sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Eftersom utredningen föreslår att alla anmäl- ningsärenden ska flyttas över till kommer den ökade kostnaden för handläggningen av dessa ärenden innebära en ökad kost- nad för med cirka (3 520 × 475 =) 1,7 miljoner kro- nor. Den sammantagna ökningen av kostnaderna hos Migrations- verket kan således beräknas till (3 + 1,7 =) . För det fall regeringen går fram med ett förslag om ett system med automatiska förvärv av svenskt medborgarskap för vissa stats- lösa födda i som utredningen presenterar i avsnitt 4.4, kommer få kostnader för arbetet med att bistå med bedömningen av statslöshet och med kontroll av om någon av barnets föräldrar har permanent uppehållstillstånd. Av redogörelsen för hur ett sådant system skulle kunna se ut i avsnitt 4.4.3 framgår att föreslås skicka över uppgifter om de nyfödda barn som inte erhåller svenskt medborgarskap ge- nom sin svenska förälder (2 § 1 och 2 medborgarskapslagen) eller något utländskt medborgarskap, dvs. de som sannolikt är statslösa eller har okänt medborgarskap. Enligt uppgift från () registrerades åren 2016–2020 mellan cirka 300 och 900 barn som statslösa och cirka 3 000 barn med okänt medbor- garskap. Av uppgifter från SCB framgår också att av de barn som registrerades som statslösa hade mellan 200 och 900 av dem någon förälder med permanent uppehållstillstånd och cirka 2 000 av barnen som registrerades med okänt medbor- garskap hade minst en förälder med sådant uppehållstillstånd (se avsnitt 4.4.4). Med beaktande av de siffror som nämnts antar utred- ningen att i sådana fall kommer att skicka över cirka 3 500 ärenden (300 + 900 = 1200/2 avrundat till 500 + 3000) till för bedömning av om de är statslösa och har en för- älder med permanent uppehållstillstånd. Kontrollen av om ett barn har en förälder med permanent uppehållstillstånd torde vara en enkel utredningsåtgärd som består i att en slagning görs i ett datasystem. Kostnaden för en sådan kontroll bedöms därför inte utgöra en stor handläggningskostnad. Detta kan ske automatiskt. Utredningen upp- skattar ändå att det uppkommer en viss kostnad och uppskattar den till . Utredningen föreställer sig att de ärenden där föräldrarna inte har permanent uppehållstillstånd kommer att skickas tillbaka till för fortsatt handläggning och registrer- ing i folkbokföringsdatabasen. Dessa ärenden kommer således inte att kräva någon bedömning av statslöshet eller ytterligare åtgärd av . Utredningen uppskattar därför att det borde kvar- stå cirka 2 400 ärenden för att hantera (200 + 900/2 = 550 + 2000 avrundat nedåt). Kostnaden för utredningen av statslöshet uppskattas till . Utredningen baserar sin beräkning på följande antaganden och siffror. Utredningen har i inledningen av detta avsnitt gjort antagandet att handläggningskostnaden för ett anmälningsärende motsvarar avgif- ten för en anmälan om medborgarskapsförvärv enligt 6–9 §§ med- borgarskapslagen. Sådana anmälningar kostar (11 § med- borgarskapsförordningen). I handläggningen av en anmälan enligt 6 och 8 §§ medborgarskapslagen ingår att utreda och bedöma om ett barn eller ung vuxen är statslös. Utredningen antar därför att kostna- den för att bedöma om ett barn fött i är statslöst eller inte, i ärenden om automatiskt förvärv av medborgarskap, inte kostar mer än . Då kontrollen av permanent uppehållstillstånd bedöms kosta , återstår per ärende som multi- pliceras med de 2 400 anmälningar som bedöms behöva en bedöm- ning av statslöshet efter att en kontroll av uppehållstillstånd har gjorts (= ). Den totala summan för Migrations- verkets hantering av de automatiska förvärven blir då 100 000 + 360 000 = . För att ska kunna bistå med kon- troll av permanent uppehållstillstånd och bedömning av statslöshet behöver myndigheterna kunna utbyta uppgifter med varandra. För detta krävs sannolikt att det skapas ett system där myndigheterna kan skicka frågor och svar för varje barn och ärende mellan sig t.ex. i ett digitalt frågeformulär och att myndigheterna kan spara ned sina svar/ärenden. Ett sådant utbyte skulle enligt uppgift från t.ex. kunna ske genom Application Programming Interface (API) som är en teknik som gör det möjligt för två program att utbyta data med varandra. Att sätta upp och strukturera en API kostar enligt för den myndigheten att sätta upp. får antas ha samma kostnader. Där- efter bedömer utredningen att det behöver ske ett visst underhålls- arbete . Kostnaden för det är enligt cirka 30 pro- cent av installationskostnaden, dvs. Utredningen utgår ifrån att skulle ha samma kost- nader. Utifrån vad som sagts uppskattar utredningen att ett system med automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa statslösa barn födda i skulle kosta i initiala utvecklingskostnader och i löpande kostnad däri inkluderat handläggning och årligt underhåll av API- systemet. När det gäller förslaget om ändringar i bestämmelserna om befri- else från svenskt medborgarskap i medborgarskapslagen bedöms detta leda till endast marginella ökade kostnader för . Utredningen grundar sin bedömning på att befrielseärenden redan hanteras av , att antalet ärenden är få och att de nya bestämmelserna inte bedöms leda till att antalet ansökningar om befrielse ökar. inkom drygt 200 ärenden och knappt 30 av dem avsåg barn. Detta gäller enligt utredningens uppfattning även med beaktande av att handläggningen i ärenden om befrielse som gäller barn regelmässigt kommer att bli bredare och mera omfattande, eftersom kommer att behöva kon- takta barn som omfattas av en befrielseansökan och även t.ex. social- tjänsten och . kan också antas komma att behöva kontakta vuxna sökanden i vissa fall. Då antalet ärenden är så få antas de eventuella ökade kostnaderna emellertid inte bli märk- bara. Det finns enligt utredningens uppfattning en liten chans att antalet ansökningar kan kunna komma att minska något, då de nya bestäm- melserna måhända har en avskräckande effekt på den, eller de, som hotar eller tvingar någon att ansöka om befrielse. Antalet återkallelseärenden bedöms inte heller bli många eller kostnadskrävande. Inte heller de nya bestämmelserna med möjlighet till återkallelse av ett tidigare fattat beslut om befrielse bedöms därför leda till annat än marginellt ökade kostnader för . Bedömning: Utredningens förslag bedöms få konsekvenser för Säkerhetspolisen i form av fler förfrågningar och yttranden. Det bedöms medföra ett behov hos av ytterligare två årsarbetskrafter, motsvarande . De ökade kostnaderna bör täckas genom anslag. Vidare bedöms förslagen ge upphov till ett behov av teknisk utveckling och metodutveckling. Dessa kostnader bedöms rymmas inom befintliga anslag. Utredningens förslag bedöms få begränsade konsekvenser för och bedöms inte medföra annat än marginellt ökade kostnader. Dessa bedöms rymmas inom befintliga anslag. Utredningens förslag i avsnitt 7.5 innebär att Säkerhetspolisen kommer att få fler ärenden att lämna yttranden och eventuell erinran i jämfört med . Utredningens förslag bedöms därför innebära ett behov hos av ytterligare två årsarbetskrafter och av teknisk utveckling och metodutveckling, både internt och tillsammans med andra myndigheter. Utredningen föreslår att Säkerhetspolisens behov av ytterligare arbetskraft täcks genom anslag om . Tillkommande kostnader för teknisk utveckling och metodutveck- ling bedöms rymmas inom befintliga anslag. Med anledning av att har direktåtkomst till Polis- myndighetens misstanke- och belastningsregister bedöms utredning- ens förslag i avsnitt 7.4 i den delen inte medföra några särskilda kon- sekvenser eller ökade kostnader för . Utredningens förslag innebär dock att ska kunna utbyta informa- tion med också på annat sätt. Utredningen bedömer emellertid att detta endast kommer att aktualiseras i ett fåtal fall och inte kommer att medföra annat än marginella kostnader. Dessa be- döms rymmas inom befintliga anslag. Bedömning: I ett system med automatiska förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i , bedöms ha initiala utvecklingskostnader om 1,55 miljo- ner kronor och kostnader om i handlägg- ning och underhåll av datasystem . I ett system med automatiska förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i , bedöms ansvara för beslut om registrering av svenskt medborgarskap efter automatiska förvärv för statslösa barn födda i (se avsnitt 4.4.3). En ut- redning av statslöshet samt kontroll av om någon förälder till barnet har permanent uppehållstillstånd ska i sådana fall göras av Migrations- verket som efter utredning och kontroll skickar över ett yttrande till . För att myndigheterna ska kunna samarbeta krävs att det finns ett digitalt system för detta. skulle enligt upp- gift t.ex. kunna begära yttrande från genom en Application Programming Interface (API), som är en teknik som gör det möjligt för två program att utbyta data med varandra. Skatte- verket har uppgett att myndigheten har API:er som gör det möjligt för andra aktörer att kommunicera med dess system och använda data i sina egna tjänster. Kostnaden för att sätta upp en API uppskattas till mellan 500 000 och 2 miljoner kro- nor (antas få en liknande kostnad, se avsnitt 15.1.2). Driftskostnaden för en API bedöms uppgå till av den initiala kostnaden, dvs. Utredningen antar härvid att kostnaden för utveckling skulle bli och det årliga underhållet av API-systemet . Härutöver uppkommer en engångskostnad för att ta bort en funktion hos som innebär att det sker en maskinell registrering av att ett barn är statslöst om båda föräldrarna är stats- lösa. Att ta bort den funktionen kostar enligt uppgift från myndig- heten . Utöver vad som sagts kommer det att uppkomma en kostnad för handläggning av de automatiska förvärven. Denna kostnad uppskattas till , vilket motsvarar kost- naden för en årsarbetskraft för den ökade arbetsinsats som de auto- matiska förvärven bedöms komma att innebära. 15.2Ekonomiska konsekvenser för kommuner, regioner, länsstyrelser, företag och enskilda Bedömning: Utredningens förslag bedöms inte få några konse- kvenser för kommunerna eller regionerna. Utredningen bedömer att utredningens förslag inte får några ekono- miska effekter på kommunerna eller regionerna. Bedömning: Utredningens förslag innebär att länsstyrelserna av- lastas från handläggningen av medborgarskapsärenden. Överflytt- ningen av anmälningsärendena från länsstyrelserna till Migrations- verket innebär en minskad årlig kostnad för länsstyrelserna om . Utredningens förslag att flytta över alla anmälningsärenden från läns- styrelserna till innebär att länsstyrelsernas handlägg- ning av medborgarskapsärenden helt upphör. Av tabell 15.2 i av- snitt 15.1.2 framgår att länsstyrelserna i snitt får in cirka 3 520 ären- den . Av den statistiken går inte att utläsa hur många av dessa som rör ärenden enligt 18 och 19 §§ medborgarskapslagen, för vilka avgiften är per ärende, och hur många som rör anmäl- ningar enligt 7, 8 och 9 §§, för vilka avgiften är . Om antagandet görs att avgifterna i medborgarskapsförordningen för de olika ärendetyperna speglar kostnaden för deras respektive handlägg- ning och antagandet görs att hälften av länsstyrelsernas ärenden utgör ärenden enligt 18 eller 19 § medborgarskapslagen och hälften utgör ärenden enligt 7, 8 eller 9 §, skulle en överflyttning av länsstyrelser- nas ärenden till innebära en minskad årlig kostnad för länsstyrelserna med för ärenden enligt 18 och 19 §§ (1 760 × 475 = 836 000) och för övriga anmälningsärenden (1 760 × 175 = 308 000). Totalt inne- bär alltså överflyttningen av anmälningsärendena från länsstyrelserna till en minskad kostnad på omkring 1,1 miljoner kro- nor (836 000 + 308 000 = 1 144 000). Bedömning: Utredningens förslag bedöms inte få några konse- kvenser för företagen. Höjda avgifter med anledning av de nya kraven innebär en ökad kostnad för den enskilde för anmälan av förvärv av svenskt med- borgarskap. Utredningen bedömer att utredningens förslag inte får några ekono- miska effekter för företag i allmänhet, eller på små företags förutsätt- ningar eller villkor i förhållande till större företags. Som framgår i avsnitt 15.5 föreslår utredningen att utredningens förslag kan finansieras genom att avgifterna för anmälningsärenden enligt 7–9 §§ medborgarskapslagen höjs med samt att en avgift införs för förvärv av medborgarskap enligt punkt 2 i ikraft- trädande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2014:481) om änd- ring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. De ekonomiska konsekvenserna för enskilda blir därför en ökad kostnad för anmälan av förvärv av svenskt medborgarskap i vissa fall. Avgiften för anmäl- ningsärenden enligt 7–9 §§ medborgarskapslagen blir efter höjningen . Avgiften för ärenden enligt punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2014:481) om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap föreslås bli . Övriga avgifter påverkas inte. 15.3Konsekvenser för domstolarna och regeringen i egenskap av överprövningsinstans Bedömning: Utredningens förslag förväntas ge upphov till vissa kostnader för domstolarna, vilka bedöms rymmas inom dom- stolarnas befintliga anslag. Regeringen kan i sin egenskap av överprövningsinstans för säker- hetsärenden komma att få fler ärenden. Detta förmodas ge upp- hov till vissa kostnader för , vilka bedöms rymmas inom befintliga anslag. När det gäller utredningens förslag om nya krav i kapitel 7 är det svårt att bedöma konsekvenserna för domstolarna. Som anförts i delbetänk- andet (SOU 2021:2) kan en möjlighet ändå vara att utgå ifrån den överklagandefrekvens som gällt tidigare för medborgarskapsärenden. Antalet mål om svenskt medborgarskap i migrationsdomstolarna brukar uppgå till cirka 1 200 . Om förslagen i delbetänkandet genomförs liksom om regeringens förslag i prop. 2020/21:191 om ändrade regler i utlänningslagen leder till lagstiftning bedöms det leda till färre ansökningar om medborgarskap. Om den här ut- redningens förslag leder till lagstiftning kommer det sannolikt också att innebära att antalet sökande minskar något. Å andra sidan införs nya krav vilket kan leda till fler överklaganden i de ärenden som kommer in till . Det kan också leda till att målen avseende anmälningsärenden blir mer komplicerade. I avsnitt 13.2 föreslås att beslut om befrielse från svenskt medborgarskap och beslut om återkallelse av ett sådant beslut ska kunna överklagas till migrationsdomstol i enlighet med vad som gäller enligt befintliga bestämmelser i 26 § medborgarskaps- lagen. Antalet befrielseärenden är emellertid förhållandevis få och bedöms inte öka med anledning av utredningens förslag. Möjlig- heten till återkallelse av ett befrielsebeslut bedöms resultera i endast ett fåtal nya ärenden. Även om utredningens förslag sannolikt kommer att innebära en viss ökning i antalet överklagade ärenden, bedöms nivån på antalet överklaganden sammantaget fortfarande vara så låg att migrations- domstolarna får antas kunna hantera konsekvenserna av de nya kraven inom ramen för sina befintliga anslag. En konsekvens av utredningens förslag att vissa anmälningsärenden ska klassificeras som säkerhetsärenden enligt 27 § andra stycket med- borgarskapslagen är emellertid att regeringen, i sin egenskap av över- prövningsinstans för säkerhetsärenden, kan komma att få fler ärenden. Eftersom de nya ärendena främst rör barn och unga vuxna handlar det troligtvis om ytterst få ärenden. Kostnaderna för att hand- lägga dessa bedöms som mycket begränsade och bedöms rymmas inom befintliga anslag. För det fall regeringen går fram med ett förslag om automatiska förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa födda i , framgår av avsnitt 13.3 att ett beslut om registrering i folkbokförings- databasen ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol på samma sätt som beslut om övriga registreringar i folkbokföringsdata- basen . Utredningen bedömer att antalet överklaganden skulle kvar- stå på samma nivå som , eller förändras endast mycket marginellt. Bedömning: Utredningens förslag om nya krav i anmälnings- ärenden bedöms få större konsekvenser för män än kvinnor. Ut- redningen anser dock med hänsyn till ändamålet med kraven att den effekten får godtas. Minskade möjligheter att förvärva svenskt medborgarskap kan leda till segregation. Utredningens förslag om ändrade regler vid befrielse från svenskt medborgarskap bedöms leda till ett ökat skydd mot förlust av svenskt medborgarskap mot en individs vilja, särskilt för barn och vuxna som lever i en hedersrelaterad kontext. De övergripande målen för jämställdhetspolitiken har redogjorts för i utredningens delbetänkande och upprepas inte här (SOU 2021:2 s. 388 f.). Som nämns i delbetänkandet är medborgarskapet en formell förutsättning för att ytterst kunna påverka den politiska styrningen i . Mot bakgrund av regeringens första jämställdhetsmål bör det därför vara en självklarhet att möjligheten att förvärva svenskt medborgarskap ska vara lika för kvinnor och män. Med beaktande av att män är överrepresenterade i den statistik som finns hos Brotts- förebyggande rådet (Brå) över lagförda mord och dråp, rån, våld och misshandel och våldtäkt och sexualbrott, som alla skulle kunna klassificeras som sådan allvarlig brottslighet som avses i avsnitt 7.4.1, bedömer utredningen att utredningens förslag i avsnitt 7.4 kommer att innebära att det blir fler män än kvinnor som kommer att hindras från att få svenskt medborgarskap på grund av de nya reglerna.4 Utredningen anser dock med hänsyn till ändamålet med kravet att den effekten får godtas. Utredningen ser inte att förslagen i övrigt får några konsekvenser av betydelse ur jämställdhetsperspektiv. 4Brottsförebyggande rådet (2020). Statistik utifrån brottstyper. En konsekvens av utredningens förslag om krav på frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. (avsnitt 7.4–7.7) är att det sannolikt är färre som kommer att förvärva svenskt medborgarskap. Som utvecklats i delbetänkandet (SOU 2021:2) finns det en risk för att minskade möj- ligheter att förvärva svenskt medborgarskap kan leda till segregation. När det gäller förslaget i avsnitt 11.3.2 om krav på samtycke för befrielse från medborgarskap och att befrielse inte ska medges om det bedöms strida mot barnets bästa, bedömer utredningen att för- slaget kommer att stärka barns och ungas rätt till medborgarskap och minska risken för att de förlorar sitt svenska medborgarskap mot sin vilja. Samma sak kan sägas när det gäller förslaget i avsnitt 11.4.2 om att befrielse ska kunna vägras, om det kan antas att sökanden inte själv vill befrias från sitt svenska medborgarskap. Detta gäller inte minst för personer som lever i en utsatt miljö eller hedersrelaterad kontext och oavsett om de är barn eller vuxna. 15.4.2Brottslighet och allmän säkerhet Bedömning: Utredningen bedömer att de krav som utredningen föreslår på bl.a. frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. under vissa förutsättningar skulle kunna få en preventiv effekt på den enskildes benägenhet att begå allvarliga brott, eller agera på ett sätt som anses utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet. Förslagen om ändringar i bestämmelserna om befrielse i lagen om svenskt medborgarskap och nya krav på barns samtycke till befrielse från medborgarskap, krav på en bedömning av barnets bästa och bestämmelser om återkallelse av befrielsebeslut bedöms utgöra ett ökat skydd mot att enskilda befrias från sitt svenska medborgarskap mot sin vilja. Om betydelsen av ett svenskt medborgarskap värderas högt av den enskilde, bedömer utredningen att de krav som utredningen föreslår avseende bl.a. frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. (avsnitt 7.4–7.6) i vissa fall skulle kunna få en preventiv effekt på den enskildes benäg- enhet att begå allvarliga brott, eller agera på ett sätt som anses utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet. Detta skulle kunna leda till ett minskat lidande för enskilda, både sett ur det potentiella offrets och den potentiella förövarens perspektiv. skulle också kunna innebära samhällsekonomiska besparingar i olika hänseenden. Förslagen om krav i anmälningsärenden bedöms vidare skapa för- utsättningar för en bättre kontroll av vilka som beviljas svenskt med- borgarskap efter anmälan. De föreslagna kraven innebär att personer som bedöms utgöra ett hot mot säkerhet förhindras återfå svenskt medborgarskap efter anmälan. Kraven innebär också att per- soner som begått allvarlig brottslighet kan bli svenska medborgare efter anmälan. Eftersom ett svenskt medborgarskap innebär fri rörlighet inom EU och EES kan kraven förväntas leda till att bidrar till mindre brottslighet inom EU. Utredningen bedömer vidare, att förslagen om barns samtycke till befrielse från medborgarskap m.m. och möjligheten till återkallelse av ett beslut om befrielse från medborgarskap, kan ha en viss preventiv effekt. Som framgår av avsnitt 10.3.4 är det ytterst få brott som anmäls och ännu färre som leder till åtal och/eller dom. Den even- tuella effekten av förslagen bedöms därför inte gå att räkna på. För- slagen om barns samtycke till befrielse, krav på en bedömning av barnets bästa och bestämmelser om återkallelse av befrielsebeslut bedöms dock öka skyddet för utsatta individer och innebära att staten har större möjlighet att bistå med konsulär hjälp utomlands om individerna inte förlorar sitt svenska medborgarskap. Förslagen be- döms också kunna bidra till att färre barn med svenskt medborgar- skap utsätts för brottslighet i form av hedersförtryck. Vad som sagts har bäring också på förslaget om att befrielse ska kunna vägras om det finns anledning att anta att sökanden inte själv vill befrias från sitt svenska medborgarskap, dvs. även på vuxna. 15.4.3Sysselsättning och offentlig service Bedömning: Utredningens förslag bedöms få marginella konse- kvenser för sysselsättningen. Utredningens förslag bedöms få marginella konsekvenser för syssel- sättningen. Förslaget innebär att vissa arbetstillfällen skapas i katego- rin handläggning hos . Införandet av flera krav för medborgarskapsförvärv i anmälningsärenden och eventuella uppdrag att bistå med bedömningar och kon- troller i ärenden om automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i , bedöms kunna innebära fler arbetsuppgifter och/eller mer arbete per handläggare och ärende, vilket i sig bedöms medföra ett visst behov av nyanställning. I övrigt bedöms förslagen inte få några konsekvenser för sysselsättning och offentlig service. Bedömning: Förslagen i detta betänkande bedöms inte inverka på vare sig klimat eller miljö. Förslagen i detta betänkande bedöms inte inverka på vare sig klimat eller miljö. Bedömning: Förslagen i betänkandet bedöms inte få annat än marginella konsekvenser för vare sig kommuner eller regioner. Utredningens förslag bedöms inte få några särskilda konsekvenser för kommuner och regioner. Det bör dock nämnas att kan komma att kon- takta i ärenden om befrielse från svenskt medborgar- skap, eller ärenden om återkallelse av ett tidigare fattat beslut om befrielse. kommer därför sannolikt att påverkas av utredningens förslag. Det torde dock handla om ytterst få fall. Bedömning: Förslagen om krav på bl.a. frånvaro av allvarlig brotts- lighet m.m. innebär att möjligheten till förvärv av svenskt med- borgarskap för barn, unga vuxna och de som vill återfå svenskt medborgarskap i viss utsträckning begränsas. Utredningen anser dock att den begränsningen är motiverad med hänsyn till syftet med förslagen. Förslaget om krav på sannolik identitet i anmälningsärenden bedöms innebära att möjligheten att förvärva svenskt medborgar- skap efter anmälan begränsas något i förhållande till hur det är . Den konsekvensen är motiverad med beaktande av att förslagen om krav på bl.a. frånvaro av allvarlig brottslighet förutsätter att har kännedom om personens identitet. Förslagen om krav på bl.a. frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. förutsätter en kontroll som riskerar att kränka enskildas integritet. Kontrollen har stöd i medborgarskapsförordningen vilket bedöms utgöra ett ändamålsenligt skydd för den enskilde.