sou · H9B373 · 2021-09-02 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets och sekretesslagen (2009:400) att 29 kap. 5 a § ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i verksamhet som avser bestämmande av infra- strukturavgift på väg, avgift med anledning av att infrastruktur- avgift inte har betalats i rätt tid, eller fastställande av underlag för bestämmande av sådana avgifter för uppgift om en enskilds person- liga eller ekonomiska förhållan- den. I beslut om sådana avgifter som avses i första stycket gäller dock sekretessen endast för upp- gift om vilken betalstation bilen har passerat och tidpunkten för denna passage. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (1990:313) om Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:313) om Europaråds- och om ömsesidig handräckning att bilaga 2 ska ha följande lydelse. Förteckning över de svenska skatter och avgifter som kon- ventionen tillämpas på Konventionen tillämpas på de skatter och avgifter som utgår enligt följande lagar. Artikel 2 punkt 1 a: i)Kupongskattelagen (1970:624), lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1991:591) om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, inkomstskattelagen (1999:1229). ii)Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. iii)Lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. Artikel 2 punkt 1 b: i)Begravningslagen (1990:1144), lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund. ii)Lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, socialavgiftslagen (2000:980). iii)A. Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. C. Mervärdesskattelagen (1994:200). Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., lagen (1991:1482) om lotteriskatt, lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt, lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagen (1995:1667) om skatt på natur- grus, lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter, lagen (1999:673) om skatt på avfall, lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärn- kraftsreaktorer. Lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, väg- trafikskattelagen (2006:227), lagen (2006:228) med särskilda bestäm- melser om fordonsskatt. Lagen (1972:435) om över- Lagen (1972:435) om över- lastavgift, lagen (2014:52) om lastavgift, lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg, i infrastrukturavgifter på väg, i fråga om avgifter på allmän väg, fråga om avgifter på allmän väg, samt lagen (2004:629) om trängsel- lagen (2004:629) om trängsel- skatt, samt lagen (0000:000) om villkor i elvägssystem, i fråga om Den bärande idéen med elvägar är att elfordon får möjlighet att tillgodogöra sig el för framdrivning eller laddning av batterier under körning. Elektrifiering av transportsektorn är en central åtgärd för att minska koldioxidutsläpp och därmed motverka klimatförändringar. Över hela världen behöver kraftfulla åtgärder vidtas för att begränsa de globala klimatförändringarna och dess konsekvenser. presenterade det omfattande klimatpaketet Fit for 55 som innehåller förslag på åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser med , jämfört med nivåer. Bland annat föreslås att alla nya bilar ska vara utsläppsfria , krav ställs också på en kraftig utbyggnad av infrastruktur för att säkerställa tillgång till el och vätgas. Den globala medeltemperaturen har ökat med cirka 1 grad jäm- fört med förindustriell tid och temperaturökningen fortsätter. Effekterna av klimatförändringarna påverkar redan livsförhållandena på jorden. Världens länder har genom förbundit sig att begränsa den globala uppvärmningen till jäm- fört med förindustriell tid och att göra ansträngningar för att hålla ökningen . har antagit ett klimatpolitiskt ramverk som innehåller nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Syftet med ram- verket är att skapa en tydlig och sammanhängande klimatpolitik. Det ska ge långsiktiga förutsättningar för näringsliv och samhälle att göra den omställning som krävs för att ska nå sina klimatmål. Det långsiktiga klimatmålet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet innebär att utsläppen av växthusgaser från svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . I står transportsektorn för nära en tredjedel av utsläppen av växthusgaser. Den stora majoriteten av utsläppen i transport- sektorn kommer från vägtrafik. har fattat beslut om att utsläppen av koldioxid från inrikes transporter ska reduceras med . Utsläppen från transporter behöver minska i snabbare takt än för att målen ska nås. Det krävs en kombination av åtgärder för att nå de uppsatta klimatmålen. Elektrifiering av vägtransporter är viktig för att nå klimatmålen.1 För personbilar sker skiftet till elfordon snabbare än för tyngre fordon. Det finns ett utbud av elektrifierade personbilar med i stort sett samma funktioner som traditionella bilar. Bilarna är el- hybrider, laddhybrider eller rena elbilar. har innehavet av dessa bilar ökat med 80 procent2. utgjorde de av alla personbilar i trafik i Sverige.3 De tunga godstransporterna på väg står för upp emot av vägtransportsystemets energi- användning. För att klimatmålen ska nås är det därför viktigt att även godstransporterna på väg minskar användningen av fossila bränslen. Bland bussar i trafik i var elhybrider, ladd- hybrider eller rena elbussar. 4 Data saknas för andel eldrivna lastbilar. De finns ännu i en mycket begränsad omfattning. Regeringen tillsatte en för att påskynda arbetet med elektrifieringen av transportsektorn. uppdrag innebär att utifrån ett hel- hetsperspektiv driva på arbetet med elektrifieringen. fick i uppdrag att planera för elväg och analysera förut- sättningar för utbyggnad av elvägar och en utbyggnad av stationär snabbladdning. En rad åtgärder görs också för att stimulera ut- byggnaden av stationära laddpunkter för elfordon. Ännu saknas ett regelverk för byggande och användande av elvägar. 1SOU 2021:48 I en värld som ställer om - utan fossila drivmedel 2040. 2Trafikanalys, 2021. oekning-av-laddbara-bilar-i-stockholms-laen-3072956. 3https:///globalassets/statistik/vagtrafik/fordon/2021/fordon_2020.pdf?. 4https:///globalassets/statistik/vagtrafik/fordon/2021/fordon_2020.pdf?. Här följer en sammanställning av vad utredningen ska analysera och föreslå. Utredningens direktiv finns i sin helhet i bilaga 1. Det övergripande uppdraget att föreslå en reglering av elvägar •analysera och beakta utvecklingen av elvägar internationellt, och •lämna författningsförslag som bedöms nödvändiga för att möjlig- göra byggande av elvägar och brukarfinansiering av drift och underhåll av elvägar i . •föreslå hur en elväg ska definieras, •analysera i vilken utsträckning elvägar behöver regleras särskilt och hur den regleringen i så fall bör förhålla sig till befintlig reglering av vägar, elektriska anläggningar, elnät och elmarknad, •analysera och vid behov föreslå klargöranden av ansvarsfördel- ningen mellan väghållare och nätägare i fråga om elvägar, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. •föreslå hur kostnaderna för drift och underhåll av elvägar med tillhörande uttagssystem bör fördelas så att avgiften för brukarna blir effektiv och ändamålsenlig, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas åt –avgifternas beräkning, och –vilka som ska betala brukaravgifter, •föreslå hur brukaravgifter kan tas ut och hur ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna i systemet, till exempel myndigheter, privata aktörer och brukare, ska se ut, •om olika tekniska lösningar för elvägar föranleder att uttags- systemet utformas och regleras på olika sätt, lämna förslag på uttagssystem för varje teknisk lösning inklusive kostnader för de föreslagna uttagssystemen, •analysera om en avgift för elvägar kan tas ut som den tidsbaserade avgiften för tunga fordon enligt lagen om vägavgift för vissa tunga fordon (eurovinjettavgiften), •analysera om och i vilken utsträckning olika EU-direktiv inne- håller bestämmelse av relevans för elvägar, •analysera och beakta förslagens förenlighet med EU:s stats- stödsregler och unionsrätten i övrigt, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. Tillträde till elväg, förfaranderegler och kontrollaspekter •vid behov föreslå hur tillträde till och användning av elvägar bör regleras och kontrolleras, •om olika tekniska lösningar för elvägar föranleder olika förslag till reglering och kontroll av tillträde och användning, lämna förslag på reglering för varje teknisk lösning, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. •identifiera och överväga eventuella behov av regler i fråga om fordon som brukar elvägar, såsom fordonskrav och typgod- kännande, och •ta fram nödvändiga författningsförslag. •särskilt beakta skyddet av den personliga integriteten och de krav på skydd av personuppgifter som följer av bland annat Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän data- skyddsförordning) och lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, •analysera vilka uppgifter som kan behöva skyddas av sekretess, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Utbyggnad och användning av elvägar i större skala innebär nya tekniska anläggningar och system som inte har förutsetts i de lagar som berör byggande, drift och finansiering av vägar. Därför behövs kompletteringar och förtydliganden av befintliga lagar samt nya regler för att möta dessa nya behov. Utredningens direktiv anger vissa förutsättningar för det regel- verk som ska föreslås. Andra utgångspunkter har identifierats under utredningens arbete. Här är några av de utgångspunkter som har varit centrala för utarbetandet av utredningens förslag. Statliga elvägar med brukaravgifter Utredningens direktiv anger att utbyggnad, drift och underhåll av statliga elvägar är ett statligt åtagande, på samma sätt som ansvaret för annan statlig transportinfrastruktur. Det innebär att anläggandet av elvägar sker inom ramen för myndighetsutövning. En ytterligare utgångspunkt är att brukaravgifter ska tas ut för de fordon som använder el på en elväg. Utredningens utgångspunkt är att brukaravgiften ska täcka de kostnader som uppstår till följd av drift och underhåll av elvägen och omkringliggande system. En utgångspunkt i direktivet är att elvägar är undantagna från kon- cessionsplikt enligt ellagen (1997:857) på ett sätt som föreslås i betänkande (SOU 2019:30). Det finns flera olika elvägstekniker och nya tekniker kan utvecklas. En utgångspunkt i utredningens direktiv är att regelverket som före- slås ska vara teknikneutralt och funktionsbaserat och inte inriktat på någon viss teknik. Utredningens utgångspunkt är att föreslå ett regelverk som tillåter flexibilitet i utvecklingen och användningen av elväg för att inte skapa onödiga inskränkningar av framtida utbyggnad och användande av elvägar. Det finns inte någon EU-reglering av elvägar, men om större elvägsprojekt aktualiseras kan EU förväntas vilja reglera dessa. En EU-gemensam reglering skulle underlätta, inte minst för gräns- överskridande transporter. Utredningens utgångspunkt är därför att de nationella regler som föreslås ska utformas så att de om möjligt ska kunna utvecklas och anpassas efter EU-gemensamma krav och system. Det regelverk som föreslås bör kunna användas oavsett om beslut tas om en storskalig elvägsutbyggnad eller en successiv utbyggnad som omfattar begränsade elvägssträckor. För att brukaravgifter och kostnader ska vara på en rimlig nivå kan det innebära att mer eller mindre avancerade system utvecklas för exempelvis brukaravgifter, inom ramen för de generella reglerna. 2.4Elvägar – en del av elektrifieringen av transportsektorn För att nå klimatmålen behöver utsläppen från transporter minska i snabbare takt än . Det finns ett antal tekniker som kan ersätta de fossila bränslen som har dominerat vägtrafiken. Bio- bränslen, fordonselektrifiering med batterier och bränsleceller som drivs med vätgas är alternativa drivmedel till fossila bränslen. Det behövs en omfattande elektrifiering av vägtransporterna för att transportsektorn ska kunna minska sina utsläpp på ett så hållbart och samhällsekonomiskt kostnadseffektivt sätt som möjligt. , som lämnade sitt betänkande till reger- ingen , anger att utfasningen av fossila bränslen kan ske på ett så hållbart och kostnadseffektivt sätt som möjligt genom en kombination av åtgärder. Det handlar om omfattande elektrifiering, minskad trafik genom ett mer transporteffektivt samhälle och en övergång till långsiktigt hållbara förnybara drivmedel. Främst väg- transporterna bör elektrifieras så långt och snabbt som möjligt så att förnybara flytande och gasformiga drivmedel frigörs för användning inom arbetsmaskiner, flyg och sjöfart. Utredningen föreslår riks- dagsbundna etappmål och skärpning av de mest centrala styrmedlen.5 har förslagit att alla nya bilar ska vara utsläpps- fria 2035. Kommissionens förslag behöver antas av EU:s medlems- länder och . De första klartecknen väntas , men flera länder har aviserat planer på att fasa ut eller förbjuda nya bensin- och dieseldrivna personbilar nationellt. Årtalen för planerna skiljer sig åt, men ligger i de flesta fall runt 2030–2035. Även bilbranschen präglas av en snabb omställning. Flera stora bilföretag har kommunicerat mål eller planer på att sluta 5SOU 2021:48 I en värld som ställer om – utan fossila drivmedel 2040. tillverka bilar med förbränningsmotor och enbart tillverka elbilar –2035. Efterfrågan på hållbara transporter ökar snabbt, och även lastbilstillverkarna har inlett en omfattande omställning till allt mer elektrifierade fordon av olika slag. Stort behov av laddinfrastruktur Nya energisystem ställer nya krav på infrastrukturen för att till- handahållandet dessa. Den snabba elektrifieringen av transport- sektorn ställer nya krav på infrastrukturen, både avseende utbyggnad av elnät och tillgång till laddningsmöjligheter. Utfasningsutred- ningen konstaterar också i sitt betänkande att de offentliga insat- serna för laddinfrastruktur behöver samordnas bättre och att takten behöver öka. Stationär laddning verkar , på grund av praktiska och ekonomiska skäl, bli dominerande i en framtida infrastruktur för laddning av elfordon. Behov av stora ytor och höga lokala elektriska effekter för publik stationär laddning för beräknade trafikflöden kan leda till kapacitetsutmaningar, höga kostnader och tidskrävande pro- cesser, inte minst i storstadsområden. Elvägar, som innebär dyna- misk laddning under färd, kan bli ett komplement till stationära laddpunkter. Genom att laddning kan ske under färd medger elvägar mindre batteristorlek i fordon utan att försämra dess effektivitet och räck- vidd. Hur mycket mindre batteristorlek som möjliggörs beror på hur respektive fordon används och vilken redundans som efterfrågas. Vid batteritillverkning används metaller som litium, kobolt, nickel och mangan. Det finns ett antal miljöfaktorer, och sociala förhållan- den, som måste kontrolleras för att säkerställa en hållbar batteri- produktion längs hela tillverkningskedjan. Tillgången på batteri- råvaror är en kritisk faktor och kan det bli en bristvara eftersom den gröna omställningen av energisystemet ökar behovet av dessa metaller. Globalt är utvinning koncenterarad till ett antal länder, vilket bland annat innebär att är importberoende av dessa råvaror. Det kan leda till osäkerheter avseende tillgång och pris. Tunga fordon kräver större batterier än personbilar för att uppnå önskad räckvidd. fanns tvivel om det var möjligt att förse tunga fordon med tillräckligt stora batterier och i det sammanhanget har elvägar setts som en möjlighet att elektrifiera tunga fordon. Ny teknik har visat att tunga fordon med batterier är realistiska för många transportbehov. Allt fler lyfter nyttan med elvägar också för personbilar, eftersom personbilar totalt sett efterfrågar mer batterier på grund av dess stora antal. 6 av batterikapaciteten i en fullt elektrifierad vägfordonsflotta sitter i personbilar och om batteristorleken i person- bilarna kan minskas innebär det en betydande resursbesparing. Laddning av batterier under färd innebär minskat behov av stille- stånd för laddning och tid för i- och urkoppling. Batterierna kan därför laddas oftare än bara vid depåstopp och raster utan att förlora i transporteffektivitet. Företagen strävar mot högre kapacitets- utnyttjande där undvikande av stillestånd är en viktig faktor. Sam- tidigt som transporterna elektrifieras utvecklas nya transportformer genom till exempel autonoma fordon. För personbilar uppstår behovet av snabbladdning främst vid längre körningar, men för den som redan investerat i ett elvägsfordon är det tänkbart att bekvämlig- heten gör att dynamisk laddning under färd används även om kost- naden är högre än för stationär laddning. Fordonspooler och bildelning växer som företeelse, vilket minskar behovet av en ägd bil för att tillgodose transportbehov. Parallellt utvecklas andra transportformer och fordonstyper, såsom automona fordon. En sådan transformation kan påverka efterfrågan av den automatiserade laddningen som elvägar innebär. 6Ny Teknik, , Med elvägar kan elbilar bli lättare, billigare och energisnålare. En statlig investering i statliga elvägar Även om det är praktiskt och juridiskt möjligt att anlägga elvägar, när demonstrationsanläggningar har visat att tekniken fungerar och ett regelverk för elvägar utvecklats, så är det inte okomplicerade att anlägga elväg. Det rör sig om stora investeringar i elnätsanslutningar och elvägsanläggningar. Det är ännu oklart vilken eller vilka anlägg- ningstyper som kommer att få omfattande användning i andra länder och möjliggöra gränsöverskridande elvägstrafik. En utbyggnad av elväg förutsätter att det kommer att finns elvägs- användare med fordon utrustade för elväg. krävs tillräcklig tillgång till elväg om fordonsägare ska vara motiverade att investera i elvägsanpassade fordon. Bedömningar måste göras av hur stor utbygg- nad som krävs för att motivera aktörerna till investeringar i elvägs- fordon. Osäkerheten om framtida andelen elvägsfordon försvårar beslut om utbyggnaden av elväg. Det finns aktörer i som just nu analyserar möjligheten att bygga elvägar i begränsad skala där ett antal större användare ingår överenskommelser om att använda elvägen och bidra till finan- sieringen. För att bygga elvägar på ett vidare spritt vägnät av allmänna vägar behövs tillräckligt mycket trafik som kommer att använda den. Det räcker inte med att några brukare med hög betalningsvilja väljer elväg för att kunna finansiera drift och underhåll av elvägen. Tillräckligt många måste använda elväg för att brukaravgiften ska bli så låg att det blir attraktivt för en större massa att använda elväg. För att möjliggöra introduktionen av elvägar behöver staten ta risken att till en början ta kostnader som kan räknas hem . För att kunna anlägga elvägar i större skala för allmänt nyttjande på statliga vägar bedömer utredningen att det är nödvändigt att staten står som ansvarig för anläggandet av elvägen. Elvägar på det allmänna statliga vägnätet kan endast komma till stånd med en statlig investering utan vinstsyfte. Utredningens direktiv anger att den ska föreslå ett regelverk för statliga elvägar. Däremot ska utredningen inte ta ställning till i vilken omfattning eller var elvägar ska byggas. En utgångpunkt är att utbyggnad, drift och underhåll av statliga elvägar är ett statligt åtagande på samma sätt som ansvaret för annan statlig transportinfrastruktur. En annan utgångspunkt i utred- ningens direktiv är att det rör sig om elvägar där staten finansierar investeringen. Utredningens förslag tar därför sikte på anläggande och användande av statliga elvägar. Elvägar kan också anläggas av kommuner och privata aktörer. Utredningen ser positivt på att det finns elvägar och planer för an- läggande av elvägar hos andra aktörer än staten. Utredningens för- slag ska inte utgöra hinder för en sådan utveckling av elvägar. Vidare har utredningen inte i uppdrag att jämföra den samhälls- ekonomiska effektiviteten för elvägar med andra lösningar för fossil- fri vägtransportsektor. Det faktiska utredningsarbetet har pågått till . I utredningen har 14 förordnade experter in- gått med erfarenhet från myndigheter, akademisk forskning och utveckling av elvägar. Utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete med förordnade och externa experter. Experterna har bidragit med viktig kunskap och betydelsefulla synpunkter i utredningsarbetet. Utredningen har hållit fyra gemensamma expertgruppsmöten samt sju större arbetsmöten på olika teman. Till arbetsmötena har utredningens förordnande samt externa experter inom olika områden bjudits in. Utredaren och kansliet har genom dessa arbetsmöten, eller i enskilda mötet, fört samtal med branschorganisationerna Energi- företagen och , företrädare för fordonstillverkare, transportköpare, standardiseringsorgan och myndigheter. Utred- ningen har även haft kontakt med myndigheter i och för att ta del av utvecklingen av elvägar där. För att förstå hur olika elvägstekniker fungerar har samtal även förts med leveran- törer av olika elvägstekniker. Utredningen har skickat ut en enkät7 till de leverantörer som har elvägstekniker som har demonstrerats i . 7Se bilaga 2. Betänkandet inleds i kapitel 1 med våra författningsförslag. Därefter kommer denna introduktion till uppdraget och beskrivning av utredningens arbete (kapitel 2). I kapitel 3 beskrivs utvecklingen av elvägar i och internationellt samt utformningen av olika el- vägstekniker. I kapitel 4 beskriver vi utredningens förslag om ansvarsfördelning i elvägssystemet. I kapitel 5 beskriver vi den beräk- ningsmetod för brukaravgift för elvägsanvändare som utredningen föreslår. I kapitel 6 redogör vi för rättliga bestämmelser inom EU som har relevans för elvägar. I kapitel 7 redogör vi för utredningens samlade förslag. I kapitel 8 beskrivs konsekvenser av elvägar och utredningens förslag. Kapitel 9 innehåller kommentarer till våra författningsförslag. Det här kapitlet beskriver elvägar, hur utvecklingen ser ut i och internationellt och hur olika elvägstekniker är utformade. Tekniken att driva fordon med helt eller delvis kontinuerlig elför- sörjning har funnits . Det används exempelvis med luftledningar för tåg, spårvagnar och trådbussar. Därtill har bland annat tunnelbanetåg för järnvägar länge använt sig av en så kallad 3rd rail som består av längsgående kontaktskenor förlagda vid sidan om spåret strax över markhöjd. började olika former av modernisering av dessa tekniker tas fram bland annat för användning på gator i städer. var tidiga med Alstoms markförlagda så kallade APS-tek- nik för spårvagnar. Ungefär började utvecklingen av en induktiv markförlagd variant hos . Den var främst avsedd för spårvagnar och bussar, men blev även anpassad för lastbilar. utvecklade en sidoförlagd konduktiv teknik avsedd för elek- trisk Formel-1. Mot bakgrund av förnyelsen av elvägstekniker, dess potential att möjliggöra långa transporter och reducera batteribehov började idén att bygga elvägar att lyftas i .