sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — har i sina allmänna råd med kommentarer Mottagande till grund- särskola och gymnasiesärskolan samt urval till gymnasiesärskolans natio- nella program (2018 a) gjort förtydliganden kring de olika bedömningar som ska vara en del av utredningen. När det gäller frågan om vem som ska genomföra de olika delarna i utredningen anger att det är viktigt att de personer som genomför de olika delarna i utredningen har relevant kompetens och utbildning samt att bedömningarna håller en god kvalitet (s. 19 f). anger vidare att det är viktigt att miljön och situationen är trygg för eleven vid bedömningstillfällena, varför det kan vara en fördel att den som gör bedömningen har personlig kännedom och kunskap om eleven. I de allmänna råden anger vidare att skolans lärare och elevhälsans personal kan ha kompetens för att göra de bedöm- ningar som ingår i utredningen men ibland kan extern expertis be- höva anlitas, till exempel inom habiliteringen. När det gäller barnen i förskola finns ingen elevhälsa enligt gäl- lande regelverk. De bestämmelser som ger hemkommunen möjlig- het att bedriva viss hälso- och sjukvård finns i bestämmelserna om elevhälsa i 2 kap. skollagen. När det gäller hälso- och sjukvård i övrigt är det regionerna som har ansvar och kompetens att bedriva sådan enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Utredningen kan därför konstatera att när det gäller barn som är i förskoleålder Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 finns det alltså inget juridiskt stöd för kommunerna att bedriva hälso- och sjukvård och därmed ligger ansvaret för underlaget i dessa avseenden på regionerna (jfr bestämmelserna i 2 kap 2 § kommunal- lagen [2017:725]). När det gäller elever som tillhör och motsvarande skolformer har kommunerna vissa juridiska möjligheter, genom be- stämmelserna om elevhälsan, att bedriva hälso- och sjukvård, men det finns också en begränsning av vilken hälso- och sjukvård som ingår i denna (se och 2016, s. Inte sällan behövs sådan specialiserad hälso- och sjukvård som faller utan- för elevhälsan uppdrag för att utreda om eleven tillhör grundsär- skolans målgrupp. Även för elever som har tillgång till elevhälsa finns därför ett ansvar för regionerna att göra de bedömningar som be- hövs. Utredningen menar att det därför finns ett behov av att förtyd- liga ansvarsfördelningen mellan kommunerna och regionerna när det gäller både barn i förskolan och elever i skolan i det här avseendet. I samband med att fick i uppdrag att genomföra insat- ser för att förstärka elevhälsan –2015 beslutade och att ta fram en gemensam vägledning för att stärka elevhälsans arbete och för att bidra till utveckling av en likvärdig elevhälsa i hela landet. Vägledningen är varken en föreskrift, en nationell riktlinje eller ett allmänt råd utan den är tänkt att utgöra ett kunskapsstöd och beslutsunderlag för elevhälsoarbetet (Skol- verket och 2016). Utredningen anser att det finns skäl att gemensamt med tar fram någon form av stödmaterial, t.ex. en vägled- ning som beskrivits ovan, kring hur hemkommunen och regionen kan samverka för att säkerställa att utredningarna genomförs på ett så- dant sätt att barn i förskolan, som kan antas tillhöra grundsärskolans målgrupp, ska kunna mottas till grundsärskolan på ett likvärdigt sätt. Ett sådant stödmaterial bör göra tydligt hur ansvarsfördelningen ser ut och hur hemkommunerna och regionerna bör samverka för att säkerställa att dessa barn får sin rätt till skolgång tryggad. Utredningen föreslår därför att ges ett sådant uppdrag. Detta uppdrag bör dessutom innefatta att nämnda myndigheter i Vägledningen för elevhälsan förtydligar ansvarsfördelningen och samverkan mellan kom- munernas elevhälsa och regionerna när det gäller utredningar om en elev tillhör grundsärskolans målgrupp. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Frågan om mottagande i specialskolan prövas av SPSM (7 kap. 6 § andra stycket skollagen) genom beslutsorganet tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. Ett beslut om mottagande i specialskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedöm- ning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs (7 kap. 6 § andra stycket skollagen). Specialskolan har skol- enheter för elever från hela landet (riksskolor) och skolenheter med regionala upptagningsområden (regionskolor). Specialskolan kan också ha förskoleklass vid sina skolenheter (2 kap. 4 § skollagen). Ett barn som är kan alltså börja i en för- skoleklass som hör till en specialskola eller till en förskoleklass som hör till en grundskola eller sameskola. gällande bestämmelser om mottagande till specialskolan innebär, i likhet med bestämmelsen om mottagande till grundsärskolan, att eleven kan börja i en förskole- klass som hör till för att sedan börja i specialskolan senare . Mot bakgrund av att det redan finns en förskoleklass för special- skolans målgrupp bedöms förändringarna genom en ny årskurs 1 bli mindre omfattande och i överlag jämförbara med förändringarna för . Specialskolan bedöms ha goda förutsättningar att erbjuda en utbildning av hög kvalitet även till eleverna i nya årskurs 1. Utredningen ser inte skäl till att göra andra ändringar i regel- verket om mottagande i specialskola än att anpassa bestämmelserna utifrån att förskoleklassen upphör och ersätts av en ny årskurs 1. För eleverna i specialskolan eller för elever i andra skolformer som kan komma att tas emot i specialskolan kan det finnas stora fördelar med att utbildningens struktur överensstämmer med , grund- särskolan och sameskolan. Det kan underlätta övergångar mellan skolformerna. Prövning inför mottagande till sameskolan Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i årskurs 1–6 i (7 kap. 7 § skollagen). Även andra barn får fullgöra den delen av sin skolplikt i sameskolan, om det finns särskilda skäl. Frågan om ett barn ska få fullgöra sin skolplikt i same- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 skolan prövas av Sameskolstyrelsen. Sameskolan är en skolform lik- värdig med årskurser 1–6, därefter går eleverna vidare till och fullgör resterande del av skolplikten. Sameskolan ansvarar för att varje elev är funktionellt tvåspråkig. Att vara funk- tionellt tvåspråkig innebär att eleverna kan använda både samiska och svenska när de kommunicerar med andra. Eftersom sameskolan ska vara likvärdig med bör mottagande ske på samma sätt i dessa skolformer. Det är också helt avgörande för elever i sameskolan, eller för elever i andra skolformer som kan komma att tas emot i sameskolan, att utbildningens struk- tur och innehåll överensstämmer med eftersom skol- plikten i högstadiet fullgörs i . Även i förhållande till grundsärskolan och specialskolan är det av stor vikt att strukturen är densamma för att underlätta övergångar mellan skolformerna. Det ska även fortsättningsvis vara möjligt för en elev i en obligato- risk skolform att få sin utbildning inom en annan skolform om de huvudmän som berörs är överens om detta och elevens vårdnads- havare medger det. För en elev som på detta sätt får sin utbildning inom en annan skolform gäller de bestämmelser som avser den ursprung- liga skolformen (7 kap. 9 § andra stycket skollagen). Utredningen bedömer att det inte finns någon anledning att ändra denna bestämmelse till följd av att förskoleklass görs om till en ny årskurs 1. Integrerad undervisning kan underlättas av att de obliga- toriska skolformerna har en liknande struktur. Det är fördelaktigt ur ett elevperspektiv att bevara den flexibilitet som finns i dagens system då det underlättar för de elever som byter skolform under sin skolgång. 5.4Särskilt om övergången mellan förskola och skola Övergångar från en skolverksamhet till en annan är viktiga händelser för alla barn och elever. Vid övergångar ställs barn och elever ofta inför nya utmaningar och krav. Ett barns tid i förskolan fram till kan innebära att ett barn får erfarenhet Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 av fyra olika organisationer med olika vuxna (t.ex. förskolan, för- skoleklassen, och fritidshemmet). Att övergången fun- gerar är betydelsefullt för en god skolgång. Förskolan och skolan har exempelvis i uppdrag att samarbeta för att stödja barns och elevers allsidiga utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Samarbetet ska utgå från de mål och riktlinjer som gäller för respektive verksam- het. Vid byte av verksamhet ska samverkan ske för att stödja barns och elevers övergångar (se avsnitt 2.5 i Läroplan för förskolan [Lpfö18], [Lgr11], grundsärskolan, specialskolan [Lspec11] samt sameskolan [Lsam11]). Den forskningsöversikt som Ackesjö och tagit fram på uppdrag av utredningen (se bilaga 3, samt sammanfattning i avsnitt 4.4) behandlar bl.a. övergången mellan förskola och obligatorisk skola, och vad forskning visar är viktigt för att övergången ska vara så gynn- sam som möjligt för barnens utveckling och lärande. I översikten identifieras ett antal teman som är särskilt viktiga, däribland organi- sering av övergångsaktiviteter och samarbete mellan de olika skol- formerna. Hur övergången organiseras och genomförs, och infor- mation överlämnas mellan berörda skolformer, kan påverka barnens fortsatta lärande och utveckling. En slutsats som forskarna drar är att det är viktigt med övergångsaktiviteter så att barn får tid att anpassa sig till den nya skolkontexten. Det beskrivs handla såväl om förberedande besök så att barnen får lära känna den nya miljön och möta den blivande läraren, som om aktiviteter som ger barnen möj- lighet att utveckla de sociala och praktiska förmågor som förväntas i samband med skolstart. Det beskrivs som viktigt att främja barnens sociala och relationella trygghet i övergången för att ge dem möjlig- het att förbereda och anpassa sig inför den nya skolmiljön, men också för att kunna separera sig från den tidiga skolformen på ett tydligt sätt. Av den tidigare utredningen , tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning (SOU 2010:95) framgår att vissa barn och elev- grupper kan vara mer utsatta vid övergångar. I betänkandet anges hur viktig pedagogisk information riskerar att gå förlorad för barn och elever i behov av särskilt stöd, vid övergångar inom och mellan olika skolformer. I utredningen betonas vikten av att skolans doku- mentation håller en hög professionell nivå för att vårdnadshavare ska vara positiva till att den överlämnas och för att den ska kunna leda till en bra lärandesituation för barn och elever. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 övergången från förskola till förskoleklassen kan innebära en stor förändring, som vissa barn upplever som svår. Från att ha gått i en liten grupp med flera vuxna, kommer de nu till en mer skolliknande miljö. Övergången innebär också för många barn en övergång till fri- tidshemmet där grupperna ibland kan vara mycket stora (SOU 2010:95, s. 122). Detta understryker betydelsen av dels överlämningen av information mellan förskola och skola, dels de övergångsaktiviteter som betonas i den ovan refererade forskningsöversikten. I forskningsöversikten av Ackesjö och betonas också be- tydelsen av progression i undervisningen. En slutsats som forskarna drar är att det behöver skapas pedagogiska länkar mellan förskola och skola så att undervisningen kan baseras på det barnen redan vet och kan. För att kunna skapa progression i undervisningen krävs att undervisningen tar vid där den andra skolformen slutar. Det krävs vidare att det finns en etablerad och välfungerande kommunikation mellan förskollärarna och lärarna i de olika skolformerna samt i fri- tidshemmet så att information om barnen kan överlämnas för anpass- ning av den fortsatta undervisningen. Slutligen krävs samarbete mellan förskollärarna och lärarna i de olika skolformerna så att barns styrkor, kompetenser och erfarenheter tas tillvara. Skollagens bestämmelser om överlämning av uppgifter vid övergångar Enligt skollagen gäller att när en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gym- nasiesärskolan övergår från skolformen till en annan av de angivna skolformerna ska den skolenhet som eleven lämnar överlämna sådana uppgifter om eleven till den mottagande skolenheten som behövs för att underlätta övergången för eleven. Detsamma gäller om eleven byter skolenhet inom skolformen (3 kap. 12 j §). Regleringen omfattar inte övergången från förskolan till annan skolform. I motiven anges bl.a. att den reglering om övergångar som finns i läroplanerna inte har fått tillräckligt genomslag och att den möjligen inte uppfattas som tillräckligt tydlig. Att extra anpassningar eller särskilt stöd glöms bort eller försenas i samband med att elever byter skola eller lärare kan medföra att en elev kommer efter i skolan och får svårt att komma i kapp . Av likvärdighetsskäl och för att alla elever ska få de bästa möjligheterna att efter skolan etablera sig på Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 arbetsmarknaden eller gå vidare till eftergymnasiala studier, är det vik- tigt att alla elever med behov av en överlämning ska få en sådan redan från början, oavsett vilken skolenhet de tillhör (prop. 2017/18:183 s. 59). Inför behandlingen av propositionen ansåg vissa remissinstanser att en reglering om överlämning av information även bör omfatta övergången från förskolan till skolan. Regeringen instämde och kon- staterade att det regleras i läroplanen för förskolan (för- ordningen [SKOLFS 1998:16] om läroplan för förskolan) att det ska finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar från förskolan till förskole- klassen, skolan och fritidshemmet. Regeringen bedömde dock att det inte fanns ett tillräckligt beredningsunderlag för att även behandla den frågan i propositionen (prop. 2017/18:183 s. 60). 5.4.2Gällande bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt Vilka möjligheter det finns för en förskola eller pedagogisk omsorg att överlämna information om ett barn till en skola, måste bedömas utifrån regelverken om sekretess och tystnadsplikt. För förskolor och skolor med offentlig huvudman gäller den grund- lagsfästa offentlighetsprincipen som bl.a. innebär att allmänheten har rätt att ta del av offentliga uppgifter i allmänna handlingar. Uppgifter i allmänna handlingar är offentliga om det inte finns en uttrycklig bestämmelse om sekretess i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Bestämmelser om sekretess i skolverksamhet som bedrivs av en offentlig huvudman finns i 23 kap. OSL. För enskilt bedriven förskol- eller skolverksamhet gäller inte offentlighetsprincipen. I stället finns det bestämmelser om tystnads- plikt i 29 kap. 14 § skollagen. Huruvida ett utlämnande utgör ett obe- hörigt röjande av uppgifter enligt denna bestämmelse måste tolkas mot bakgrund av vad som gäller enligt OSL. Om en uppgift om enskilds personliga förhållande lämnas ut i en situation där ett ut- lämnande hade varit tillåtet enligt OSL bör utlämnandet inte anses vara ett obehörigt röjande av uppgifter. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Förskolan och viss annan pedagogisk verksamhet Enligt 23 kap. 1 § första stycket OSL gäller sekretess i förskola och sådan pedagogisk verksamhet som enligt 25 kap. skollagen komplet- terar eller erbjuds i stället för förskola, för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Med annan pedagogisk verksamhet som enligt 25 kap. skollagen kompletterar eller erbjuds i stället för förskola, åsyftas dels sådan pedagogisk om- sorg som erbjuds i stället för förskola (25 kap. 2 § skollagen), dels öppen förskola (25 kap. 3 § skollagen) och sådan omsorg som erbjuds under tid då förskola inte erbjuds (25 kap. 5 § skollagen). Sekretessen i förskola och aktuella verksamheter gäller med ett omvänt skade- rekvisit, dvs. det råder presumtion för sekretess. Detta är ett starkt sekretesskydd som alltså innebär att sekretessen gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan risk för skada eller men. För en enskilt bedriven förskola eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som avses i 25 kap. skollagen gäller tystnadsplikt enligt 29 kap. 14 § första stycket skollagen på så sätt att den som är eller har varit verksam i sådan verksamhet inte obehörigen får röja vad han eller hon har fått veta om enskildas personliga förhållanden. Förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola Sekretesskyddet för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola och same- skolan inom det offentliga skolväsendet regleras i 23 kap. 2 § OSL. Av första stycket framgår att sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden i sådan elevhälsa som hänför sig till psyko- logisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående lider men. Sekretessen gäller således med ett omvänt skade- rekvisit, dvs. det råder presumtion för sekretess. I andra stycket samma paragraf regleras sekretessen för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ”särskild elevstödjande verk- samhet i övrigt”. Begreppet används som ett samlingsbegrepp för sådan särskild elevstödjande verksamhet som ligger utanför de psyko- logiska, psykosociala eller specialpedagogiska insatser som bedrivs av Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 psykologer, kuratorer och specialpedagoger inom elevhälsan. Skade- rekvisitet i bestämmelsen är utformat så att sekretessen gäller om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Bestämmelsen har således ett rakt skaderekvisit dvs. utgångspunkten är att uppgifterna är offentliga. Vidare framgår av samma stycke att sekretess med samma styrka gäller för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Beslut som fattas i särskild elevstöd- jande verksamhet i övrigt och i ärenden om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier är dock undantagna sekretessen. Av det tredje stycket framgår att det också finns en bestämmelse för de obligatoriska skolformerna, i andra fall än de som anges ovan, om sekretess för uppgifter om en enskilds identitet, adress eller lik- nade uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Denna bestämmelse skyddar i första hand personer som på förhand kan sägas ha behov av skydd med anledning av befarad personförföljelse och andra for- mer av trakasserier (prop. 1997/98:9 s. 39 och 117). För en enskilt bedriven förskoleklass gäller tystnadsplikt, i likhet med enskilt bedriven förskola, enligt 29 kap. 14 § första stycket skol- lagen på så sätt att den som är eller har varit verksam i sådan verk- samhet inte obehörigen får röja vad han eller hon har fått veta om enskildas personliga förhållanden. För en enskilt bedriven skola gäller tystnadsplikt enligt 29 kap. 14 § andra stycket skollagen på så sätt att den som är eller har varit verksam i sådan verksamhet inte obehörigen får röja vad han eller hon i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga förhållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Vid en jämförelse med de bestämmelser om sekretess och tyst- nadsplikt som gäller för förskolan har alltså uppgifter om enskildas personliga förhållanden ett svagare sekretesskydd inom och motsvarande skolformer. Bestämmelsen i 23 kap. 2 § OSL har som nämnts ovan olika skaderekvisit beroende av i vilken verksam- het uppgiften förekommer. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Sekretess och tystnadsplikt mellan vissa förskole- och skolenheter Om sekretess gäller för en uppgift får uppgiften inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter (8 kap. 1 § OSL). Detta innebär att för- skolor eller pedagogisk omsorg med en huvudman inte utan prövning kan lämna över sekretesskyddade uppgifter till fristå- ende skolor eller skolor i en annan kommun eller med statlig huvud- man. Vidare gäller sekretess inte bara gentemot allmänheten och andra myndigheter, utan även mellan olika verksamhetsgrenar inom en och samma myndighet, när verksamhetsgrenarna är att betrakta som själv- ständiga i förhållande till varandra (8 kap. 2 § OSL). Denna reglering innebär att sekretessgränsen inom en kommun anses gå mellan olika nämnder, inte mellan olika skolenheter som sorterar under samma nämnd. Det finns inte heller några sekretessgränser mellan olika skol- former under samma nämnd. Sekretessen gäller således inte mellan förskole- och skolenheter så länge den kommunala huvudmannen har alla förskole- och skolenheter samlade under samma nämnd. Om förskolan däremot sorterar under en annan nämnd än den som t.ex. ansvarar för och grundsärskolan gäller sekretess mellan dessa verksamheter. Det finns bestämmelser i som bryter sekretessen. Om den en- skilde samtycker till att en uppgift lämnas till en annan enskild eller till en myndighet så hindras inte utlämnandet av sekretess i enlighet med 12 kap. OSL och med de begränsningar som anges där (10 kap. 1 § OSL). Ett samtycke från den enskilde till att uppgifterna lämnas ut, bryter således sekretessen till skydd för den enskilde. Sekretess hindrar inte heller att en uppgift lämnas från en myndighet till en enskild eller till en annan myndighet om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet (10 kap. 2 § OSL). Vidare gäller att sekretess inte hindrar att en upp- gift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § OSL). Den tystnadsplikt som gäller t.ex. fristående förskolor och enskilt bedriven verksamhet enligt 25 kap. skollagen gäller bara obehörigt utlämnande av uppgifter. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 det framgår av en bestämmelse i lag att uppgifter ska överlämnas är det inte fråga om ett obehörigt utlämnande. Bestämmelsen i 3 kap. 12 j § skollagen om överlämning av upp- gifter vid övergång mellan och inom skolformer har utformats så att den föreskriver en sådan uppgiftsskyldighet som enligt 10 kap. 2 och 28 §§ OSL gör det möjligt för en skola med offentlig huvudman att lämna uppgifter till en annan skola utan att inhämta samtycke från den enskilde. På motsvarande sätt gör bestämmelsen att det inte blir ett obehörigt röjande av uppgifter när en fristående skola lämnar över uppgifter om eleven (prop. 2017/18:183 s.67). 5.4.3Information vid övergång mellan förskola och skola Förslag: När ett barn övergår från förskolan eller pedagogisk om- sorg enligt 25 kap. skollagen till en grundskola, grundsärskola, specialskola eller sameskola ska den förskoleenhet eller verksam- het som barnet lämnar till den mottagande skolenheten över- lämna sådana uppgifter om barnet som behövs för att underlätta övergången för barnet. Skälen för utredningens förslag Övergången från förskolan eller pedagogisk omsorg till skolan inne- bär att barnet går från en för barnet känd situation till en situation där barnet ställs inför nya krav och förväntningar med nya relationer till elever och skolpersonal. Hur barn påverkas av övergången beror till stor del på hur överlämnandet fungerar och hur väl den motta- gande verksamheten är för att möta barnen utifrån deras be- hov och förutsättningar. För många barn är övergången oproblema- tisk, men det finns också barn som är extra sårbara. Det är därför viktigt att övergångarna sköts på ett genomarbetat sätt, för att eleverna ska kunna få likvärdiga möjligheter att utvecklas mot läroplanens mål.