sou · H9B389 · 2021-11-02 00:00:00 — Särskilt ses en tydlig ökning, se figur 9.7 som visar antal förpackningar som har restnoterats , 2020 och 2021. 749Läkemedelverket (2021), Ökad samordning rörande tillgång till läkemedel av central bety- delse under coronapandemin. 750Möte med , . 751Regeringen (2019), S2019/03518/FS. 752Regeringen (2016), Nationella läkemedelsstrategin 2016–2018. 753Information från (besökt ). Figur 9.7 Restanmälda läkemedelsförpackningar Källa: (2021), Statistik om restsituationer. Enligt kan den stora skillnaden bero på att fanns en ökad efter- frågan och hamstring. Jämförs däremot med ses en tydlig minskning av restanmälda lä- kemedel. Nedgången kan enligt bero på att aktörer inom sjuk- och hälsovården, läkemedelsindustrin, distributörer och myndigheter har arbetat för att förbättra läkeme- delstillgängligheten.754 noterar vi att restnoteringarna un- der motsvarar antal restnoteringar . Även om restanmälningar har varit ett återkommande problem både före och delvis under pandemin så är andelen restanmälda läke- medel av det totala antalet tillgängliga läkemedel relativt liten. var av läkemedelsförpackningarna restnote- rade. var andelen restnoterade produkter 2,5 pro- cent.755 754Information från (besökt ). 755Läkemedelsverket, Svar på frågor rån , . Frågan går inte att besvara exakt då det saknas historiska data för om vilka förpackningar som fanns tillgängliga från dag till dag. 9.4Insatser för att säkerställa tillgången till läkemedel Ett flertal initiativ har tagits för att säkerställa tillgången till läkeme- del. Vi beskriver de centrala insatserna nedan. Begränsning i expediering av recept Som beskrivs ovan fanns en oro hos befolkningen att läkemedel skulle ta slut under början av pandemin vilket ledde till en ham- stringsvåg. För att undvika att en reell bristsituation skulle uppstå begränsades uttagen på apotek . upp- manade , efter samråd med apoteksbranschen, apoteken och andra aktörer att begränsa hur mycket läkemedel varje kund fick köpa. Därefter, , gick Apoteksföre- ning ut med information om att apoteken fick lämna ut recept- belagda läkemedel för som mest 90 dagars förbrukning. Dessutom krävdes att två tredjedelar av tiden som en expedierad mängd är tänkt att räcka ha gått innan patienten fick göra ett nytt uttag. Dessa regler gällde även tidigare för uttag av förmånsläkemedel men utvidgades till att även gälla köp utan förmån. fanns även en över- enskommelse som innebär att en kund inte ska få köpa fler än tre förpackningar av paracetamol i tablettform vid ett köptillfälle. beslutade regeringen genom förordning att apoteken inte fick lämna ut en större mängd läkemedel än vad patienten behö- ver för en tremånadersperiod.757 Som framgår av statistiken ovan minskade efterfrågan av febernedsättande läkemedel och flera andra läkemedelsgrupper successivt . Regeringsuppdrag till under pandemin Regeringen gav i uppdrag att öka samordningen för att säkra tillgången till läkemedel som bedöms vara av central betydelse vid eventuella störningar till följd av sprid- ning av det nya coronaviruset. Inom ramen för uppdraget har Läke- Apoteken inför vissa begränsningar vid försäljning (besökt ) (2020). Hemställan till Apotek och dess medlemmar, . 757Förordning (2020:164) om ändring i förordningen (2009:659) om handel med läkemedel. medelsverket bl.a. gjort sårbarhetsbedömningar samt haft dialog och samverkan med andra aktörer som är delaktiga i läkemedelsförsörj- ningen samt utvecklat informationen om bristsituationer.758 fick även i uppdrag av rege- ringen att ta fram en plan inför eventuella nya utbrott av covid-19. I sin redovisning konstaterade att det fanns behov av exempelvis internationella insatser för att minska risken för han- delsrestriktioner, system som visar nationell lägesbild för tillgång och efterfrågan på läkemedel samt tydliggörande av ansvarsfördel- ning för upphandling och inköp av medicintekniska produkter till hälso- och sjukvård och andra aktörer.759 Regeringen gav ett fort- satt uppdrag att stärka arbetet med att säkra tillgången till läkemedel och medicintekniska produkter samt att utöka informationsinsatser och samverkan med anledning av covid-19.760 har under pandemin genomfört andra insatser för att öka tillgången till läkemedel. Ett exempel är utfärdande av dispenser och licenser, utformning av regelverk samt råd och rekom- mendationer kring förskrivning och användning.761 har beviljat dispenser och deltagit i utvärdering av nya läkemedel och vaccin Processen för att godkänna ett läkemedel kan ta tid och det har funnit behov av att utan fördröjning kunna använda nya läkemedel. För att snabba på denna process beviljade en så kallad beredskapslicens för läkemedlet remdesivir innan det var godkänt av . Dispenser har beviljats för flera andra läke- medel under pandemin.762 har deltagit i EU-gemensamma utvärderingar av flera läkemedel för behandling av covid-19, t.ex. klorokinfosfat, remdesivir och dexametason. har också deltagit i vetenskapliga rådgivningar där företag kan diskutera planerade kli- 758S2020/01466/FS (delvis). 759(S2020/05824/FS). 760(S2020/08096). 761Läkemedelverket (2020), Ökad samordning rörande tillgång till läkemedel av central betydelse under coronapandemin. 762Information från (besökt . niska studier samt så kallade rolling reviews (löpande utvärderingar) av flera vacciner mot covid-19.763 Regionerna inrättade gemensamma funktioner för koordinering, fördelning och inköp av läkemedel fick regeringsuppdraget att på nationell nivå säkra tillgången till medicinteknisk utrustning m.m. Inom ramen för uppdraget skulle vid behov ta initiativ till att på nationell nivå säkra tillgången till sådana läkemedel som kan användas i vården av patienter som insjuknat i covid-19. I detta låg att genomföra eller, om möjligt, samordna inköp samt förbereda och vid behov fatta beslut om fördelning.764 Enligt fördes ingen dialog i särskild ordning med regeringen inför beslutet. Vid kontakt med sedan uppdraget beslutats framkom att bakgrunden var en bedömning att det fanns en risk för att det skulle kunna uppstå akut brist på vissa läkemedel inom intensivvår- den. Vid en sådan bristsituation skulle myndigheten kunna agera.765 SKR, regionerna och läkemedelsbranschen uppfattade inled- ningsvis att det var otydligt vilken roll som skulle ha när det gällde inköpen av läkemedel. Regionerna och SKR såg behov av att ta egna initiativ till regiongemensamma inköp för att säker- ställa tillräckliga volymer av läkemedel. Enskilda regioner bedömdes ha små chanser att kunna konkurrera på världsmarknaden. 1april 2020 beslutade därför samtliga regiondirektörer att ge region- erna , , och (Fyrlän) mandat att köpa in läkemedel för nationellt behov för att stärka läke- medelsförsörjningen. Målsättningen var att kunna tillgodose pro- gnostiserad förbrukning i riket för att motverka brist på definierade läkemedel under covid-19 pandemin. En ny funktion, ”Nationellt kontrolltorn”, bildades vars uppdrag var att övervaka tillgången till läkemedel, prognostisera och omfördela läkemedel mellan olika de- lar av landet samt att ta emot erbjudanden om inköp. Kontrolltornet bemannades av personal från regionerna och SKR.766 763Läkemedelsverket (2021), Årsredovisning 2021. 764(S2020/02443/FS (delvis)). Svar på frågor från , . 766Möte med SKR, . ställde sig bakom initiativet och har angett till kommissionen att de bedömde att gemensamma inköp av regionerna var den mest effektiva lösningen då den byggde på att de aktörer som enligt ansvarsprincipen normalt bedriver inköp och fördelning av läkemedel också skulle göra det under pandemin. Enligt Socialsty- relsen delade den bedömningen och förtydligade att uppdraget inte avsåg att skulle upphandla stora volymer av läkemedel eller överta regionernas ansvar för läkemedels- försörjningen.767 På den här punkten skiljer sig alltså hanteringen från skyddsut- rustningsområdet där byggde upp en inköpsorgani- sation för inköp av större kvantiteter. utfärdade , på begäran av Fyr- länsgruppen och regionerna, ett certifikat som styrkte att Fyrläns- gruppen hade mandat att köpa in läkemedel för att säkra hela landets behov. Certifikatet skulle även användas som stöd för regionernas kommunikation med företagen i samband med nationellt inköp och fördelning.768 Inköp av läkemedel till Nationellt läkemedelsförråd påbörjades en dialog mellan de två stora distributörerna Tamro och , Fyrlän och SKR om inköp och lagerhållning av läkemedel. Det visade sig också att regionerna be- hövde ett partihandelstillstånd för att kunna köpa in läkemedel, något som beviljade . togs utkast till avtal fram mellan distributörerna och Fyrlänsgruppen som slutligen undertecknades under . Parallellt började region- erna köpa in läkemedel till lagret, som fick beteckningen Nationella läkemedelsförrådet (NLF). Fokus för inköpen var läkemedel som används inom intensivvården.769 Viss förvirring uppstod inledningsvis hos läkemedelsföretagen kring inköpen till NLF, då Fyrlänsgruppen parallellt arbetade med att öka de ordinarie lagren av läkemedel. En annan utmaning som visade sig tidigt var svårigheter att skapa en enkel process för uttag 767Socialstyrelsen, Svar på frågor från , . 768Socialstyrelsen, Svar på frågor från , och den 7 sep- tember 2021. 769Möte med SKR . Möte med Tamro . av läkemedel från förrådet. Pilotuttag gjordes men uttagen krävde mycket hantering från distributörerna då processen gick utanför de ordinarie systemen och det krävdes sär- skilda artikelnummer för de aktuella läkemedlen. Det resulterade i större kostnader för uttagen jämfört med de normala flödena. lyckades man göra de första ordinarie uttagen som omfat- tade en handfull artikelnummer och ett fåtal förpackningar i varje.770 Efter semestern 2020 genomfördes fler uttag från NLF och hade 15 uttag gjorts.771 har omfattat 147 varor (varunummer) och av dessa har 103 tagits ut. Det motsva- rar 338 426 förpackningar. Ett beslut om och plan för avveckling av NLF har fattats av regionerna och inriktningen är att inga nya inköp av läkemedel görs.772 Innan pandemin var den vanligaste modellen att tillverkaren och vald distributör såg till att ha ett lager på 3–4 månader i distribu- törens lagerlokaler i och ute på apoteken finns generellt sett ett lager för ca 1 månad.773 Läkemedelsföretagen har även allokerat om läkemedel till den svenska marknaden. Tillgången till läkemedel i de befintliga lagren har, som nämnts ovan, också ökat parallellt.774 Under pandemin har läkemedelsförsörjningen till stor del därför kunnat skötas genom de ordinarie kanalerna och NLF fungerade som en buffert. Men givet utmaningarna i att göra uttag från NLF är en lärdom från flertalet aktörer som vi har intervjuat att inför kom- mande kriser bör beredskapslager och distribution i så stor utsträck- ning som möjligt skötas genom de ordinarie kanalerna. Kontrolltornet och har övervakat tillgången till läkemedel Tidigt tog Nationellt kontrolltorn fram en lista med läke- medel av central betydelse för vård av covid-19-patienter. Listan togs fram i dialog med specialister inom hälso- och sjukvården. Läkeme- delsverket använde listan som stöd för sina sårbarhetsbedömningar. Det kunde handla om läkemedel där det fanns risk för brist eller om alternativa läkemedel/förpackningar inte fanns att tillgå. 770Möte med Tamro . 771Möte med SKR . 772SKR, Svar på frågor från , . 773Sveriges remissvar över SOU 2020:23, . 774Möte med LIF (De forskande läkemedelsföretagen) . Nationellt kontrolltorn tagit fram /april användes som under- lag för att bestämma vilka läkemedel som skulle bevaka. har även gjort fördjupade analyser av till- gången till läkemedel och restnoteringar och kompletterat med in- formation om exempelvis beredningsformer. har under pandemin löpande informerat repre- sentanter från SKR och Kontrolltornet om restnoteringar och sår- barhetsbedömningar, när sekretess har medgett det. Kontrolltornet har haft en nära dialog med regionerna och professionen kring utbud och efterfrågan på läkemedel och byggde även sitt arbete på vecko- visa lägesbilder baserat på information från Tamro och samt på prognoser från läkemedelsföretagen. Även apoteksbranschen har ökat sin uppföljning av försäljning på apoteken för att kunna flagga för briser. har under pandemin försett läke- medelsbranschens aktörer med försäljningsdata för att fånga upp försäljningsmönster som eventuellt kan leda till läkemedelsbrist.775 Kontrolltornet har koordinerat läkemedelsanvändningen nationellt Baserat på lägesbilderna har Kontrolltornet styrt läkemedel till delar av landet där behoven inom intensivvården har varit som störst. Det gäller läkemedel som har hämtats ut från NFL men även andra läke- medel. Exempel är propofol och sterilt vatten där Kontrolltornet höll noggrann uppsikt över tillgång och behov i landet för att und- vika överanvändning och för att säkerställa en effektiv och behovs- styrd fördelning i den bristsituation som rådde. Denna hantering har varit resurskrävande med ett stort inslag av hantering. Även om den mest akuta bristen på läkemedel förekom har Kontrolltornet fortsatt att koordinera och följa upp läkemedels- användningen nationellt under de senare faserna av pandemin. Kontrolltornet har även fungerat som en kontaktpunkt för läke- medelsbranschen och myndigheter för frågor som rör regionerna.776 LIF, och Tamro framhåller att Kontrolltornet och haft viktiga roller under pandemin och har bidragit till att undvika läkemedelsbrister. 775Information från (besökt ). 776Möte med SKR . Avsaknad av nationellt logistiksystem försvårar möjligheter till överblicken över läkemedelsförsörjningen Under pandemin har det blivit tydligt att det saknas ett nationellt system för uppföljning av tillgång och efterfrågan genom hela för- sörjningskedjan från tillverkare till lager till apotek. Utredningen om stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (S 2018:09) har lagt ett förslag som syftar till att det ska införas ett system för att ta fram nationella lägesbilder över tillgången till läkemedel och medicintekniska produkter i . Enligt utredningens förslag ska partihandlare, öppenvårdsapotek, kommuner och regioner rappor- tera in uppgifter om lagernivåer till , som ska vidareförmedla uppgifterna till som är den aktör som tar fram lägesbilder.777 har gjort kompletterande inköp av läkemedel För att säkra tillgången nationellt av vissa läkemedel som varit svåra att upphandla på den internationella marknaden har för räkning medverkat i EU:s Joint Procurement Agree- ment (JPA) som upphandlar medicinska produkter mot gränsöver- skridande hälsohot. har ingått ramavtal som möjlig- gör avrop av läkemedel avsedda för behandling av covid-19-patienter baserat på de behov som anmälts av regionerna. Det rör sig om läke- medlen remdesivir, bamlanivimab, kasirivimab och imdemivab samt en kombinationsprodukt av bamlanivimab och etesevimab. Social- styrelsen har kunnat leverera de volymer av dessa läkemedel som regionerna har efterfrågat.778 SKR och regionerna anser att inköp genom JPA har varit ett viktigt bidrag för att säkra tillgången på vissa läkemedel som används vid behandling av covid-19. Det hade enligt SKR varit svårt att få tillgång till dessa läkemedel i normalflödet på annat sätt. Eftersom statsbidraget till regioner och kommuner för merkostna- der med anledning av covid-19 var tidsbegränsat fanns inga statliga garantier om ekonomisk ersättning. Därför bedömde region- erna att det hade varit en stor ekonomisk risk om de själva hade köpt 777SOU 2021:19, s. 1157. 778Socialstyrelsen, Svar på frågor från , . Upphandlingen genom sågs som en bättre lösning.779 har tecknat särskilda avtal så att de läkemedel som köper in ska finnas tillgängliga i ordinarie läkeme- delsflöden genom ett så kallat konsignationslager. Denna lösning möjliggör för regionerna att beställa de läkemedel som Socialstyrel- sen köper in utifrån regionernas ordinarie inköpsrutiner.780 Samverkan kring läkemedelsförsörjningen initierades tidigt under pandemin Tidigt under pandemin – – startade MSB en inriktnings och samordningsfunktion (ISF) för nationell samverkan kring läke- medelsförsörjningen. När ISF:en var avslutad tog över ansvaret för forumet som kallas aktörsgemensamt dialogmöte Syftet har varit att aktörer inom försörj- ningskedjan av läkemedel ska kunna utbyta information och uppnå en samlad lägesbild och möjlighet till proaktivitet. Forumet var inte beslutande, varje enskild aktör ansvarade för sitt respektive område. På mötena deltog representanter för olika aktörer och myndigheter inom läkemedelsförsörjningen dvs. tillverkare, läkemedelshandlare, distributörer, , , , , , och . har även haft särskild dialog med och kring läkemedelsförsörj- ningen.781 De intervjuer som kommissionen har gjort med branschorgani- sationer och myndigheter visar att samverkan mellan aktörerna har fungerat bra under pandemin. De anser att det har varit en styrka att det fanns upparbetade mötesfora redan före pandemin med fokus på läkemedelsförsörjning och restsituationer. En otydlighet som nämnts är vilken roll skulle ha när det gäller inköpen av läkemedel, om en nationell inköpscentral skulle inrättas för läkemedel på samma sätt som för skyddsutrust- ning och hur olika myndigheter skulle samverka. Enligt våra inter- vjuer klarnade ansvarsfördelningen successivt när 779SKR, Svar på frågor från , . Svar på frågor från , samt den 7 sep- tember 2021. 781Socialstyrelsen, Svar på frågor från , . Kontrolltornet bildades och roll blev att göra kom- pletterande inköp. har i svar till kommissionen fram- hållit att det finns behov av att tydligare definiera roll inom läkemedelsområdet samt ansvarsfördelningen mellan , TLV och Läkemedelsverket.782 Under pandemin ökade efterfrågan på vissa läkemedel dramatiskt på grund av hamstring och för vissa intensivvårdsläkemedel har det fun- nits brister. Även restnoteringarna ökade tillfälligt . Men generellt sett har läkemedelstillgången i varit relativt god under pandemin och de allra flesta har fått tillgång till sina läkemedel. Läkemedelsområdet skiljer sig på flera sätt från skyddsutrust- ningsområdet där brist uppstod . Redan före pandemin fanns nationella initiativ kring läkemedels- brister, de ordinarie lagren av läkemedel hos distributörerna och apoteken omfattade några månaders förbrukning och lagren växte successivt under pandemin. Dessutom inrättade regionerna förhållandevis snabbt ett nation- ellt kontrolltorn som ansvarade för övervakning, gemensamma in- köp samt fördelning av läkemedel till verksamheter med särskilt stora behov. Genom insatser från kontrolltornet och Läkemedels- verket inhämtades och sammanställdes en nationell bild över tillgång och efterfrågan på läkemedel i landet under pandemin. Andra åtgärder handlade om begränsningar av mängden läkeme- del som fick hämtas ut på apotek samt att bevil- jade dispenser för användning av vissa läkemedel. 782Socialstyrelsen, Svar på frågor från , . 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. 79.En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. 80.Reglering av privata sjukvårdsförsäk- ringar – ökad kunskap och kontroll. 81.En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. 83.Belastningsregisterkontroll och avskiljande av studenter. 84.Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. 85.Vägar till ett tryggare samhälle. 1 och 2.