annat Skolinspektionen har noterat med att vissa lärare förlitar sig på läromedel i stället för att själva säkerställa att deras undervisning överensstämmer med kurs- och ämnesplaner, är att regeringen eller kan besluta om ändringar i kurs- och ämnesplanerna. Läromedelsproducenter strävar vanligen efter att uppdatera läromedel i takt med dessa förändringar men läromed- lets aktualitet kan inte alltid garanteras. I synnerhet kan detta bli ett problem om skolor inte byter ut läroböcker i samband med revider- ingar av kurs- eller ämnesplaner79 som påverkar innehållet i läromedlen. Skolinspektionen har uppmärksammat denna utmaning i sina granskningar. Av Skolinspektionens tidigare nämnda granskning om 76Gilje med flera (2016). ARK&APP utgår från studier som genomförts i årskurs 5 och 7 samt gymnasieskolan. 77Skolverket (2018a). 78Skolverket (2018a), s. 30. 79När vi i detta betänkande skriver kurs- eller ämnesplaner avses även gymnasiesärskolans ämnesområdesplaner. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar läromedel i kemi framgår att de använda läromedlen på nästan hälften av grundskolorna som ingick i granskningen inte täckte väsentliga delar av ämnet.80 I en granskning av matematikundervisningen i års- kurs 4–6 konstaterar Skolinspektionen att det ofta saknas delar av kursplanens syfte och centrala innehåll i lärarnas planering av mate- matikundervisningen. Det vanligaste var vid granskningens genom- förande att det var programmering som saknades. Skolinspektionen anger att en anledning till detta är att vissa grundskolor i stor ut- sträckning utgår från läromedel som är producerade då programmering blev en del av det centrala innehållet i kursplan i matematik. Läromedlen behandlar därmed inte program- mering.81 Om lärare enbart planerar undervisningen utifrån det som tas upp i läromedlet kan det alltså leda till att elever inte får den undervisning de har rätt till. Skolinspektionen noterar dock, i ovan nämnda gransk- ning av matematikundervisning, att lärare på de flesta grundskolor där planeringen utgår från läromedel kontrollerar att läromedlen överensstämmer med kursplanen. Mer om lärares val och värdering av läromedel i kapitel 6. Det finns enligt vad vid funnit i sin doktorsavhandling , tecken på förändringar när det gäller på vilket sätt läroboken används i undervisningen i gym- nasieskolan. Bruket har allt mer begränsats till att läroboken används endast som informationskälla eller som referens.82 Läroboken eller det digitala läromedlet fungerar alltså numera ofta snarare som referenslitteratur för elever och lärare än som något elever arbetar med under lektionerna. Det finns emellertid, som vi beskriver nedan, väsentliga skillnader mellan ämnen i detta avseende. Att läromedel ibland främst används som referenslitteratur får konsekvenser för vilken roll som läromedlen spelar i undervisningen. 80Skolinspektionen (2011). 81Skolinspektionen (2020a). 82Widholm (2020). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Bland annat verkar lärare i allt lägre grad gå igenom texterna83 i läro- boken tillsammans med eleverna. Eleverna får i stället arbeta med dem på egen hand och läromedlen betraktas därmed som en resurs inför prov eller andra utvärderingstillfällen. I Widholms studie av religionsundervisning i gymnasieskolan förekommer det bara att läroboken används under en lärarledd genomgång.84 Även i lärarledda samtal med elever är det, enligt Widholms under- sökning, mycket ovanligt att läroböcker används. Främst verkar läro- medel, såsom de definieras i detta betänkande, användas när eleverna ska arbeta självständigt eller i grupp. I Widholms studie anvisade lärarna eleverna till specifika material och texter ungefär lika ofta som de överlät till eleverna att välja själva vilka material de skulle an- vända. När lärarna hänvisade till ett specifikt material var det oftast till läroboken. Det förefaller alltså som om elever i religionskunskap inom gymnasieskolan främst använder läromedel som en informa- tionskälla när de ska arbeta med olika uppgifter.85 Denna bild överensstämmer med hur lärare i våra hearings be- skrivit att de använder läromedel i andra samhällsvetenskapliga ämnen i senare årskurser och i gymnasieskolan. Utredningen har inte kunnat bekräfta om det finns skillnader mellan skolformer när det gäller i hur hög grad elever förväntas arbeta självständigt med läromedlet. Det förefaller dock sannolikt att lärare i lägre årskurser i större utsträckning stöttar eleverna i arbetet med exempelvis läro- medlets texter. Vikten av samtal om texter i skolan har framhållits bland annat av och Skolinspektionen. Elever behöver under lärares led- ning samtala om olika texters innehåll för att fördjupa sin förståelse och lära sig strategier för läsning och läsförståelse.86 , professor vid , menar i en studie att eleverna uppfattar läroböcker som irrelevanta och svårlästa. Hon konstaterar att eleverna därför gärna använder andra undervisningsmaterial när de har möjlighet till det.87 Det faktum att vissa elever uppfattar texterna i läroböckerna 83Ordet ”text” används här i vidgad betydelse och kan inkludera såväl exempelvis filmer som bilder. 84Widholm (2020). 86Skolinspektionen (2016) och (2016a). 87Blikstad-Balas (2014). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar som svåra kan hänga samman med det som konstaterats ovan, att lärare i allt lägre grad arbetar med läromedelstexterna i undervisningen. Läromedel används i varierande grad och på skiftande sätt i olika ämnen De så kallade hybridpraktikerna, som beskrivits ovan, ser olika ut i olika ämnen. Resurser kombineras på varierande sätt och läroboken dominerar i olika stor utsträckning. Flera forskare konstaterar att hur och i vilken utsträckning läroboken används är starkt beroende av ämne.88 I en norsk intervjustudie har exempelvis gymnasielärare i historia påpekat att läroboken spelar en väsentlig roll eftersom ämnets innehåll är så omfattande. Lärarna beskriver att de erbjuder elever olika tilläggsmaterial bland annat för att de ska få möjlighet att träna på källkritik, men detta är tidskrävande och läroboken har därför en dominerande position.89 Både forskare och skolmyndigheter har uppmärksammat att läro- medel används i stor omfattning inom ämnet matematik.90 I en stat- lig utredning beskrivs hur läraren inom matematikunder- visningen ibland ”reducerats till lots genom läroboken”.91 Det som i synnerhet kritiserats är att elever får ägna lektionerna i matematik åt att enskilt lösa lärobokens uppgifter i stället för att kommunicera med varandra. Många forskare menar att det är väsentligt för ut- vecklingen av matematikkunskaperna att eleverna på olika sätt får ta del av varandras matematiska resonemang och verbalisera sina egna.92 konstaterar i en rapport om internationella kunskapsmätningar att fler lärare i den svenska skolan än i andra länder använder läroböcker under matematiklektionerna.93 I en kva- litetsgranskning av matematikundervisningen i beskriver Skolinspektionen att elevernas arbete med läroboks- uppgifter är omfattande. Detta, menar Skolinspektionen, är proble- matiskt, eftersom läroböckerna är inriktade på att eleverna främst 88Se exempelvis (2005) och Sikorová. (2011). 89Justvik (2014). 90Se till exempel Heikka (2015), med flera (2014), Koljonen (2020), Skolinspektionen (2009 och 2018) och (2006b). 91SOU 2004:97, s. 58. 92Se till exempel (2009) och (2015). 93Skolverket (2014). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar ska räkna utifrån lösta exempel, och sällan ger eleverna möjlighet att utveckla sin kompetens i problemlösning samt sin förmåga att använda logiska resonemang och sätta in matematiska problem i sammanhang.94 Även i slutrapporten från ovan nämnda forskningsprojekt utmärker sig matematikämnet genom mer an- vändning av läromedel än de övriga undersökta ämnena. Enligt forskarna inom ARK&APP används tryckta läromedel och skriv- böcker under en stor del av undervisningen i matematik, både i och i gymnasieskolan. Även genom den höga graden av monologisk helklassundervisning skiljer sig matematikämnet från de övriga ämnena, enligt slutrapporten.95 I Skolinspektionens granskning av matematikundervisningen i årskurs 4–6 har interaktionen i klassrummet särskilt undersökts. Granskningen visar att interaktion nu är ett ofta återkommande inslag i matematikundervisningen men att mate- matikämnet fortfarande riskerar att vara ett ”tyst” ämne för ett stort antal elever. I 27 av de 30 grundskolor som ingår i granskningen har Skolinspektionen bedömt att kvaliteten på interaktionen behöver förbättras. Skolinspektionen noterar exempelvis att det finns lärare som prioriterar tyst enskilt arbete utifrån läroboken framför interaktion med argumentet att eleverna i klassen kunskapsmässigt befinner sig på så olika nivåer i matematik.96 Matematikutvecklare lyfter i sin licentiatavhandling fram att eleverna genom matematikundervisningen inte ges möjlighet att bearbeta matematiska förmågor i tillräcklig utsträck- ning. Ett av skälen till detta är, enligt Heikka, att individuellt arbete i läroboken dominerar. Det förefaller inte vara läromedlet i sig som är problemet utan snarare lärarens val i relation till materialet. Heikka har exempelvis noterat att lärare prioriterar bort avsnitt i lärobokens kapitel som är avsedda för diskussion och samarbete elever emellan.97 I ARK&APP noteras att läroboken också i naturvetenskapliga ämnen verkar ha en särskilt viktig roll såväl i som i gymnasieskolan. Forskarna konstaterar att läroboken, tillsammans med uppgifter som lärare själva konstruerat och delat ut i pappers- form, ofta verkar ha en strukturerande funktion i de naturvetenskap- liga ämnena. Det förefaller vara särskilt viktigt att skapa struktur 94Skolinspektionen (2009). 95Gilje med flera (2016). 96Skolinspektionen (2020a). 97Heikka (2015). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar genom lärobok eller uppgifter när eleverna arbetar med utforskande metoder, vilket är relativt vanligt i de naturvetenskapliga ämnena.98 Ett ämne där lärobokens dominans verkar ha minskat är engelska. I forskningsöversikt fastställs att engelska är ett av de ämnen där läromedel används mest. Engelsklärarna tycks, enligt , grunda en stor del av undervisningen på en enda lärobok.99 forskning visar att läroboken i engelska i relativt liten grad intar en dominerande roll.100 En orsak till denna utveckling kan vara det rika utbudet av material på engelska som erbjuds genom digitala kunskapskällor. I engelska verkar det också finnas en stor skillnad i läromedelsanvändande mellan lärare i och gymnasieskolan. Bland lärare som undervisar i engelska på mellan- och högstadiet dominerar läroboken medan färre än av lärarna som undervisar i engelska inom gymnasieskolan primärt använder läroboken, enligt ARK&APP.101 Lärare i engelska, inom både , gymnasieskolan och vuxenutbildningen, som deltagit i utredningens hearings framhåller också att de ofta använder andra undervisningsmaterial än läromedel. Lärarna beskriver att detta val delvis grundar sig i att det i hög utsträckning, främst genom digitala kunskapskällor, finns tillgång till mycket autentiskt material som kan väcka elevernas intresse och engagemang. Lärarhandledningar är vanligen nära knutna till läromedel. Represen- tanter från läromedelsbranschen har framhållit för utredningen att läromedel alltid bör kompletteras med lärarhandledningar. Utred- ningens genomgång av litteratur och våra samtal med lärare och rek- torer indikerar att inställningarna till lärarhandledningar är diverge- rande bland lärare. Många lärare har i utredningens hearings betonat att lärarhand- ledningar kan utgöra en värdefull resurs när de planerar, genomför och utvärderar sin undervisning. I lärarhandledningen kan också kopp- lingen mellan kurs- eller ämnesplanerna och undervisningens inne- håll synliggöras. Dessutom kan lärarhandledningen vara ett adekvat 98Gilje med flera (2016). 99Englund (2006). 100Gilje med flera (2016). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar stöd för lärare när de anpassar innehåll, arbetsmetoder och material för att möta elevers olika förutsättningar och behov. Majoriteten av lärarna inom det norska forskningsprojektet menar att lärarhandledningar är viktiga när de planerar undervisningen. Det framgår också av slutrapporten att fler lärare i än i gymnasieskolan anser att lärarhandledningar är väsentliga verktyg.102 Flera studier har emellertid visat att svenska lärare i relativt låg grad använder lärarhandledningar och lärarhandledningen riskerar därmed att vara en resurs som inte nyttjas. Forskare vid konstaterar exempelvis i en studie att matematiklärare i betydligt lägre grad använder lärarhandledningar än matematiklärarna i Finland.103 Lektor , menar i en studie att lärarhandledningen ofta inte ses som en prio- riterad resurs i generellt, varken inom lärarutbildningarna eller av verksamma lärare när de väljer läromedel.104 Denna bild be- kräftas av de lärare vi haft kontakt med under våra hearings. Hoelgaard menar vidare att lärarhandledningar i matematikämnet skulle kunna bidra till att bryta den tradition av enskilt räknande i läroboken, som beskrivits ovan. En lärarhandledning som främjar diskussioner i klassrummet genom att erbjuda aktiviteter för gemen- sam diskussion och reflektion runt det matematiska innehållet skulle, enligt Hoelgaard, kunna ”motarbeta det enskilda räknandet”.105 Vissa lärare beskrev vid utredningens hearings att de, särskilt när de var nya i yrket, haft stor nytta av lärarhandledningar och att de även senare använt dem, ibland främst som inspirationskälla. Många lärare beskrev dock tvärtom att de aldrig använde lärarhandled- ningar. Som anledning till att välja bort lärarhandledningarna angavs bland annat brist på tid för att planera och utveckla undervisningen. Flera uppgav också att de inte hade tillgång till någon lärarhand- ledning. Många deltagare vid våra hearings beskrev att de tyckte att det var olyckligt att de inte i större utsträckning tog del av lärar- handledningar då dessa, enligt deltagarna, ofta kunde innehålla ända- målsenliga metoder och övningar och bidra till en fördjupad förstå- else för läromedlet. Några lärare uttryckte också att de inte hade 103Hemmi med flera (2013). 104Hoelgaard (2015). 105Ibid, s. 70. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar behov av lärarhandledningar eftersom de hade många egna idéer om hur undervisningen skulle planeras. , docent på lärarutbildningen vid , menar i en forskningsstudie att en anledning till att lärare väljer att inte använda lärarhandledningar kan vara att det finns det som hon benämner "good-teacher doctrine", en norm för vad som är en bra lärare. Enligt denna norm uppfattas lärare som skapar eget undervisningsmaterial och helt självständigt lägger upp sin undervisning i relation till detta som bättre lärare än de som tar lärarhandledningar till hjälp. Remillard menar emellertid att det inte finns någon motsättning mellan att anpassa undervisningen till den specifika elevgruppen och att använda en lärarhandledning. Hon framhåller att lärare, på samma sätt som de modifierar läromedel, anpassar lärarhandledningens rekommendationer och riktlinjer efter elevernas behov.106 Även när det gäller användande av lärarhandledningar verkar det finnas skillnader mellan olika ämnen. Kontakter med ämneslärar- föreningarna indikerar exempelvis att lärarhandledningen har större betydelse för lärare i matematik, naturvetenskap och teknik än för lärare i svenska. , SMaL framhåller emellertid för utredningen att lärarhandledningen borde ha större betydelse eftersom ”det är där som läromedlets utformning utifrån pedagogik och didaktik presenteras”. för lärare i matematik, naturvetenskap och teknik, LMNT, understryker att lärare särskilt uppskattar när lärarhandledningarna innehåller ”bra facit med djupare förklaringar”. Flera lärare och rektorer har också för utredningen påpekat att lärarhandledningen ofta är dyr och att det förekommer att skolor därför prioriterar att inte köpa in den. När skolor införskaffar lärar- handledningar verkar det vanligt att få köps in, vilket innebär att lärarna inte alltid får tillgång till ett eget exemplar. Detta kan få be- tydelse för i vilken utsträckning den används. Lärare med längre erfarenhet i skolan vittnar också om att lärarhandledningar användes mer tidigare, . Detta är något som bland annat diskuterats inom svensklärarföreningen. påtalar att lärare i musik sällan har tillgång till lärarhandledningar, något som föreningen beklagar efter- 106Remillard (2016). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar som de anser att en bra lärarhandledning ”skulle kunna ha stor be- tydelse för likvärdigheten”. Ett vanligt alternativ till läromedel är material som lärare producerar själva. Det handlar bland annat om kompendier och presentationer som skapats i digitala presentationsprogram.107 Dessa undervisnings- material kan fylla flera funktioner för elever och lärare men skiljer sig på väsentliga punkter åt från det som definieras som läromedel i detta betänkande. Bland annat har det egenproducerade materialet inte kvalitetsgranskats på samma sätt som är brukligt för de läro- medel som tas fram av förlag och läromedelsproducenter. enkätundersökning som intresseorganisationen författarna genomfört 2020 är det av de svarande eleverna som uppger att lärare som inte använder läromedel i stället gör egna presentationer och uppgifter som de delar ut.108 Såväl elever som lärare har också i utredningens hearings beskrivit att det är vanligt att lärare skapar egna presentationer och kompendier. På några av grundskolorna i Skolinspektionens ovan nämnda grans- kning om läromedel i kemi , hade lärarna mer eller mindre helt frångått att använda läroböcker, för att i stället arbeta med olika former av egenproducerat material. Lärarna använde sig här mest av tryckta läromedel som ett slags referensmaterial, för att hämta inspiration och idéer till lektioner och arbetsuppgifter. På två av de skolor som Skolinspektionen besökte satte lärarna samman eget material i form av lösblad som delades ut till eleverna. På en annan skola fick eleverna själva producera sitt undervisningsmaterial i kemi genom att i en anteckningsbok skriva av det läraren skrev på tavlan.109 I ovan nämnda studie av läromedelsbruk i reli- gionskunskap inom gymnasieskolan , är material skapade i olika presentationsprogram också det som lärarna använde mest under sina genomgångar i undervisningen. Vanligast var, enligt Widholm, att lärarna skapade sina presentationer själva men det förekom också att lärare samarbetade med kollegor om att skapa presentationer.110 107Exempelvis PowerPoint eller KeyNote. 108Läromedelsförfattarna (2020). De svarande eleverna går i grund- och gymnasieskolan. 109Skolinspektionen (2011). 110Widholm (2020). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Widholm identifierar två sätt att använda presentationerna på: som stöd för ett ämnesspecifikt innehåll och som strukturellt stöd för undervisningen. När presentationerna användes för att stödja innehållet handlade det ofta om sammanfattande text, och i vissa fall även bilder och kartor, som användes vid genomgångar. När presen- tationerna användes som strukturellt stöd för undervisningen inne- höll de instruktioner och komponenter för att hålla samman under- visningen. Presentationerna var ibland omfattande och de var då det enskilt viktigaste undervisningsmaterialet under ett kursmoment. Eleverna fick, enligt Widholm, vanligen tillgång till lärarnas pre- sentationer via skolornas digitala lärplattformar.111 I ARK&APP konstaterar forskarna att lärares egenproducerade material i allmänhet och digitala presentationer i synnerhet112 spelar en viktig roll i kunskapsförmedlingen i både samhällsorienterande ämnen, engelska och naturvetenskapliga ämnen. Av den norska stu- dien framgår också att en viktig funktion som det egenproducerade materialet har är att förenkla ämnesinnehållet. Lärarna använder, enligt forskarna inom ARK&APP, egenproducerade digitala presen- tationer för att visa de viktigaste begreppen och ge en översikt över innehållet, men även i denna studie noteras att de egenproducerade undervisningsmaterialen används för att skapa struktur (jämför Widholm ovan).113 Flera av deltagarna i utredningens hearings beskrev också att de producerar eget material. Detta material utgörs av arbetsuppgifter och instuderingsuppgifter som lärare skriver själva men också av häften med utdrag från flera olika läromedel och av helt nyskrivna texter som lärare tar fram. Det förefaller relativt vanligt att lärare sammanfattar läromedel eller andra texter i digitala presentationer som sedan delas med eleverna eller kopieras och delas ut för att ut- göra inläsningsmaterial inför exempelvis prov. I vissa fall används dessa presentationer som komplement till läromedel men det förekommer också att de helt ersätter ett läromedel. Elever har för utredningen beskrivit att lärares digitala presentationer har mycket olika karaktär. De innehåller ofta mycket text men det finns också exempel på presentationer som bara består av bilder och någon 112Gilje med flera nämner särskilt PowerPoint-presentationer, men det är rimligt att tänka sig att det även gäller andra digitala presentationer som gjorts i andra program. 113Gilje med flera (2016). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Dessa skillnader kan också identifieras i de presenta- tioner som lärare delar i digitala databaser. Det verkar finnas flera skäl till det omfattande användandet av lärares egna presentationer.