sou · H9B338 · 2021-05-21 00:00:00 — Kraven på kontroll av den som ska anställas i ett bevakningsföretag är stränga. Det är, som det uttalades lagstiftningsärende, en rimlig utgångspunkt att endast den som redan har varit föremål för kontroll och godkännande ska ha möjlighet att anlitas för verksamhet i ett bevakningsföretag. Med de nu föreslagna ändringarna torde hand- läggningen av en ansökan att ske skyndsamt. Det finns därför inte skäl att införa en möjlighet att anställa en person innan godkännande- prövningen slutförts. 10.15.7Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Förslag: Länsstyrelserna ska ges ett tydligare ansvar för tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag. Bevakningsföretagen ska ha ett ansvar för att säkerställa persona- lens lämplighet utöver de kontroller som genomför. Länsstyrelsernas tillsyn över godkänd personal I den nuvarande lagen om bevakningsföretag anges att utövar tillsyn över auktoriserade bevakningsföretag. Det finns dock inte någon uttrycklig bestämmelse om att har ett löpande ansvar för kontroll av de anställdas laglydnad och lämplig- het. I förordningarna om belastnings- respektive misstankeregister finns det dock bestämmelser som anger att en länsstyrelse har direkt- åtkomst i ärenden om tillsyn av personal i bevakningsföretag, vilket ger ett tydligt uttryck för ett tillsynsansvar. Det framgår också av Polis- myndighetens föreskrifter om bevakningsföretag att länsstyrelserna har ett sådant ansvar. Genom dagens reglering torde länsstyrelserna dock normalt agera och initiera en prövning om återkallelse av god- kännande när någon särskild omständighet ger anledning till det, till Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag exempel att det kommer fram uppgifter genom den spontanuppfölj- ning som sker enligt säkerhetsskyddslagen. Det finns skäl att i bestämmelserna om bevakningsföretag tydlig- göra länsstyrelsernas tillsynsansvar för de anställda i bevakningsföre- tag. Vidare bör länsstyrelsernas befogenheter och bevakningsföre- tagens skyldigheter inom ramen för tillsynen av anställda komma till uttryck i författning. kontroll samt uppgifter från Säkerhetsskyddslagens registerkontroll innebär att uppgifter löpande hämtas in anställningen i bevakningsföretaget består, s.k. spontanutfall. Genom utredningens förslag försvinner denna kontinuerliga be- vakning av uppgifter som tillförs de register som är aktuella vid register- kontroll. I stället tillkommer en möjlighet att begära yttrande från som innebär att polisen genomför en sökning bland sina uppgifter gällande den aktuella personen. Det finns enligt utredningens uppfattning goda skäl att kontinuer- ligt pröva såväl laglydnad som lämplighet hos de anställda. Förhål- landena kan förändras i många olika avseenden efter det att en per- son har godkänts och fått anställning i ett bevakningsföretag. Det saknas möjlighet att ha en kontinuerlig bevakning hos Polis- myndigheten utifall det tillkommer uppgifter om en person som be- handlas med stöd av lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. bör dock kunna meddela föreskrifter om en skyldighet för Polis- myndigheten att underrätta länsstyrelserna om omständigheter som kan ha betydelse för bedömningen av en persons laglydnad och lämp- lighet i övrigt om har skäl att anta att personen är godkänd för anställning hos auktoriserat bevakningsföretag. För att upprätthålla en hög kontrollnivå bör länsstyrelserna ge- nom kontroll av belastnings- och misstankeregistren löpande kon- trollera om en anställd har någon uppgift i registren. Länsstyrelserna har direktåtkomst till belastnings- och misstankeregistren och bör därför utnyttja direktåtkomsten för löpande kontroller inom ramen för sin tillsyn av bevakningsföretagen och dess anställda. Detta torde inte kräva några förändringar av relevanta förordningar. Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Att ge länsstyrelserna i uppdrag att genomföra löpande kontrol- ler kommer att resultera i ökade kostnader för länsstyrelserna. Enligt utredningens mening finns det stora fördelar med att länsstyrelserna kan använda sig av automatiserad bevakning som, i likhet med Polis- myndighetens vapenägarregister, kan ge en signal om när en anställd ibevakningsföretag förekommer i misstanke- och belastningsregist- ren. Ett sådant system skulle kunna bli ganska kostsamt att utveckla och införa men det skulle troligen vara ändamålsenligt för att minska de kostnader som utredningens förslag innebär för länsstyrelserna. Det finns inget som talar för att en utvidgning av den kontroll som länsstyrelserna gör i belastnings- och misstankeregistren inte är förenlig med de krav som ställs upp till skydd för enskildas person- liga integritet. I sammanhanget kan dessutom dataskyddsförord- ningens krav på att personuppgiftsbehandlingen ska vara nödvändig nämnas (se artikel 6.1.c, e och f, men också artikel 6.3 andra stycket). Kravet på nödvändighet gäller såväl för myndigheter som för en- skilda. Kravet svarar väl mot 7 § lagen om belastningsregister och 6 § lagen om misstankeregister, som anger att en myndighet i varje sär- skilt fall noga måste pröva behovet av uppgifter ur belastningsregistret. För , som utför en rättslig förpliktelse, ligger det i sakens natur att behandlingen av registeruppgifterna är nödvändig för att utföra förpliktelsen. När behandling av sådana uppgifter äger rum på grund av allmänt intresse får behandlingen anses nödvändig för verksamhetens förvaltning och funktion (jfr prop. 2017/18:105 s. 60 f.). En utvidgad kontroll i registren kräver ändringar i förordningen om bevakningsföretag. Bevakningsföretagens ansvar för sökandens lämplighet De registeruppgifter som tas in i samband med godkännandepröv- ningen ger ett underlag för bedömning av sökandens laglydnad och lämplighet. Underlaget är ofullständig på så sätt att det endast ger information om sådant som kommit till vissa myn- digheters kännedom. Det finns många faktorer som inte kommer fram vid en registerkontroll och som kan vara av betydelse för be- dömningen av en persons lämplighet för en viss uppgift. Tillsyn och kontroll av anställda vid auktoriserade bevakningsföretag Omständigheter som enligt gällande föreskrifter kan påverka lämpligheten är om personen visat på beteenden som visserligen inte har föranlett några ingripanden, men som ändå tyder på att personen är olämplig för arbetsuppgiften. Exempel på annan omständighet som kan innebära att sökanden bedöms som olämplig är om personen lider av en psykisk störning, missbrukar narkotika eller andra droger. Omständigheter av det slag som nämnts kommer normalt inte fram vid en registerkontroll. Det är fråga om faktorer som kan fram- träda vid till exempel ett samtal med personen i fråga. Den som söker anställning i ett bevakningsföretag sammanträffar normalt med arbetsgivaren i någon form av anställningsintervju. Arbetsgivaren torde vid rekrytering ha ett intresse av att få en så väl- grundad bild av den som söker anställning som möjligt, inte bara för att personen ska godkännas som anställd i företaget utan också för att personen ska fungera som arbetstagare i företaget. Arbetsgivare torde ha bättre förutsättningar att få kunskap om förhållanden av betydelse för lämplighetsprövningen som inte framkommer vid en registerkontroll, både vid rekryteringstillfället och under pågående anställning. Enligt 3 § lag om bevakningsföretag får auktorisation beviljas en- dast om det kan antas att verksamheten kommer att bedrivas på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt och i övrigt i överensstämmelse med god sed inom branschen, inte kommer att få en från allmän syn- punkt olämplig inriktning och kommer att uppfylla de krav som ställs på verksamhet av det slag som företaget ska bedriva. Vid prövningen av sakkunnigheten, omdömesgillheten samt överensstämmelsen med god sed ska särskilt beaktas om företaget har en lämplig organisation och planläggning för sin tillsyn. Utredningen anser att åtgärder för att säkerställa att personalen är lämplig är en del av kravet på en lämp- lig organisation. bör kunna meddela närmare föreskrifter om hur företagen ska uppfylla kravet på lämplig organisation utifrån behovet av kontroller av personalens lämplighet samt en skyldighet att underrätta om omständigheter som kan vara av be- tydelse för bedömningen av personalens lämplighet både vid an- sökan om godkännande och under pågående anställning. 11.1Kommittéförordningens och utredningsdirektivens krav I utredningens uppdrag ingår att analysera konsekvenserna av läm- nade förslag i enlighet med 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Detta innebär att om förslagen i ett betänkande påver- kar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa också redovisas. När det gäller kost- nadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller regioner, ska kommittén föreslå en finansiering (14 §). Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen (15 §). Slutligen ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Eftersom utredningen lämnar författningsförslag ska konse- kvensanalysen också göras i enlighet med 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning (15 a § kom- mittéförordningen). En konsekvensanalys ska bl.a. innehålla en be- skrivning av identifierade problem och vad som ska uppnås med en viss regeländring, vilka alternativa lösningar som finns för att uppnå det önskade resultatet samt vilka som berörs av regleringen (6 § 1–3 förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning). I betänkandets överväganden och förslag har utredningen fort- löpande beskrivit identifierade problem inom de områden utred- ningen haft att kartlägga. Vidare har utredningen lämnat förslag på åtgärder och presenterat alternativa lösningar i varje avsnitt. Vad för- slagen syftar till redovisas också i dessa delar av betänkandet. Det som sagts där upprepas inte i detta kapitel. Övriga krav enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen och 6 och 7 §§ förordningen om konsekvens- utredning vid regelgivning behandlas i det följande. Utöver ovanstående författningskrav följer det av utredningens direktiv att utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för staten, kommuner, (regioner) och företag (eller andra enskilda). Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Ut- redaren ska också ange om förslagen får några konsekvenser ur ett jäm- ställdhetsperspektiv samt för brottsligheten och för det brottsföre- byggande arbetet. Om något av förslagen i betänkandet påverkar det kommunala självstyret ska också de särskilda övervägningar som lett fram till förslagen särskilt redovisas. Enligt utredningsdirektiven ska en särskild utredare göra en översyn av regelverket för ordningsvakter. Syftet är att modernisera och effek- tivisera regelverket och anpassa det till dagens förhållanden. Utreda- ren ska också se över vissa frågor kring lämplighetsprövningen av per- sonal hos auktoriserade bevakningsföretag. •analysera för vilka ändamål och vid vilka platser ordningshållning bör kunna utföras av ordningsvakter, •analysera på vilket sätt ska utöva kontroll och ledning över ordningsvakternas verksamhet, •undersöka om det finns ytterligare uppgifter i ordningshållningen som en ordningsvakt bör kunna utföra, •analysera hur reglerna för ordningsvakternas utbildning, när det gäller såväl omfattning som övergripande innehåll, bör utformas, •analysera vilka krav som ska ställas för att godkännas för anställ- ning i auktoriserade bevakningsföretag, och •lämna nödvändiga författningsförslag. 11.3Övergripande analys av betänkandets konsekvenser I detta avsnitt presenteras de aktörer som berörs av utredningens förslag och hur de berörs av dem. Denna redogörelse är grunden för utredningens bedömningar av förslagens ekonomiska konsekvenser som presenteras i avsnitt 11.4. För en närmare redogörelse av respek- tive förslag hänvisas till kapitel 4–10. Utredningens förslag berör, förutom ordningsvakterna själva, samt- liga aktörer som anlitar ordningsvakter, dvs. olika privata verksamheter men också kommuner och myndigheter. Många ordningsvakter är an- ställda i bevakningsföretag vilket innebär att förslagen berör bevak- ningsbranschen. Förslagen berör även och dom- stolarna. Utredningens förslag i den del som handlar om godkännande av personal i bevakningsföretag berör främst bevakningsföretagen, Säker- hetspolisen, länsstyrelserna och . fanns det cirka 7 830 förordnade ordningsvakter. Vid ut- gången av 2019 var av ordningsvakterna män och 12 pro- cent kvinnor. Av de ordningsvakter som finns i är drygt hälften, cirka 4 100, anställda av auktoriserade bevakningsföretag. Ordningsvakter som är anställda i bevakningsföretag är sällan knutna enbart till en plats utan arbetar vanligtvis hos flera kunder och inom olika förordnandeområden. Bevakningsbranschen uppskattar att de auktoriserade bevakningsföretagen tillhandahåller bevakning med ordningsvakter på cirka 525 platser vilka har beslu- tats av enligt nuvarande 3 § LOV.1 1Uppgift från Säkerhetsföretagen . Ordningsvakter utgör en viktig resurs för att bidra till att skapa ordning och främja trygghet i samhället. Enligt utredningens förslag ska ordningsvakternas uppgift alltjämt vara att biträda polisen och medverka till att allmän ordning upprätthålls. Ordningsvakter ska användas som ett komplement till och aldrig som en ersättning för polisen. Det är en given utgångspunkt för utredningens förslag att ord- ningsvakter inte ska tilldelas uppgifter som kräver polisiär kompetens och polisens organisation. ska leda och kontrollera den ordningshållning som utförs av ordningsvakter. Förslagen syftar till att skapa goda förutsättningar för ett fungerade samarbete mellan , de poliser som tjänstgör i ett visst område och den eller de ordningsvakter som verkar där. Även de som anlitar ord- ningsvakter måste ta ansvar för att skapa en fungerande ordning. Ut- redningens förslag har utformats för att kunna möta de förändringar som skett i samhället och för att skapa förutsättningar för att ordningsvakter på ett professionellt sätt ska kunna möta de uppgifter som anförtros dem. Som anges ovan är drygt hälften av ordningsvakterna anställda i be- vakningsföretag. Det finns 288 auktoriserade bevaknings- eller utbild- ningsföretag i . I branschorganisationen finns cirka 150 medlemsföretag och cirka 18 000 anställda. Två av dessa bevakningsföretag har tillsammans av de anställda inom bevakning. Knappt tio företag har mellan 200 och 1 000 anställda i respektive företag. Övriga medlemsföretag är av mindre karaktär. har antalet anställda inom bevakning i Säkerhetsföretagen ökat från ungefär 15 000 till 16 500 anställda. Av de anställda är cirka 10 000 väktare och 4 100 ord- ningsvakter.2 är verksamma inom bl.a. bevak- ning med väktare, ordningsvakter, skyddsvakter, hamn- och sjöfarts- kontrollanter, butikskontroller, värdetransporter, och personskydd. kommer användningen av ordningsvakter sannolikt att öka med anledning av förslagen, vilket torde gynna bevakningsbranschen ekonomiskt. För bevakningsföretagens kunder torde utredningens 2Siffror från Säkerhetsföretagen . förslag i vissa avseenden innebära minskade administrativa kostnader eftersom administrationen kring hanteringen av dagens paragraf 3- områden förväntas minska. Införandet av tillståndshanteringen för användandet av ordningsvakter torde dock till viss del öka kostnaderna för kunderna då de platser som automatiskt får tillstånd enligt dagens 2 § LOV försvinner (se avsnitt 11.4.1 nedan). Det finns ett stort och ökande intresse av att kunna använda sig av ordningsvakter för brottsförebyggande och trygghetsfrämjande in- satser hos kommuner och regioner. På fråga från utred- ningen har medlems- och arbetsgivarorganisationen muner och regioner (SKR) angett att de bedömer att utredningens förslag kommer att påverka ungefär ett 50-tal kommuner som an- vänder sig av ordningsvakter Den kostnad kommuner och regioner har för att använda ord- ningsvakter skiljer sig stort. Exempelvis kan nämnas att (2 383 269 invånare) lägger ner , (99 448 invånare) , (46 146 invånare) och (28 021 in- vånare) . kommun har angett att kom- munens kostnader för ordningsvakter 2020 blev närmare 2,8 miljo- ner. Kommunen har angett att i stort sett hela denna summa utgörs av ersättning för arbetstid för ordningsvakterna. Kommunen räknar med en timkostnad på vilket innebär att man använde sig av ordningsvakter totalt . Enligt SKR finns en politisk vilja att värna medborgarnas trygg- het genom att använda ordningsvakter i många kommuner. Många kommuner och regioner anser dock att processen för att få använda ordningsvakter är krånglig och att den skiljer sig åt i olika delar av landet. Om utredningens förslag om användning av ordningsvakter ge- nomförs torde fler kommuner välja att använda ordningsvakter i sitt brottsförebyggande och trygghetsfrämjande arbete. Enligt SKR:s bedömning kommer utredningens förslag inte att ha någon märkbar inverkan på det kommunala självstyret. Utred- ningen delar den bedömningen. Utredningens förslag innebär inte att några krav riktas mot kommunerna eller att deras självbestäm- mande på annat sätt inskränks. Genom förslagen skapas i stället en möjlighet för kommuner och regioner att använda ordningsvakter för att främja trygghet och förebygga brott. Kommunerna och regio- nerna kan självständigt bedöma om de vill utnyttja den möjligheten. Ett av huvudsyftena med utredningens förslag är att effektivisera ord- ningsvaktssystemet på så sätt att ordningsvakterna kan bistå Polis- myndigheten på ett så bra sätt som möjligt. Förslagen syftar vidare till att förenkla regelsystemet, förbättra kontakten mellan Polismyndig- heten och ordningsvakterna och att tillföra ordningsvakterna några nya uppgifter för att på så sätt avlasta från enklare ordningshållningsuppgifter. Enligt utredningens bedömning bör ord- ningsvakter i vissa fall få använda kommunika- tionssystem Vid verksamhetsanalys av sin kärnverksamhet har Polismyndig- heten kommit fram till att polismän som kan tjänstgöra i yttre tjänst kommer att vara den mest knappa resursen . För att motverka detta anges att behöver identifiera aktiviteter som främjar frigörande av polisiär kompetens och resurs och kraftsamla för ett genomförande av dessa. En av de åtgärder som anges som exempel är att hushålla med polismän för de tjänster där polisiär kompetens är oundgänglig. har i sitt arbete att analysera sin verksamhet pekat ut ordningsvakter som en viktig resurs för att komplettera och avlasta Polismyndighet- en i polisens ordningsupprätthållande och trygghetsskapande arbete. anger att det växande antalet ordningsvakter i sam- hället är ett faktum som myndigheten har att förhålla sig till. Ordnings- vakterna antas möta en efterfrågan på en högre lokal fysisk ordnings- upprätthållande närvaro som kommer att ha svårt att ensamt möta. har på fråga från utredningen angett att för- slagen kan innebära effektivitetsvinster för genom att ordningsvakter kan komma att tjänstgöra på fler platser vilket inne- bär att egna resurser (polispersonal) kan avlastas och användas till mer prioriterade uppgifter. Några av utredningens förslag kommer även att medföra ökade kostnader för , dessa redovisas särskilt nedan. Utredningens förslag kommer att leda till positiva konsekvenser för Säkerhetspolisen och för verksamhetsutövare som bedriver säker- hetskänslig verksamhet. Detta eftersom Säkerhetspolisen inte längre behöver prioritera registerkontroller för prövning före registerkontroller som sker för att skydda säkerhet om utredningens förslag införs. Enligt är det positivt att t.ex. en registerkontroll rörande en säkerhetsklassad tjänst inom Försvarsmakten som rör den nationella försvarsförmågan får gå före registerkontroll för en tjänst som inte kommer i kontakt med t.ex. den nationella försvarsförmågan vid Försvarsmakten, centrala stats- ledningen eller annan säkerhetskänslig verksamhet. Det innebär att Säkerhetspolisen kan utföra och prioritera sådana registerkontroller som är viktigast att utföra, vilket får en positiv effekt för de verksam- hetsutövare som bedriver säkerhetskänslig verksamhet. Därtill blir Säkerhetspolisens hantering av registerkontroller enklare, eftersom förslaget innebär att Säkerhetspolisen inte behöver ha särskilda lös- ningar för registerkontroller som sker på begäran av inför godkännande av anställning i ett auktoriserat bevakningsföretag. Frågan om auktorisation av bevakningsföretag och återkallelse av auktorisation prövas av sju särskilt utpekade länsstyrelser som också har ansvar för tillsynen över företagen. Bevakningsföretag är företag som yrkesmässigt åtar sig att be- driva bevakning för annans räkning. För att få utföra sådan verksam- het krävs att företaget är auktoriserat av . Det finns cirka 288 auktoriserade bevaknings- eller utbildningsföretag i . Utredningens förslag påverkar arbete med både god- kännandeprövning och till viss del tillsyn av bevakningsföretagen och deras anställda. Närmare beskrivning av de ekonomiska konsekvenser utredningens förslag förväntas ha framgår i avsnitt 11.4.6 nedan. gör bedömningen att antalet överklaganden hän- förliga till den nya ordningsvaktslagen kommer att vara ganska få (upp- skattningsvis 10–15 ärenden ). Med hänsyn till detta bedömer viatt utredningens förslag kommer att medföra en mycket begränsad kostnadsökning för berörda domstolar som kan hanteras inom ramen för tillgängliga medel. 11.4Särskilt om förslagens ekonomiska konsekvenser Många av de förslag som utredningen lämnar saknar direkta ekono- miska konsekvenser för berörda aktörer. Detta eftersom de i många fall handlar om att modernisera och effektivisera det sätt på vilket ordningsvakter används. De delar av betänkandet som innehåller för- slag som innebär ekonomiska konsekvenser för berörda aktörer redo- visas särskilt nedan. 11.4.1Tillstånd att använda ordningsvakt Enligt utredningens förslag ska ordningsvakter endast få användas om det finns ett beslut om tillstånd att använda ordningsvakter eller om det följer av lag eller annan författning. Utredningens förslag innebär att tillstånd att använda ordningsvakter får meddelas om det finns ett behov av sådan användning och det är ändamålsenligt för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt främja trygghet på den plats, inom det område eller i den verksamhet som ansökan avser. Tillstånd ska inte krävas för användning av ordningsvakter vid allmänna sammankomster som avses i 2 kap. 1 § OL, offentliga till- ställningar som avses i 2 kap. 3 § OL, eller lokaler eller utrymmen där alkoholdrycker eller alkoholdrycksliknande preparat serveras till allmänheten med tillstånd enligt 8 kap. 2 § alkohollagen om villkor om sådan användning redan följer av ett beslut som har meddelats enligt angivna lagar. Tillstånd krävs inte heller för Polismyndighe- tens användning av ordningsvakter i myndighetens egen verksamhet. Ett beslut om tillstånd ska avse en viss plats, ett visst område eller en viss verksamhet. Utredningen föreslår vidare att ett beslut om tillstånd kan förenas med villkor. Ett beslut om tillstånd ska meddelas .