sou · H9B334 · 2021-05-04 00:00:00 — Det skulle skapa bättre förutsättningar för att samordna barns vård- processer när vårdbehov uppmärksammas vid hälsouppföljningen. En sammanhållen hälsouppföljning med regionen som huvudman skulle dessutom underlätta uppföljningen av hälsan på såväl indivi- duell som aggregerad nivå på ett systematiskt sätt. Skolan skulle i högre grad kunna fokusera på elevernas utveckling mot utbild- ningens mål, att skapa goda lärandemiljöer och andra förutsättningar för lärande. Utredningen bedömer dock att tiden inte är mogen för att genomföra en sådan förändring. Det beror bland annat på att primär- vården ännu inte är tillräckligt resurssatt för ett sådant uppdrag. En viktig förutsättning för att en sådan sammanhållen hälsouppföljning ska kunna genomföras är regionens möjligheter att tillhandahålla hälsobesök och vaccinationer i skolan. Detta gäller särskilt för vaccinationer. Det finns hinder för en sådan utveckling till följd av skol- och vårdval. En annan viktig förutsättning är en resursstark elevhälsa med ett tydligare uppdrag att arbeta hälsofrämjande och förebyggande för att främja barns och ungas hälsa och förebygga ohälsa både på grupp- och individnivå. Utredningen bedömer att lagförslagen ovan som syftar till att skapa en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga och det nationella hälsovårdsprogrammet ska ha högsta prioritet. Men om arbetet med det nationella hälsovårdsprogrammet inte skulle ge önskat resultat i form av effektiva samverkansstrukturer och lik- värdig tillgång till programmets insatser oavsett huvudman eller vårdverksamhet bedömer utredningen att regeringen kan överväga möjligheten att införa en samlad hälsouppföljning med regionen som huvudman. Det i kräver dock att omställningen har kommit längre och att primärvården stärkts med resurser och kompetenser. Även elevhälsans resurser behöver säkras och de medicinska in- satsernas roll i det hälsofrämjande och förebyggande arbetet stärkas för att kunna stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Utredningen återkommer om uppföljning I slutbetänkandet kommer utredningen i enlighet med direktivet att återkomma till frågan om uppföljning. Det handlar både om förut- sättningarna för att följa upp barns och ungas hälsa och att följa upp hur huvudmännen arbetar med att genomföra det nationella hälso- vårdsprogrammet för barn och unga och utredningens förslag i övrigt. God och nära vård för barn och unga Alla barn och unga har rätt att få stöd för att må bra och få hjälp när de inte mår bra. Men arbetar många olika verksamheter med barns och ungas hälsa. Därför kan det vara svårt att veta vart man ska vända sig. Stödet kan också skilja sig beroende på var man bor eller söker vård. Den här utredningen ger förslag på hur vården för barn och unga kan bli mer sammanhållen och lika för alla. När vården görs om behövs ett barnperspektiv Vården i håller på att göras om. Det ska vara lätt att söka och få vård. Vården ska finnas nära patienterna och vara lika i hela landet. De som ger vård ska också samarbeta mer om patienterna och utgå från det som är viktigt för patienterna. Det här kallas en god och nära vård. När vården görs om behöver man undersöka hur den kan bli så bra som möjligt för barn och unga. Därför har regeringen bett oss göra den här utredningen. Syftet är att ta fram förslag på hur vården för barn och unga kan bli mer sammanhållen, och hur den psykiska ohälsan bland barn och unga kan minska. God och nära vård för barn och unga – enkel sammanfattning Barn och unga har hjälpt oss med utredningen Vi som jobbar med utredningen har besökt skolor tillsammans med för att prata med elever. Vi har också samarbetat med organisa- tionen för att få veta mer om psykisk ohälsa bland barn och unga. På så sätt har vi fått veta vad mer än 800 barn och unga säger om sin hälsa och hur de tycker att vården borde fungera. Vi har också pratat med myndigheter och personer som arbetar med barn och unga. De har berättat hur de tycker att vården fungerar nu och hur den skulle kunna fungera bättre. Alla ska få goda möjligheter att må bra Att barn och unga mår bra är förstås viktigt för dem själva och deras familjer, men också för hela samhället. Om barn mår bra är det större chans att de mår bra även senare i livet. Därför behöver alla få goda möjligheter att må bra redan som barn. Till exempel behöver de ha bra vuxna nära sig som kan lyssna och hjälpa till. Barn som mår dåligt behöver få hjälp tidigt, innan problemen blir ännu större. ger också alla barn en rad rättigheter som påverkar hälsan och vården. Till exempel ska det som är bäst för barnet påverka allt arbete och alla beslut som rör barnet, och barnet har rätt att uttrycka sin åsikt och bli lyssnad på. Pandemin visar att det behövs ett bättre stöd Coronapandemin har gjort att många barn och unga mår sämre psykiskt. Det gäller särskilt dem som mådde dåligt redan före pande- min. Det har blivit tydligt att behöver ett bättre stöd för barns och ungas hälsa – och att vi behöver börja . God och nära vård för barn och unga – enkel sammanfattning De flesta mår bra – men psykisk ohälsa ökar De flesta barn och unga i mår bra. Men bland äldre ungdomar är det fler som mår dåligt. Det är också fler tjejer än killar som mår dåligt. Var man bor och går i skolan påverkar också hur man mår – i utsatta områden har barn och unga större risk att må dåligt. Allt fler barn och unga mår psykiskt dåligt. Många känner sig till exempel stressade över skolan, särskilt tjejer. Fler yngre barn än tidigare säger också att de känner sig ledsna och sover dåligt. Fler barn och unga överlever svåra sjukdomar , men behöver sedan ändå mycket hjälp . Det gäller också de barn och unga som har kroniska sjukdomar. Hälsofrämjande och förebyggande arbete för bättre hälsa Man kan arbeta för en bättre hälsa på olika sätt, till exempel hälso- främjande och förebyggande. Syftet är att skapa bättre förutsätt- ningar för att alla ska må bra. Hälsofrämjande arbete är sådant som stärker människors egna resur- ser för att må bra. Det kan till exempel vara att få kunskap om hur man håller sig frisk och hur man kan undvika stress. Förebyggande arbete är sådant som hindrar att någon drabbas av sjukdomar och andra hälsoproblem, eller som lindrar sjukdomar och hälsoproblem. Det är till exempel vaccinationer och råd om hur man kan hålla en hälsosam vikt. God och nära vård för barn och unga – enkel sammanfattning Uppdelad vård skapar problem Många verksamheter arbetar hälsofrämjande och förebyggande och ger vård till barn och unga, exempelvis: •elevhälsan med skolsköterskor och skolläkare •primärvården, oftast vårdcentralen •specialiserad vård, till exempel barn- och ungdomspsykiatrin, bup. Verksamheterna har olika uppdrag och styrs av olika lagar. Det här ökar bland annat risken för att barn och unga faller mellan stolarna, alltså att ingen tar fullt ansvar för den som mår dåligt. Det här kan vara särskilt jobbigt för den som mår psykiskt dåligt eller har flera problem och sjukdomar . Det kan också vara olika vad till exempel ungdomsmottagningarna och elevhälsan erbjuder, beroende på var man bor eller går i skolan. Det innebär att alla inte har samma förutsättningar för att ha en god hälsa. Våra förslag och rekommendationer Här sammanfattar vi utredningens huvudförslag och räknar kort upp några av våra andra förslag och rekommendationer. Vi presenterar också sex steg för ett bättre stöd till barn och unga med psykisk ohälsa. God och nära vård för barn och unga – enkel sammanfattning Förtydliga vad som gäller om hälsofrämjande och förebyggande arbete Barn och unga behöver få hälsofrämjande och förebyggande vård. Vi föreslår därför regler som gör att vårdens ansvar för det hälso- främjande och förebyggande arbetet mot barn och unga blir mer lika över landet och i olika skolor. Då kan vården bli mer sammanhållen och lika för alla, även om den är uppdelad på flera verksamheter. Ta fram ett hälsovårdsprogram som säger vad alla bör få Vi föreslår ett hälsovårdsprogram som gör det tydligt vad barn och unga och deras föräldrar bör erbjudas, exempelvis vilka hälsobesök och vilket stöd de bör få under hela uppväxten. Programmet gör det också tydligt för vården och elevhälsan vad de bör göra och hur de kan hjälpas åt för att ge barnen och föräldrarna så bra stöd som möjligt. Det här gör att vården för barn och unga blir mer lika, oavsett var i landet de bor eller vilken skola de går i. Det blir också lättare att tidigt hitta och hjälpa de barn och unga som mår dåligt. Fler förslag och rekommendationer i korthet •Gör det enklare för barn och unga att få en fast vårdkontakt, alltså en person som hjälper till att samordna vården. •Stärk samverkan mellan vården och skolan. •Stärk samverkan mellan vården, och tandvården. •Gör barn och unga mer delaktiga i att planera och utforma vården. •Skapa en tryggare övergång från vård för barn till vård för vuxna. God och nära vård för barn och unga – enkel sammanfattning Sex steg för ett bättre stöd till barn och unga med psykisk ohälsa Vi föreslår att vården för barn och unga som mår psykiskt dåligt utvecklas i sex steg: 1.Hela samhället har ett ansvar för den psykiska hälsan. Exempelvis är förskolan och skolan viktiga för att minska risken att barn och unga börjar må dåligt. 2.En sammanhållen vård som arbetar utifrån hälsovårdsprogram- met kan tidigt hitta och hjälpa barn och unga med psykisk ohälsa. 3.Primärvården får ett tydligare ansvar. De som mår psykiskt dåligt ska kunna vända sig dit i första hand. 4.Primärvården får bättre kunskap och resurser för att möta barn och unga med psykisk ohälsa och deras familjer. 5.Den specialiserade vården bör stötta primärvården och elev- hälsan, och hjälpa till att avgöra vilka som kan få hjälp av primär- vården och vilka som behöver specialiserad vård. 6.Den specialiserade vården, , förskolan och skolan behöver samarbeta kring barn och unga som behöver mycket hjälp . Förslagen lämnas till regeringen Våra förslag innebär att lagar behöver skrivas om. Förslagen lämnas nu till regeringen. Regeringen väljer om de vill lämna förslag om ändrade lagar till . Om godkänner ändringarna i lagarna blir våra förslag verklighet. Verksamheter som arbetar med barn och unga runt om i landet får också tycka till om förslagen och rekommendationerna. Vi hoppas att de tycker som vi och att alla kan börja jobba mot samma mål. 1.1Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) att 3 kap. 2 §, 6 kap. 2 § och 7 kap. 7 § ska ha följande lydelse. Hälso- och sjukvården ska arbeta för att förebygga ohälsa. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.behörighet för anställning och tillsättning av tjänster inom hälso- och sjukvården, 2.skyldigheter för läkare som är anställda vid sjukvårdsenheter där det bedrivs högskoleutbildning för läkarexamen och forskning, freds¬tid om det ur ett freds¬tid om det ur ett 1Senaste lydelse 2017:30. 2Senaste lydelse 2017:30. behov av katastrofmedicinska insatser, och 4.hälso- och sjukvård som behövs till skydd för enskilda. behov av katastrofmedicinska insatser, 4.hälso- och sjukvård som be¬hövs till skydd för enskilda, och 5.hälso- och sjukvårdens arbete för att främja hälsa och förebygga ohälsa hos barn och unga. I planeringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården ska regionen samverka med samhällsorgan, organisationer och vård- givare. I planeringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården till barn och unga ska regionen särskilt samverka med huvudmän inom skolväsendet. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2019:973. Bestämmelserna i 2 kap. 3 och 4 §§, 6 kap. 2 § andra stycket, 6 kap.. 3 §, 8 kap. 1 § och 9 kap. 1 § gäller endast hälso- och sjuk- vårdsverksamhet som bedrivs med en region som huvudman. 1.2Förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821) Härigenom föreskrivs i fråga om patientlagen (2014:821) att 1 kap. 2 § och 6 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 1 kap. 9 §, 6 kap. 4 § och 7 kap. 1 och 2 §§ gäller endast hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrivs med en region eller en kommun som huvudman. Bestämmelserna i 2 kap. 3 och 4 §§, 6 kap. 3 §, 8 kap. 1 § och 9 kap. 1 § gäller endast hälso- och sjukvårdsverksamhet som be- drivs med en region som huvudman. En fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det, eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet. Om patienten inte har fyllt ska en fast vårdkontakt utses om patienten begär det, eller om det kan antas att det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2019:964. 2Senaste lydelse 2014:821. 1.3Förslag till förordning om ändring i hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) att det ska införas en ny paragraf, 8 kap. 3 §, av följande lydelse. får meddela före¬skrifter om hälso- och sjukvårdens arbete för att främja hälsa och förebygga ohälsa hos barn och unga. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag, utgångspunkter och genomförande Regeringen tog beslut om direktiv om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (dir 2019:93). Enligt direktiven ska utredningen se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Syftet med uppdraget är att uppnå en mer likvärdig vård som innefattar före- byggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet. Syftet är också att genom insatser inom den nära vården för barn och unga med psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin, BUP. I detta ingår bland annat att: –utreda förutsättningarna för en sammanhållen och resurseffektiv god och nära vård för barn och unga och föreslå hur en sådan reform ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt, –bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker , till exempel genom att det införs en ny vårdinsats inom primärvården, –föreslå hur en samlad uppföljning av barns och ungas fysiska och psykiska hälsa kan utformas som stödjer utvecklingen dels av det hälsofrämjande arbetet för barn och unga både på individuell och nationell nivå, dels av vårdens utformning och innehåll, Uppdrag, arbete och utgångspunkter –i dialog med företrädare för regioner, kommuner och enskilda skolhuvudmän främja utvecklingen av en sammanhållen god och nära vård för barn och unga på regional och lokal nivå, –ta fram underlag som regeringen kan använda i utformningen av en överenskommelse som syftar till att uppnå målet om en köfri barn- och ungdomspsykiatri, med Kommuner och Regio- ner (SKR), och –lämna nödvändiga författningsförslag och säkerställa att de för- slag som ämnas särskilt beaktar lagstiftning som behandlar integritetsaspekter. Barnrätts- och ungdomsperspektivet ska beaktas i utredningen och konsekvenser för barn och unga ska belysas. Utredaren ska särskilt belysa hur eventuella organisatoriska förändringar påverkar elev- hälsan och ungdomsmottagningarna och förutsättningarna att stödja barn och unga. Utredaren ska även belysa och analysera kon- sekvenserna av förslagen för barn och unga, med särskilt fokus på grupper som i dagens system inte får sina behov av sjukvårdande och hälsofrämjande insatser tillräckligt tillgodosedda, bland andra späda barn, barn och unga med psykisk ohälsa och barn och unga med funktionsnedsättningar, kroniska sjukdomar och samsjuklighet som har behov av samordnande insatser från olika aktörer. Utredningens uppdrag är brett och rör flera huvudmän och ett stort antal vårdverksamheter inom hälso- och sjukvårdens och skolans område. Det har därför varit nödvändigt att avgränsa dess innehåll och omfattning. Uppdraget tar i första hand sikte på verksamheter som tillhanda- håller hälsofrämjande och förebyggande insatser till barn och unga, det vill säga mödrahälsovården, barnhälsovården, elevhälsans medi- cinska insatser och ungdomsmottagningarna, nedan benämnd barn- och ungdomshälsovården. Särskilt fokus läggs också på primär- vården medan den övriga hälso- och sjukvården inte fått samma utrymme i utredningen. Utredningen beaktar dock den speciali- serade vården och synliggör den i flera bedömningar. Det beror på att den specialiserade vården är en stor del av vårdsystemet och den Uppdrag, arbete och utgångspunkter nära vården i enlighet med den omställningsprocess som pågår i hälso- och sjukvården. När det gäller uppdraget att främja utveck- lingen av en sammanhållen god och nära vård för barn och unga med bland annat psykisk ohälsa, ingår dessutom uttryckligen insatser som ska bidra till att korta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Utredningen menar att psykisk hälsa kan vara ett strategiskt område för insatser eftersom det rör hela hälso- och sjukvårds- systemet, hälsovården i primärvården, den specialiserade sjukvården, elevhälsans medicinska insatser i skolan och . Det är också ett område där det finns stora problem framför allt när det gäller samordning av vårdinsatser och ansvarsfördelning mellan de berörda vårdverksamheterna. Dessutom finns anledning att särskilt titta på detta område mot bakgrund av att barn och unga med psy- kisk ohälsa är en ökande grupp i samhället. Tandvården och social- tjänsten ingår inte i utredningens huvudsakliga uppdrag. Med barn avses i varje människa under , enligt barn- konventionens artikel 1 jämfört med 9 kap. 1 § och det är i denna mening som begreppet barn används av utredningen genomgående i betänkandet. Begreppet unga har inte en lika självklar innebörd. Utredningen använder begreppet både för lite äldre barn, det vill säga personer som ännu inte fyllt , men framförallt för att beskriva unga vuxna som fyllt , ibland utan någon skarp övre åldersgräns. Utredningen är dock tydlig med att det med barn och unga i utredningens författningsförslag avses personer som ännu inte fyllt . Syftet med att inte begränsa förslagen till är att utredningen anser det motiverat att värna unga vuxna från till , liksom barn som är särskilt skyddsvärda och att gränsen i hälso- och sjukvårdsammanhang ofta blir för tidig och skarp. I skälen till författningsförslagen motiverar utredningen varför åldersgräns vid bedömts som lämplig i de förslagen. Förslag och bedömningar som gäller sammanhållen och sam- ordnad vård har prioriterats eftersom det ligger i linje med utred- ningens uppdrag, framför till exempel förslag som leder till ökad till- gänglighet och kvalitet. Frågor som rör specifika former av vård, omsorg och myndig- hetsutövning såsom tvångsvård, behandlingshem, hemsjukvård, korttidsboende och liknande ingår inte i utredningens uppdrag. I uppdraget ingår inte heller att föreslå vårdinsatser för barn och unga med specifika diagnoser, funktionsnedsättningar eller långvariga Uppdrag, arbete och utgångspunkter I övrigt ingår inte frågor som gäller breda samhälls- områden med bäring på barns och ungas livssituation som skola, för- skola, familjeförhållanden, kriminalitet, utanförskap, integration, fritidssysselsättning med mera. Utredningen har också funnit det lämpligt att avgränsa uppdraget i förhållande till andra pågående eller avslutade utredningar. Utredningen om en samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01) fick i uppdrag att utreda förutsätt- ningarna för en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården för personer mer lättare psykisk ohälsa (dir. 2019:49). Detta uppdrag tangerar utredningens uppdrag att bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker . De båda utredningarna har kommit överens om att gräns- dragningen mellan utredningarnas uppdrag i första hand handlar om gränsen mellan barn-och vuxensjukvården och att denna gräns bör gå . Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07) har vissa uppdrag som gäller elevhälsan. I uppdraget in- går bland annat att analysera regleringen av tillgång till elevhälsa och föreslå en ändring så att det förtydligas vad som är en acceptabel lägstanivå. Utredningen ska även föreslå hur det kan göras obliga- toriskt att till en myndighet redovisa uppgifter om hur många skol- läkare, skolsköterskor, psykologer och kuratorer det finns i förhåll- ande till antalet elever och föreslå hur denna redovisning ska gå till. Utredningarna har kommit överens om att frågor som rör elev- hälsans medicinska insatsers ansvar för hälso- och sjukvård i första hand hanteras inom ramen för den här utredningen. beslutade regeringen om en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. I delegationens uppdrag ingår bland annat att utreda om målsättningen till första bedömning och till fördjupad utredning eller behandling inom BUP bör kvarstå och i så fall regleras som en del av en differentierad vårdgaranti samt hur målet om en köfri BUP ska uppnås (dir 2020:81). I förhållande till delegationens uppdrag kom- mer denna utredning att föreslå insatser som ska bidra till en köfri BUP på en mer övergripande systemnivå och som ska ligga till grund för en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKR). I detta ingår inte att ta fram författningsförslag. Uppdrag, arbete och utgångspunkter Utredningen om sammanhållen information inom vård och om- sorg (S 2019:01) har bland annat i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör personuppgiftshantering inom och mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård. I sitt delbetänkande Informa- tionsöverföring inom vård och omsorg (SOU 2021:04) föreslår utredningen en ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdoku- mentation och kvalitetsuppföljning dit bestämmelserna i patient- datalagen om sammanhållen journalföring och kvalitetsregister överförs. Utredningen lämnar även flera andra förslag, bland annat i fråga om sekretessbrytande bestämmelser. Utredningen fortsätter sitt arbete enligt direktiven (dir. 2019:37 och dir. 2020:112) och ska slutredovisa uppdraget . Mot bakgrund av det redovisade och det pågående arbetet på området har denna utredning valt att inte fokusera på frågor om informationsdelning, personuppgiftsbehandling och sekretess i detta betänkande. 2.1.2Tidigare utredningar ligger till grund för utredningens uppdrag Mot bakgrund av en alltmer fragmentiserad barn- och ungdoms- hälsovård har flera tidigare utredningar sett behov av att förut- sättningarna för en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga utreds. Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar konstaterade i delbetänkandet Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar (SOU 2017:9) att hälsa har stor betydelse för ungas etablering i samhället och att många unga som varken arbetar eller studerar har haft hälsoproblem från tidig ålder. Samordnaren konstaterade också att samhället inte har kunnat möta de behov av tidiga och samordnade insatser som dessa barn och unga har, vilket har resulterat i skolmisslyckanden och svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Samordnaren bedömde att det fanns behov av ett förstärkt stöd och ett systemsynsätt på hälsa och vård för barn och unga. Samordnaren lyfte fram att både de generella förebyggande insatserna till alla barn och unga och de individuellt riktade insatserna behövde stärkas. Stödet borde vara likvärdigt och kompensatoriskt och systemen behövde hänga ihop från tidig ålder fram till vuxen ålder. Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar föreslog att en statlig utredning skulle få i uppdrag att lämna förslag om hur Uppdrag, arbete och utgångspunkter en sammanhängande barn- och ungdomshälsovård från 0 till borde utformas som inkluderar främjande och förebyggande arbete för alla barn och unga.