sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — För att finansiera utvidgningen föreslår utredningen att en omför- delning av de medel som finns under anslag 17 Klimatpremier under UO 20 Allmän miljö- och naturvård görs. Gödselgasstödet förlängs och utökas Utredningen föreslår att stödet till produktion av biogas från stall- gödsel förlängs. Förslaget innebär också att biogasstödet (uppgrader- ingsstödet) permanentas samt att ett nytt stöd till förvätskning införs. De tre stöden kan kombineras, och om en aktör producerar biogas från gödsel och sedan uppgraderar och förvätskar gasen skulle denne vara berättigad till samtliga tre stöd. Förslaget lämnades redan i decem- ber 2019 av i SOU 2019:63 Mer biogas! För ett hållbart . Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag till åtgärder och styrmedel kommer att främja utvecklingen mot ett fossiloberoende jordbruk. jordbruk har låga växthusgasutsläpp per kilo producerad vara. Svenskt jordbruk skapar också mervärden i form av god djurvälfärd, biologisk mångfald och ett attraktivt landskap. Ut- redningens samlade förslag bedöms leda till ytterligare minskade ut- släpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. Utredningens förslag som stärker det svenska jordbrukets konkurrenskraft och minskar också risken för att produktionen i läggs ner och flyttas utom- lands. En ökad svensk produktion leder till lägre utsläpp globalt. Genom utredningens förslag bedöms även möjligheterna och utrymmet öka för företagen att kunna investera i teknik, kunskap och rådgivning som ger bättre resurshushållning och förnybara drivmedel. Utsläppen av växthusgaser från de arbetsmaskiner som används i jordbruket kom- mer att minska genom de förslag till omställning av arbetsmaskiner som förslås tillsammans med satsningar på förnybara drivmedel. De förslag som utredningen lägger kommer att omfatta såväl jord-, skogs- och vattenbruk. Ett av förslagen kommer även att omfatta i princip alla sektorer inom som använder sig av arbetsmaskiner. Företagsammansättningen inom jord-, skogs- och vattenbruks- sektorn skiljer sig åt. Jordbruket domineras av småföretag med få an- ställda där det finns en stor bredd utav verksamhetsgrenar. De många små företagen har en stor betydelse för landsbygden. Även om det är flest små företag finns ett fåtal stora heltidsjordbrukare och det är dessa som står för den stora andelen av produktionen i landet. Jord- bruket är en del i livsmedelskedjan som totalt sett är en förhållande- vis en stor sektor i där många är sysselsatta och stora produk- tionsvärden uppstår. Skogsbruket består både av många småföretag där verksamheten är en bisyssla och av stora skogsbolag där hela förädlingskedjan från skogen till konsument ingår. Till skillnad från i jordbruket utförs en stor andel av arbetet i skogsbruket utav maskin- entreprenörer. Vattenbruket är en relativt liten sektor som domine- ras av små företag men där antalet ökar. Förslagen kan om de genomförs samlat ge förutsättningar för att stärka jordbruksföretagens lönsamhet och produktion för att nå livs- medelsstrategins mål som ett ökat fossilberoende åstadkoms. Kostnader för arbetskraft, skatter på produktionsmedel, djurskydds- och växtskyddslagstiftning, tillståndsprövning enligt samt tillämpning av regelverk har stor påverkan på jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Genom framför allt jordbruks- avdraget bedömer utredningen att företagens förmåga att bära den allt tyngre bördan av kostnader och administration kan möjliggöras sam- tidigt som stöd till klimatåtgärder ökar företagens bidrag till klimat- omställningen. Företagen inom jord-, skogs och vattenbruket är huvudsakligen småföretag på landsbygden. Stärkt lönsamhet i branschen kan göra att befintliga företag utvecklar sin verksamhet och nya företag startas. Det finns flera studier som visar på de gröna näringarnas positiva effekt på landsbygdsutvecklingen. En förbättring av företagens kon- kurrenskraft och lönsamhet påverkar inte bara det enskilda företaget utan gynnar hela landsbygdsutvecklingen. En höjd kostnad för branschens drivmedel utan kompensation riskerar att leda till att företag läggs ner. Enligt analyser i SASM- modellen skulle det skulle viss del av spannmålen i slättbygderna ersättas med vall och extensiv köttproduktion. I skogsbygderna och i norra skulle djurhållningen minska och svårbrukade marker skulle överges. Minskningen av arealen betesmark skulle bli tydligast i skogsbygd. Företagen i dessa områden har ofta lägre transporter till jordbruksmark då störst andel av marken är skog. Nedläggningen i dessa områden skulle minska antalet arbetstillfällen men kanske framför allt bidra negativt till landsbygdsutvecklingen genom att områdenas attraktivitet minskar och en minskad verksam- het och befolkning leder till mindre investeringar i infrastruktur m.m. Utredningens förslag bedöms sammantaget bidra till en ökad för- sörjningsförmåga. De åtgärder som införs och som syftar till att ställa om från fossila drivmedel till förnybara kommer att minska behovet av import. Här vill dock utredningen påpeka vikten av att det finns en inhemsk produktion. I annat fall ersätts endast ett importbehov av fossila drivmedel till ett importbehov av förnybara drivmedel. En sådan omställning innebär ingen ökad försörjningsförmåga. Utredningen bedömer att de förslag som utredningen lägger vad gäller konkurrenskraft och lönsamhet kommer också att bidra till en ökad försörjningsförmåga. Genom att det finns lönsamma jordbruks- företag som kan producera livsmedel i hela landet minskar sårbar- heten i hela livsmedelskedjan. Utredningen bedömer sammantaget att utredningens förslag kom- mer att medföra högre kostnader för staten. Utredningens förslag om en ny biopremie kommer att innebära ytterligare kostnader för staten, både i form av kostnader för själva stödet och i form av ökad administration. Här konstaterar dock utred- ningen att kostnaden för denna biopremie inte kan täckas genom en omfördelning av anslagen under något befintligt anslag under UO 23 utan här menar utredningen att det bör vara frågan om ny finansiering. Förslaget om att fasa ut nedsättningen av dieselskatt till jord-, skogs- och vattenbruket har bedömts minska statens kostnader i och med att återbetalningen fasas ut. minskas även kostnaden för administration av återbetalningen som sker på . Även om infasningen av jordbruksavdraget sker som ned- sättningen fasas ut bedöms dock kostnaderna för staten samman- taget att öka. Detta genom minskade skatteintäkter till följd av jord- bruksavdraget. Administrationen för bedöms vara av samma omfattning för jordbruksavdraget som för återbetalningen av dieselskatt. Utredningen menar att det för förslaget om ett jordbruks- avdrag bör tillskjutas nya medel. Utredningens samlade förslag kommer att innebära att administra- tionen både ökar och minskar hos statens myndigheter. På totalen kan utredningen dock konstatera att det är en ökning. De myndig- heter som direkt berörs av förslagen är , Jordbruks- verket och . Svenska jordbruksföretag konkurrerar på en global marknad där förutsättningar ser olika ut både vad gäller natur och politik. De flesta länder har en omfattande jordbrukspolitik. Även om det inom EU finns en gemensam jordbrukspolitik så beslutar medlemsländerna mycket utav det som rör förutsättningarna för företagandet till exem- pel skatteregler på nationell nivå. Utredningen har jämfört skatte- regler för jordbruk för ett antal länder inom EU och och konstaterar att alla länder tillämpar särregler för jordbruket. Motiven som anges för detta är att jordbruk ses som en speciell sorts före- tagande som verkar under speciella förutsättningar. Andra motiv som lyfts fram är vikten av en säker livsmedelsförsörjning men även andra aspekter så som miljö- och landsbygdspolitik spelar in. Den största andelen av det drivmedel som används i jordbruket är är fossil diesel. Andelen biodrivmedel som blandas in i dieseln ökar dock genom reduktionsplikten som är ett nationellt styrmedel. Jord-, skogs- och vattenbruket använder samma diesel som trans- En del företagare beställer drivmedel till en lagringstank på gården medan andra företagare tankar på vanliga drivmedelstationer. Utredningen konstaterar att om den utstakade reduktionsplikten följs kommer dieseln att innehålla en stor andel biodrivmedel . HVO är det enda drivmedel som i princip direkt kan ersätta den fossila dieseln utan att det behöver göras några förändringar i traktorn eller arbetsmaskinen. HVO används även i stor utsträckning för att upp- fylla kraven som reduktionsplikten. FAME som i görs på raps används också för inblandning men tillåts . Det går inte att som med HVO, i samma motor växla mellan ren FAME och fossil diesel. Det finns dock tester som visar att fabriks- nya traktorer kan köras direkt på FAME utan problem. Äldre arbets- maskiner behöver viss omställning i form av filterbyten, oljebyten och rengöring av bränsletankar. Den framtida prisutveckling för biodrivmedel är osäker. Priset påverkas t.ex. av efterfrågan på världsmarknaden. Efterfrågan i kommer med största sannolikhet att öka på grund av reduktionsplik- ten. Priset på biodrivmedel kommer sannolikt också att påverkas om kan ha kvar skattebefrielsen på höginblandade bio- drivmedel . Drivmedelsbehovet för arbetsmaskiner inom jordbruket varierar mellan olika aktiviteter och påverkas av många faktorer. Det är möj- ligt att genomföra åtgärder för att hushålla och effektivisera använd- ningen av drivmedel. Energiförbrukningen beror av vilken arbets- maskin och vilket redskap som används. Förbrukningen beror även på hur förhållandena ser ut i fält vad gäller jordart, markstruktur och vattenhalt påverkar energiförbrukningen. Val av traktor och redskap är en viktig del i att utnyttja drivmedel effektivt men förbrukningen beror även på handhavandet. Genom rätt underhåll av traktor och maskiner samt framför allt genom att anpassa körsätt kan drivmedels- förbrukningen minskas. Den som förbrukar vissa bränslen i yrkesmässig jordbruks-, skogs- bruks och vattenbruksverksamhet kan ansöka om att få återbetalat en viss del av skatten. Denna möjlighet finns även i andra branscher som sjöfart och fiske. Nedsättningen av skatten innebär att fossila bräns- är nedsättningen viktig för jordbrukets konkurrenskraft och sektorns fortlevnad i landet. Drivmedelskost- nader är en betydande utgift för jordbruksföretagen. Bränsle och driv- medel står för av kostnaderna för insatsmedel. Höginblandade och rena biodrivmedel helt undantagna och be- friade från både energiskatt och koldioxidskatt och berättigar därför inte heller till återbetalning. Nivån på nedsättningen är 1,93 kro- nor/liter diesel. Kostnaden för staten för denna återbetalning uppgår till men enligt prognoser kom- mer jordbrukets energianvändning att minska framöver. Anledningen till minskningen bedöms vara effektiviseringar, energibesparingar och till del elektrifiering. På grund av jordbrukets stora maskinpark och långsamma utbytes- takt kommer förbränningsmotorn att spela en fortsatt stor roll . Det saknas arbetsmaskiner som drivs av förnybara drivmedel för större arbetsmaskiner. Utredningen ser där- för att en stor del av omställningen till fossiloberoende till 2030 måste ske med biodrivmedel som går att använda i den befintliga maskin- parken. På till 2045 ser utredningen att ett teknikskifte är rim- ligt. Självkörande maskiner och nya system för att bruka marken finns på idé-stadiet men bör till 2045 vara verklighet. Biogasdrift, elektri- fiering eller vätgasdrift kräver i regel nya maskiner, men det finns ex- empel på hur befintliga arbetsmaskiner genomgått konvertering. Inget av detta finns dock på marknaden . Utvecklingen måste dock ske parallellt. Utredningen konstaterar att det går att genomföra åtgärder för att energieffekti- . För arbetsmaskiner som används inomgårds finns en potential att elektrifiera dessa. Det är dock svårare att genomföra samma omställning för fältmaskinerna då dessa ofta används över ett stort geografiskt område och effektbehovet kan vara mycket högt då väder m.m. kräver snabba insatser i rätt tid. Av det biodrivmedel som används i är den absoluta majoriteten importerat. har flera konkurrensfördelar när det gäller att producera fossilfria drivmedel. ligger relativt långt fram vad gäller forskning och utveckling inom t.ex. biogasproduktion och förgasning. Tillgången till råvaror från bland annat skogen är mycket god i i ett europeiskt och internationellt perspektiv. Det finns en potential för att öka produktionen av biogas från stallgödsel. Fördelen med att röta stallgödsel är att processen ger både biogas och biogödsel. Genom att röta gödseln uppnås dessutom multipla miljövinster. Att potentialen inte utnyttjas mer beror dels på att lönsamheten har konstaterats blivit för låg med nuvarande nivå på stödet. Även tillståndsprocesserna kopplade till biogasproduktio- nen upplevs som utmanande, framför allt är det tidsaspekten dvs. att det tar att få tillstånd beviljat som upplevts som utmanande. Övriga insatsmedel särskilt mineralgödsel och ensilageplast I dagens moderna jordbruksproduktion används många olika typer av insatsmedel även om de stora grupperna av insatsmedel kan sägas vara: drivmedel, gödselmedel, bekämpningsmedel, foder, plast och utsäde. För att välja ut vilka insatsmedel som utredningen ska analy- sera vidare har utredningen jämfört den energianvändning som är kopplad till produktionen av dessa insatsmedel. Utredningen konstaterar att det är produktionen av kvävemine- ralgödsel som är mest energikrävande och som ger upphov till störst utsläpp av växthusgaser. Kväve är också det näringsämne som är mest kritiskt för odlingen. Utredning har därför valt att fokusera just på kvävemineralgödsel. Utredningen konstaterar efter en jämförelse av mängden tillfört kväve från olika gödsel att det även framöver kommer finnas ett behov av att tillföra kvävemineralgödsel. Således är det angeläget att minska utsläppen av växthusgaser från produk- tionen. finns stora skillnader i produktionen av kväve- mineralgödsel beroende på om gödseln tillverkas inom EU eller utan- för. Utredningen konstaterar att det finns planer på att produ- cera fossilfri mineralgödsel runt om i världen och även i men inga beslut är fattade . Det finns inte heller någon fossilfri gödsel på marknaden . Det andra insatsmedlet som utredningen gått vidare med är ensilage- plast. Ensilageplasten står för den största andelen av den plast som används i jordbruket. är majoriteten av ensilageplasten baserad på fossil råvara men andelen återvunnet ökar allt mer. Efter- som vallodlingen är den största utsläppsposten såväl kopplat till energi- användning som utsläpp av växthusgaser, är det viktigt att möjlig- heten till en bra konservering av odlat foder säkerställs för att inte riskera svinn. Mot bakgrund av detta har utredningen bedömt att det är genom att öka insamlingen och återvinningen av ensilageplasten som bäst klimatnytta uppnås. Det finns ett frivilligt insamlings- system för lantbruksplast som fungerar i stort sett väl. Bakgrund om jordbruket, klimatet och beredskapen Det svenska jordbruket omfattade drygt 60 000 företag med växtodling och animalieproduktion. Antalet jordbruksföretag har minskat; fanns över 72 000. De flesta jordbruksföretag drivs på deltid, var omkring 15 500 heltidsföretag och 47 500 del- tidsföretag. Det svenska jordbruket uppvisar en stor bredd. Växtod- lingen domineras av vall och spannmål. Jordbruksmarken omfattar , varav är . Area- len jordbruksmark har minskat . Det råder olika förutsättningar för att bedriva jordbruk i olika delar av . Skånska jordbrukare verkar på samma breddgrad som jord- brukare i , medan det nordligaste jordbruket i ligger norr om . Terräng, arrondering och jordmån varierar mellan olika regioner. I skiljer sig förutsättningarna även mellan de jordbruk som befinner sig i slättbygd och de som bedrivs i skogs- och mellanbygder. Efterfrågan på livsmedel har ökat och förut- spås att fortsätta öka globalt i takt med förbättrade levnadsvillkor i kombination med en befolkningsökning. Även i växer efter- frågan på livsmedel. importerar jordbruksprodukter och livs- medel till ett betydligt större värde än vad som exporteras. uppgick importen till och exporten till . Det svenska jordbruket bidrar till utsläpp av växthusgaser i form av metan från djurens fodersmältning, metan och lustgas från gödsel- hantering och lustgas från kväveomvandling i mark. Jordbruket bi- drar också med växthusgaser genom energianvändning till arbets- maskiner, spannmålstorkar, uppvärmning av lokaler och växthus m.m. Utöver detta bidrar jordbruket även med nettoutsläpp av koldioxid genom kolförrådsförändringar i och betesmark. På klimatområdet har det slagits fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå målet kommer alla sek- torer i samhället behöva bidra och så även jordbruket. Den främsta sårbarheten i jordbruket är kopplad till drivmedels- tillgången. Utredningen konstaterar att andra sårbarheter som finns är kopplade till behovet av importerade insatsmedel förutom driv- medel samt den låga lönsamheten hos företagen i primärproduktionen. Det begrepp som används i betänkandet för att beskriva beredska- pen är försörjningsförmåga. Enligt ansvariga myndigheter ska målet med försörjningsförmåga vara att tillse att hela befolkningen har tillgång till den mängd och sammansättning av säkra livsmedel, inklusive dricksvatten, som behövs för att upprätthålla sin hälsa under minst en tremånadersperiod av höjd beredskap och samhällsstörningar. Utredningens arbete har pågått mellan . Då utredningsarbetet har pågått under en pandemi där myndigheternas rekommendationer har begränsat fysiska möten har i princip samt- liga möten som utredningen hållit varit digitala. Ambitionen har genomgående under utredningsarbetet varit att bedriva arbetet på ett öppet och förutsättningslöst sätt i syfte att ringa in problem, utmaningar och lämpliga lösningar. Till utredningen har en expertgrupp om 15 experter kopplats. Utredningen har hållit åtta expertgruppsmöten. Utredningen har även hållit två hearings samt haft ett 90-tal bilaterala möten utöver detta. 1.1Förslag till ny förordning (2021:xx) om statligt stöd till användningen av vissa biodrivmedel inom jord-, skogs- och vattenbruk 1 § För att främja en övergång till ett fossiloberoende och bidrag till minskning av utsläppen av växthusgaser får Statens energimyndig- het bevilja statligt stöd i form av bidrag enligt denna förordning. Bi- drag ges om det finns medel. 2 § I denna förordning betyder biodrivmedel: ett vätskeformigt bränsle som framställs av biomassa och som uppfyller kriterierna i lagen (2010:598) om hållbarhetskri- terier för biodrivmedel och flytande biobränslen. 3 § Stöd får ges till företag inom jord-, skogs- och vattenbruk för förbrukning av rena och höginblandade biodrivmedel i arbetsmaskiner. 4 § Stöd får endast beviljas i enlighet med de villkor som anges i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013, kommissionens för- ordning (EU) nr 1408/2013 samt, kommissionens förordning (EU) 717/2014. 5 § Den stödberättigande kostnaden utgörs av prisskillnaden mel- lan fossila diesel och biodrivmedel enligt Statens energimyndighets beräkning. 6 § En ansökan om stöd ska vara skriftlig och ges in till . 2.typ av biodrivmedel och förbrukad mängd. 7 § Ansökan ska också innehålla en redogörelse för allt annat stöd av mindre betydelse som sökanden har mottagit under de två före- gående beskattningsåren och det innevarande beskattningsåret. Prövning och beviljande av stöd 8 § prövar och beviljar stöd enligt denna förordning. 9 § En begäran om utbetalning av ett beviljat stöd ska ha kommit in till efter utgången av det kalender- år, den kalendermånad eller det kalenderkvartal som ansökan avser. 10 § Ett stöd får inte betalas ut till ett företag som är föremål för betalningskrav på grund av ett beslut av Europeiska kommissionen som förklarar ett stöd beviljat av en svensk stödgivare olagligt och oförenligt med den inre marknaden. 11 § får besluta att ett beviljat stöd helt eller delvis inte ska betalas ut om 1.den som har ansökt om eller beviljats stöd genom att lämna oriktiga uppgifter har orsakat att stödet beviljats felaktigt eller med för högt belopp, 2.stödet har beviljats felaktigt eller med för högt belopp på grund av att uppgifterna i vägtrafikregistret är felaktiga, 3.stödet av något annat skäl har beviljats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta, eller 4.ett villkor för stödet inte har följts. 12 § utövar tillsyn över att villkoren för stödet följs. 13 § Mottagaren av ett utbetalat stöd är återbetalningsskyldig om stödet inte skulle ha betalats ut enligt 10 §. Ränta enligt räntelagen (1975:635) ska betalas på det belopp som en stödmottagare är återbetalningsskyldig för. 14 § Om en stödmottagare är återbetalningsskyldig ska Statens energi- myndighet besluta att helt eller delvis kräva tillbaka stödet tillsam- mans med ränta. 15 § får meddela föreskrifter om verk- ställigheten av denna förordning. 16 § ska följa upp och utvärdera de stöd som ges enligt denna förordning. Offentliggörande, rapportering och registerföring 17 § Bestämmelser om offentliggörande, rapportering och register- föring finns i 12 a § lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och i förordningen (2016:605) om tillämp- ning av Europeiska unionens statsstödsregler. 18 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 10 §§ om att inte betala ut stöd får dock inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . 1.2Förslag till förordning om ändring i förordning (2009:1464) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2009:1464) med in- struktion för att 2 a § ska ha följande lydelse Myndigheten ska arbeta för en konkurrenskraftig och hållbar 1. inom de områden som avses i 1 § verka för att det övergri- beakta behovet av stärkt konkur- pande målet enligt livsmedelsstra- renskraft för företag, tillhanda- tegin om en konkurrenskraftig och hålla god service och lättillgänglig hållbar livsmedelskedja som riks- information samt verka för för- enkling och administrativa lätt- 2. beakta behovet av stärkt lön- samhet och konkurrenskraft för företag i de områden som avses i 1 § och, 3. till de aktörer som omfattas av 1 § tillhandahålla god service och lättillgänglig information samt verka för förenkling och admini- strativa lättnader. Denna förordning träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om ändring i förordning (2020:750) om statligt stöd till vissa miljöfordon Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2020:750) om stat- ligt stöd till vissa miljöfordon 1–3 §§ och 6 § ska ha följande lydelse. För att främja introduktionen För att främja introduktionen av miljölastbilar och eldrivna ar- av miljölastbilar och miljöar- betsmaskiner på marknaden och betsmaskiner på marknaden och bidra till minskning av utsläpp av bidra till minskning av utsläpp av växthusgaser, får Statens energi- växthusgaser, får Statens energi- myndighet bevilja statligt stöd i myndighet bevilja statligt stöd i form av bidrag enligt denna för- form av bidrag enligt denna för- ordning för köp av sådana for- ordning för köp av sådana for- Bidrag ges om det finns Bidrag ges om det finns Förordningen är meddelad med Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 11 § regeringsfor- stöd av 8 kap. 11 § regeringsfor- men i fråga om 19 § och 8 kap. men i fråga om 19 § och 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om 7 § regeringsformen i fråga om I denna förordning betyder bioetanol: ett etanolbränsle som till är fram- ställt av sådan biomassa som avses i 1 kap. 2 § lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen,