sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen FÖR ATT UNDERLÄTTA OCH –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen Slutbetänkande av Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över beskattningen av enskilda närings- idkare (dir. 2019:102). , ordförande för för direkt skatt, förordnades som särskild ut- redare . Uppdraget i den nu redovisade delen bestod av att lämna förslag till ett frivilligt system för schabloniserad inkomstbeskattning baserad på verksamhetens omsättning. Systemet skulle rikta sig till de allra minsta företagen. Lämpligheten av det föreslagna systemet skulle analyseras och be- dömas. Om möjligt skulle även ett förslag på schabloniserad mer- värdesbeskattning lämnas. Utredningen har antagit namnet Utredningen om förenklade skatte- regler för att underlätta och främja egenföretagande (Fi 2019:09). Vilka som har deltagit i utredningens arbete anges på nästa sida. Härmed överlämnar jag betänkandet Mikroföretagarkonto – scha- bloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen (SOU 2021:55). Uppdraget är härmed slutfört. Förteckning över vilka som deltagit i utredningens arbete Experter (samtliga fr.o.m. om inte annat anges) Kanslirådet , t.o.m. Rättsliga experten Departementssekreteraren , fr.o.m. , fr.o.m. , fr.o.m. Ekonomen Departementssekreteraren experten skatterådgivaren , t.o.m. Departementssekreteraren , fr.o.m. Skattepolitiska experten Sekreterare (samtliga fr.o.m. ) 1.1Förslag till lag om källskatt på inbetalningar 1.2 Förslag till lag om mikroföretagarkonto ............................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta.................. 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift ....................................................... 1.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).............................................................................. 1.6Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).............................................................................. 1.7Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)................................................................................ 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete ........ 1.9Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110)................................................................................ 1.10 Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244).............................................................................. 1.11Förslag till lag om ändring i lagen (2020:1066) om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik ......................................................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Det genomförda arbetet......................................................... Gällande rätt och internationell jämförelse ................... Gränsdragningen mellan de olika Svenska företags regelbörda i en internationell jämförelse .... Jämförelse av olika staters skattelagstiftning........................ Bakgrund och problembeskrivning ............................... Drivkrafter för att starta företag ........................................... Hinder för att starta och driva företag .................................. Storleken på regelbördan ..................................................... Betydelsen av nyföretagande och entreprenörskap............ Skattesystemets effekter på nyföretagande......................... Betydelsen av plattformsekonomins framväxt .... Beskattning av aktörerna ...................................... Avgränsning av målgruppen och val Målgruppen för ett schablonbeskattningssystem ............... Möjliga modeller för schablonbeskattning.......................... Ett kontobaserat system ....................................... 5.2.2Utökade schablonavdrag i befintliga Kapitalbeskattning av passiva näringsidkare ........ Val av beskattningsmodell.................................................... Ett kontobaserat system för schabloniserad Utgångspunkter för systemet .............................................. Systemets övergripande utformning.................................... Beskattningsmodell för kontot............................. Kontots och skattens benämning ......................... Vem som är skattskyldig ...................................................... Alla inbetalningar är skattepliktiga....................... 6.4.2Nedsättning av skattepliktig inkomst i vissa fall ................................................................ Inkomster som inte bör schablonbeskattas ......... 6.4.4Förhållandet mellan inbetalningar till Inkomster som är skattefria vid 6.4.6Skattskyldighet och skattepliktig inkomst för utomlands bosatta............................................ Utgifter i verksamheten ....................................................... Neutral beskattning av kontot ............................. målsättningen om neutralitet................................ Lägre skattesats för äldre ...................................... 6.7.4Högre skattesats för inbetalningar över Socialavgifter och andra socialförsäkringsfrågor ................ Uttag av egenavgifter i ett kontobaserat 6.9.2Utbetalarens skyldighet att betala Egenavgifter för äldre ........................................... Egenavgifter för utomlands bosatta..................... 6.9.5Obegränsat skattskyldiga som arbetar i en annan stat........................................................ Beskattning av sjukpenning.................................. Karenstid för sjukpenning .................................... En ny lag om mikroföretagarkonto.............................. Termer och uttryck i lagen................................................... Tillstånd att tillhandahålla mikroföretagarkonto ............... Parter i ett avtal om mikroföretagarkonto.......................... Villkor för att öppna ett mikroföretagarkonto................... Modell för regleringen .......................................... 7.4.2Annan verksamhet tillsammans med Anställda i verksamheten...................................... Byte av kontoförande institut .............................. Tillgångar på mikroföretagarkonto...................................... Ett mikroföretagarkonto avslutas och upphör ................... Information som ska lämnas ................................................ Information som ska lämnas innan avtalet .......... Information som ska lämnas löpande .................. och konventionell beskattning ............................................. Det inledande valet av beskattningsmodell.......... 7.8.2Byte från konventionell beskattning 7.8.3Byte från mikroföretagarkonto till Övergripande utformning av förfarandet............................ Innehåll, tillämpning och definitioner ................................. Skatteavdrag för preliminär skatt ......................................... Skatteavdrag för källskatt ..................................................... Skyldighet att lämna uppgifter ............................................. Uppgiftslämnandet i allmänhet ............................ Dokumentation, utredning och kontroll ............................ Beslut och besked om skatter och avgifter ......................... Ansvar för skatt .................................................................... Betalning och återbetalning av skatt.................................... 8.12.1 Ränta avseende SINK och A-SINK..................... 8.12.2 Ränta avseende källskatt på inbetalningar Omprövning och överklagande ........................................... 8.13.1 Tillgodoräknande av för högt avdragen skatt...... 8.13.2 Återbetalning för att undanröja Ansökan och beviskrav ......................................... Överklagande av beslut......................................... Ett schablonbeskattningssystem för mervärdesskatten ..... 9.3Betydelsen av att mikroföretagarkontot inte omfattas av särskilda mervärdesskatteregler....................................... Övriga regelverk som påverkas av förslaget ................. Skattereduktion för hushållsarbete m.m. när utföraren har ett mikroföretagarkonto ................................................ Bokförings- och redovisningsregler .................................... 10.2.2 Tänkbara ändringar av regelverket ....................... Regelverk som påverkas av ett förändrat 10.3.1 Avgifter som hanteras av ................ 10.3.6 Maxtaxa inom förskolan m.m............................... Frågor om dataskydd och sekretess..................................... Ikraftträdandebestämmelser och finansieringsförslag ........ Problemställning, förslag och alternativa lösningar............ Sammanfattning av förslaget................................. 11.1.3 Effekter om ingen reglering införs ....................... Konkurrens- och rättviseaspekter........................................ 11.2.1Jämförelse av beskattningen på konto och av aktiv näringsverksamhet ............................ 11.2.2Effekter på konkurrensen mot konventionellt 11.2.3 Effekter på inkomstfördelningen ......................... 11.3 Förslagets förenlighet med ................................ 11.3.1Förenlighet med EUF-fördragets regler om fri rörlighet ...................................................... 11.3.2 om statligt stöd.................................. 11.4 Beskrivning av vilka som berörs och effekter Utförare inom gigekonomin................................. 11.4.3 Personer som beskattas i inkomstslaget tjänst .... 11.5 Offentligfinansiella effekter inom gigekonomin ................ 11.5.3Uppskattning av total inkomst och nuvarande Effekter av ökad redovisning ................................ Offentligfinansiell effekt bland enskilda näringsidkare 11.7.1 Sänkt uppräkning av skiktgränsen för statlig Effekter på jämställdhet mellan kvinnor och män.............. Effekter på möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen ............................................. Effekter på det kommunala självstyret................................ Förslaget till lag om källskatt på inbetalningar Förslaget till lag om mikroföretagarkonto ......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta ............... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift..................................................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................... Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete ...... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................ 12.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:1066) om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik........................................................................ Kalibrering av källskatt och egenavgifter .................... Mitt uppdrag är att se över beskattningen av enskilda näringsidkare. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och att underlätta för den en- skilde näringsidkaren att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Upp- draget är uppdelat i två delar. Den första delen handlade om att förenkla de befintliga skattereglerna för enskilda näringsidkare. Det uppdraget redovisade jag (SOU 2020:50). I detta slutbetänkande behandlar jag den andra delen av uppdra- get. Jag ska lämna förslag till ett frivilligt system där inkomstskatt tas ut schablonmässigt baserat på verksamhetens omsättning. Syste- met ska rikta sig till enskilda näringsidkare som har en omsättning under en viss gräns och som inte har några anställda. Jag ska även analysera om det är möjligt att föreslå ett frivilligt system för schabloniserad mervärdesbeskattning för samma grupp av näringsidkare. Slutligen ska jag ska också bedöma lämpligheten av att införa det föreslagna systemet. Allmänna utgångspunkter för förslaget Med hänsyn till de avgränsningar för förslaget som anges i direktiven har jag analyserat för vilka grupper ett förslag kan ha några effekter. Målgruppen är fysiska personer som bedriver verksamhet i mindre skala. Eftersom skattebasen ska utgöras av omsättningen känne- tecknas de bedrivna verksamheterna av att utgifterna är låga i för- hållande till inkomsterna. Så är vanligen fallet när näringsidkaren säljer sin egen kunskap eller sin egen tid. Exempel på verksamheter som kan tillhöra målgruppen är konsulttjänster, IT-uppdrag, barn- passning, läxhjälp, trädgårds- och städtjänster, reparationer och bygg- tjänster som utförs med kundens material eller försäljning av egen- tillverkade varor med låga kostnader, till exempel konsthantverk eller egentillverkade eller odlade matvaror. Även tjänster som till- handahålls inom plattformsekonomin kan omfattas, liksom andra verksamheter inom den digitala sfären, exempelvis verksamhet som bedrivs av influencers, gamers eller andra digitala kreatörer. Jag har övervägt olika alternativ för en schabloniserad inkomst- beskattning och gjort bedömningen att en kontobaserad modell bör ha bäst förutsättningar att leda till kraftiga förenklingar för målgrup- pen. I den kontobaserade modellen knyts skattskyldigheten till inne- hav av ett särskilt konto benämnt mikroföretagarkonto. Inbetalningar till kontot beskattas automatiskt. Den övergripande tanken är att systemet ska vara så enkelt som möjligt för användarna, dvs. för de näringsidkare som innehar konton. Hanteringen av skatt och avgifter utförs i så stor utsträckning som möjligt av den som administrerar kontot och av . Förslaget om schabloniserad inkomstbeskattning Min utgångspunkt vid utformningen av schablonbeskattningen har varit att beskattningen ska motsvara den nivå som gäller för aktiv enskild näringsverksamhet. Mikroföretagarkontot ska således inte vara skattesubventionerat jämfört med nuvarande inkomstbeskatt- ning. Vidare menar jag att den som på heltid försörjer sig på sitt före- tagande bör beskattas enligt de konventionella reglerna. Omsätt- ningsgränsen för schablonbeskattningen bör därför bestämmas till ett belopp som inte möjliggör att företagande på heltid beskattas genom ett konto. Med hänsyn till att den grundläggande utgångspunkten för för- slaget är att det ska leda till kraftiga förenklingar för näringsidkarna föreslår jag att schablonbeskattningen på kontot tas ut i form av en källskatt som motsvarar inkomstskatt och socialavgifter. Källskatten är definitivt bestämd redan när den dras av, och inkomsten behöver därför inte deklareras eller stämmas av i efterhand. De insatser som krävs från näringsidkaren för att betala rätt skatt blir då minimala. Skattskyldighet och skattepliktig inkomst Alla inbetalningar som kommer in på ett mikroföretagarkonto är skattepliktiga. Källskatt kommer därför alltid att dras från de in- betalningar som kommer in. All form av inkomst bör dock inte scha- blonbeskattas. Detta regleras med utgångspunkt i den allmänna skattskyldigheten för inkomster. De inkomster som är lämpade att schablonbeskattas är undantagna från konventionell inkomstbeskatt- ning om de betalas till ett konto. Inkomster som lämpar sig för att beskattas genom kontot är inkomster från självständigt bedriven verksamhet som ska tas upp i inkomstslagen näringsverksamhet eller tjänst. Inkomster som inte är undantagna från konventionell beskattning när de betalas till kontot är exempelvis lön och annan ersättning på grund av anställ- ning samt inkomster som ska tas upp i inkomstslaget kapital. Sådana inkomster bör därför inte heller betalas till kontot. Eftersom käll- skatt alltid tas ut på alla inbetalningar till kontot blir inkomster som inte är undantagna från konventionell beskattning dubbelbeskattade om de betalas dit. Mikroföretagarkontot kan bara öppnas av fysiska personer och kontoinnehavaren är skattskyldig för alla inbetalningar till kontot. För att det inte ska gå att få ett större schablonbeskattat utrymme än vad som är avsett får en fysisk person enbart ha ett mikroföre- tagarkonto åt gången. Ett kontoinnehav kan inte kombineras med verksamhet som beskattas på annat sätt. Skälet för detta är att und- vika att utgifter i den schablonbeskattade verksamheten dras av i en konventionellt beskattad verksamhet. Den som redan bedriver närings- verksamhet bedöms inte heller ha ett lika stort behov av en förenklad beskattningsmodell som den som startar en helt ny verksamhet. Den som vill öppna ett konto kan därför inte bedriva enskild näringsverksamhet, hobbyverksamhet som ska tas upp i inkomst- slaget tjänst eller vara delägare i ett fåmansföretag eller i ett handels- eller kommanditbolag. Godkännande för F-skatt kan inte heller förenas med kontot. Om en kontoinnehavare börjar bedriva verk- samhet som beskattas på annat sätt är det grund för avslut av kontot. Kontot kan tas över av kontoinnehavarens dödsbo, men kan annars inte överlåtas. För utomlands bosatta föreslås ytterligare villkor för att öppna ett konto och för den inkomst som betalas till kontot. Jag föreslår att omsättningsgränsen för schablonbeskattning på mikro- företagarkontot bestäms till . Gränsen är då så hög att kontot kan användas av de som med en anställning vill prova på företagande eller av personer som är aktiva inom gig- ekonomin. är gränsen så låg att den som är företagare på heltid inte kan använda kontot för sin verksamhet. Det är också ett jämnt belopp med , vilket bör vara enkelt att komma ihåg. Om inbetalningarna till kontot, dvs. omsättningen, överstiger under kalenderåret föreslås att källskatt tas ut med en förhöjd skattesats på de inbetalningar som överstiger gränsen. Jag föreslår att skattesatsen bestäms till en nivå som medför att in- betalningarna till mikroföretagarkontot beskattas neutralt i förhål- lande till konventionellt beskattad näringsverksamhet. Av förenk- lingsskäl föreslår jag att skatten tas ut med en och samma skattesats, dvs. att skattesatsen ska vara proportionell och inte progressiv. Skatte- satsen föreslås vara på bruttoinbetalningarna upp till om- sättningsgränsen. Skattesatsen har beräknats med hänsyn till att det i bruttoinbetalningen antas ingå mervärdesskatt samt utgifter om . För inbetalningar som överstiger omsättnings- gränsen bestäms skattesatsen i stället till . Inkomstskatten i det konventionella systemet är betydligt lägre för den som vid årets ingång har fyllt . Det beror på att de får större grundavdrag och jobbskatteavdrag samt betalar egenavgifter med en lägre procentsats. För att ta hänsyn till detta förhållande föreslås att källskattesatsen för äldre bestäms till på inbetalningar och till på inbetalningar därutöver. Den som har ett mikroföretagarkonto ska betala socialavgifter och erhålla förmåner även för sådan inkomst som beskattas genom kon- tot. Avgifter bör betalas i form av egenavgifter och allmän pensions- I stället för att kontoinnehavaren betalar avgifterna bör dessa anses ingå i den avdragna källskatten. ska skilja av egen- avgifterna från gjorda källskatteavdrag och fördela dem till rätt person. Mikroföretagarkonto föreslås tillhandahållas av företag som har till- stånd att bedriva bankverksamhet. Dessa benämns kontoförande institut. ska göra skatteavdrag från alla inbe- talningar till ett mikroföretagarkonto. Skatteavdragen ska redovisas i en skattedeklaration och betalas in till . Vissa former av enklare rättelser kan göras direkt av kontoförande institut. Det gäller dock bara om källskatten ännu inte betalats in till . Jag föreslår även ett antal informationsskyldigheter för konto- förande institut. Institutet ska innan ett mikroföretagarkonto öpp- nas informera den blivande kontoinnehavaren om de särskilda rätts- verkningar som kontot har. ska också se till att kontoinnehavaren löpande kan följa vilka inbetalningar som kom- mer in på kontot och de skatteavdrag som görs. Slutligen ska insti- tutet informera kontoinnehavaren om kontot ska upphöra av någon annan anledning än att kontoinnehavaren begär det. Eftersom skatten som dras av från inbetalningar till mikroföre- tagarkonto är en källskatt behöver kontoinnehavaren inte deklarera inkomsterna i efterhand. ska dock skicka ett besked om källskatt till kontoinnehavaren. Av beskedet bör framgå hur mycket källskatt som kontoinnehavaren har betalat samt storle- ken på de egenavgifter som avskilts för dennes räkning. Beskedet om källskatt kan lämnas tillsammans med besked om slutlig skatt. Ändringar av källskatt i efterhand Källskatt ska dras av med en fast skattesats från alla inbetalningar till ett mikroföretagarkonto. Skattesatsen påverkas bara av kontoinne- havarens ålder samt storleken på de samlade inbetalningarna . Källskatteavdraget kan karaktäriseras som mekaniskt och kon- toförande institut ska inte göra några bedömningar för att göra rätt Detta bör minska risken för fel, och antalet rättelser av skatteavdrag i efterhand bör därför bli begränsat. Fel kan dock förekomma och då måste de naturligtvis kunna rättas. Jag föreslår att den skattepliktiga inkomsten ska sättas ned om en inbetalning betalas tillbaka till den som gjorde inbetalningen. Det kan aktualiseras till exempel efter en reklamation eller om det är fråga om en felaktig inbetalning. I ett sådant fall kan kontoinne- havaren vända sig till kontoförande få tillbaka käll- skatten, förutsatt att skatten inte redan har betalats in till Skattever- ket. Har skatten redan betalats in måste kontoinnehavaren ansöka om att få tillbaka källskatten från . Om kontoförande institut har gjort skatteavdrag med för hög procentsats kan det han- teras på motsvarande sätt. Om en inkomst betalas till ett mikroföretagarkonto trots att in- komsten inte är undantagen från konventionell inkomstbeskattning kommer inkomsten att bli beskattad två gånger. Kontoinnehavaren kan då vända sig till och ansöka om att få tillbaka av- dragen källskatt. Denna rättelsemöjlighet kan även användas om det skulle visa sig att en inkomst blir beskattad två gånger vid byte av beskattningsmodell. Om systemen krockar är det därmed beskatt- ningen enligt inkomstskattelagen som ska kvarstå. I samtliga fall är det kontoinnehavaren som ska visa att det finns förutsättningar för att återfå avdragen källskatt. Den skattepliktiga inkomsten på ett mikroföretagarkonto kan aldrig bli för låg. Det kan inte i efterhand tillkomma inkomst som medför att avdragen skatt borde vara högre. kan därför inte påföra ytterligare källskatt för kontoinnehavaren. Det kan dock inträffa att kontoförande institut gör skatteavdrag med en för låg skattesats. I sådana fall kan kräva institutet på mellan- skillnaden och institutet har i sin tur rätt att kräva kontoinnehavaren på beloppet. Förslaget till schabloniserad mervärdesbeskattning