sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Målet är att skapa ett nytt långsiktigt arbetssätt och att genom- föra fler åtgärder mot övergödning i sjöar och hav genom att i de 20 pilotområdena följa hur åtgärdsplaneringen genomförs och vilka incitament som krävs för att de åtgärder som behövs mot övergöd- ning ska genomföras. Pilotområdena är belägna i kustnära områden såväl som i inlandet. Det är olika organisationsformer som är huvud- män, bl.a. länsstyrelser, kommuner, vattenråd och ideella föreningar. Pilotområdena kan anställa särskilda åtgärdssamordnare som arbetar med att genomföra fler åtgärder mot övergödning. Åtgärdssamord- narna ska identifiera kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning som orsakar minsta möjliga negativa påverkan på jordbrukets pro- duktion, identifiera hur åtgärdsplanering kan stärkas och vad som behövs för att fler åtgärder mot övergödning ska genomföras.97 97Havs- och vattenmyndigheten , Redovisning av regeringsuppdraget om förstärkt lokalt åtgärdsarbete mot övergödning. Ingen gödning till havet Åtgärdssamordnarna ska även arbeta med att bygga nätverk i avrinningsområdet för att engagera lokala aktörer i åtgärdsarbetet, främja diskussioner och ta tillvara lokal kunskap. 14.10Finansiering av åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning 14.10.1 Vad kostar det att åtgärda övergödningen? Vattenmyndigheterna har i arbetet med att ta fram förslag till åt- gärdsprogram för tredje cykeln 2021–2027, uppskattat kostnaderna inom jordbruket för att åtgärda övergödning så att reduktions- betingen inom vattenförvaltningen i enlighet med aktionsplanen för kan nås. Då reduktionsbetingen i princip enbart kvarstår för Egentliga är det dessa som ligger till grund för beräk- ningarna.98 Enligt ett regeringsbeslut 201699 ska övergödningsåtgär- der kopplade till jordbruk finansieras via befintliga stödformer. Befintliga stödformer för åtgärdsgenomförande av fysiska åtgärder i vatten består främst av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) samt av lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Dessa stödformer be- gränsas inte enbart till åtgärder inom jordbruket och övergödning utan ska även finansiera andra åtgärder. Enligt avsnitt ovan bedömer vattenmyndigheterna att det kvar- står ett stort åtgärdsbehov under nästa förvaltningscykel 2021–2027 och sannolikt även 2027–2033. kommer det fortsatt be- hövas finansiering för löpande årliga åtgärder samt för skötsel och underhåll av vissa anläggningar. Vattenmyndigheterna beräknar att kostnaden för att täcka åt- gärdsbehovet under förvaltningscykeln 2021–2027 är totalt . Detta innefattar investeringskostnader och rörliga kostnader . Totalkostnaden inkluderar även rör- liga kostnader för redan genomförda åtgärder. Kostnaden för åt- gärderna fördelar sig på verksamhetsutövare och staten i form av ersättningssystem så som LOVA och landsbygdsprogrammet. Ut- ifrån beräkningarna uppgår den statliga finansieringen till cirka 98Vattenmyndigheterna 2020, Metod för påverkanstypen Diffusa källor – Jordbruk, Förslag på åtgärder och miljökvalitetsnormer, Tredje cykeln 2021–2027. 99Miljö- och 2016, Prövning av vattenmyndigheternas förslag till åt- gärdsprogram –2021 enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, Regeringsbeslut 1:9. Ingen gödning till havet över förvaltningscykeln 2021–2027. Reste- rande del av kostnaden () behöver således egenfinansieras av verksamhetsutövaren. Fördelningen av kostnaden mellan statlig och egen finansiering har uppskattats utifrån de befint- liga ersättningsnivåerna som finns inom GJP. 14.10.2Nationell statlig finansiering av åtgärder för att nå Ingen övergödning Finansiering av åtgärder inom vatten- och havsmiljöförvaltningen beskrivs i kapitlet om Effektivare myndigheter i offentlig havsmiljö- arbete. LOVA – statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt Merparten av det statligt finansierade havs- och vattenmiljöarbetet finansieras med bidrag från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Bland de utgifter som anslaget får finansiera är utgifter som regleras i förordningen (2009:381) om stöd till lokala vattenvårdsprojekt, s.k. LOVA-förordningen. beslutade regeringen att högst fick användas för bidrag enligt LOVA-för- ordningen.100 Användningen av LOVA 2019 – Övergödning beviljades enligt Havs- och vattenmyndigheten för projekt som avser bidrag till att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. startade tolv nya LOVA-projekt med åtgärdsinriktningen internbelastning av fosfor. För åtgärder som ska minska internbelastningen av fosfor lämnades stöd till pro- jekt i vattenmiljön som resulterar i permanent fastläggning av fosfor i sediment, bortförsel av fosfor från sediment, eller syresättning av anoxiskt bottenvatten för att stimulera naturlig fastläggning av fosfor. 100Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev för . Ingen gödning till havet LOVA-bidrag lämnades också till reduktionsfiske för att minska internbelastningen av fosfor samt till andra åtgärder som resulterar i minskning av fosforläckage från sediment. Fyra nya LOVA-projekt om att öka återcirkulering av närings- ämnen startade . För åtgärder som ska öka upptag och återcirkulering av näringsämnen lämnades bidrag till odling av muss- lor, blå fånggrödor eller andra metoder för återcirkulering. Stöd har även lämnats till åtgärder som på annat sätt bidrar till minskad övergödning av vattenmiljön. Till exempel åtgärder mot övergödning relaterade till jordbruk som strukturkalkning, tvåstegs- diken, fosfordammar m.m., eller att ta fram planer för vatten och av- loppshantering samt anlägga och restaurera våtmarker m.m.101 våtmark - Stöd till lokala naturvårdsprojekt () Den lokala naturvårdssatsningen () syftar till att åstad- komma ett ökat lokalt initiativtagande i arbetet med lokal naturvård. Bestämmelserna om finns i förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt. finns, vid sidan om ordinarie också våtmark. våtmark finansieras av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur i utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård. Av villkoren till anslaget i regleringsbrev framgår inte hur stor andel av anslaget som får användas till våtmark- projekt. De våtmarksprojekt som kan få stöd är de som restaurerar eller anlägger våtmarker för att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, eller öka tillskottet till grundvattnet för att t.ex. bidra till förutsättningar för en förbättrad vatten- försörjning. Kommuner som ansöker om finansiering av våtmarksprojekt kan få finansiering av de bidragsberättigade kost- naderna, medan är maxgränsen för övriga LONA-pro- jekt. Ansökan om stöd lämnas till som beslutar om ersättningen. 101Havs- och vattenmyndigheten , Återrapportering av anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö enligt regleringsbrev för . Ingen gödning till havet 14.10.3 Ersättningar ur landsbygdsprogrammet Exempel på ersättningar ut landsbygdsprogrammet redovisas i kapitlet om Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete. Landsbygds- programmets mål är, som det formuleras på hem- sida,102 att … …utveckla lantbruk och landsbygder för att skapa en attraktiv lands- bygd. Stöden i landsbygdsprogrammet ska bidra till prioriterade mål inom miljö och klimat, konkurrenskraft inom jordbruk, trädgård, ren- näring och skogsbruk samt utveckling av nya jobb på landsbygden. Av de som landsbygdsprogrammet omfattar –2020, är budgeterade för miljö- och klimatåtgärder. Ersättningar i landsbygdsprogrammet ges för spe- cifika åtgärder. Åtgärden Miljö- och klimatvänligt jordbruk ska bl.a. bidra nå en god vattenkvalitet i inlandsvatten som till- förseln av fosfor och kväve till minskar. Landsbygdsprogrammet innehåller ett antal ekonomiska instru- ment med relevans för övergödningsproblemet. I huvudsak handlar det om åtgärdsbaserade ersättningar där lantbrukare får betalt under förutsättning att en specificerad fysisk åtgärd genomförs. Stöden läm- nas som miljöersättningar, miljöinvesteringsstöd eller investerings- stöd, där t.ex. strukturkalkning, täckdikning och N-sensorer ingår. För miljöersättningar betalas generellt fastställda summor per hektar ut till den som tillhör de sökberättigade och som genomför aktuell åtgärd.103 Regeringen fastställer nivån på respektive ersätt- ning. Nivån måste dock ligga under det tak som godkänts av EU- kommissionen utifrån en kostnadskalkyl. Detta innebär att ersätt- ningsnivån inte ska vara högre än lantbrukarens faktiska kostnader. De vattenrelaterade miljöersättningarna i nuvarande program kan sökas för i)fånggrödor eller vårbearbetning, ii)skyddszoner och iii)skötsel av våtmarker och dammar. Ersättningar kan också betalas för miljöinvesteringar. Investerings- stöd ges som ersättning för (en viss andel av) de faktiska kost- naderna i det enskilda fallet. Hur stor andel och för vilka kostnader 102https://nya.jordbruksverket.se/stod/programmen-som-finansierar- stoden/landsbygdsprogrammet#h-Malmedprogrammet, . 103Under villkoret att det finns pengar att betala. Budgeten är begränsad och om pengarna är slut så räcker det inte att den enskilde uppfyller villkoren för stödet. Ingen gödning till havet som omfattas av ersättningen varierar. De vattenrelaterade miljö- investeringarna omfattar bl.a. anläggning av tvåstegsdiken, anlägg- ning eller restaurering av våtmarker och dammar, förbättrad vatten- kvalitet och reglerbar dränering samt strukturkalkning. Det går även att få investeringsstöd för att minska jordbrukets utsläpp av växt- husgaser, inklusive ammoniak. Greppa Näringen finansieras till stor del genom landsbygdspro- grammet. Greppa Näringen är ett projekt som erbjuder kostnadsfri rådgivning till lantbrukare som bl.a. syftar till minskad övergödning. Projektet drivs i samarbete mellan Jordbruks- verket, LRF, länsstyrelserna och ett stort antal företag i lantbruks- branschen. Ytterst ansvarar för projektet som finansieras av landsbygdsprogrammet och återförda miljöskatter. För att bli medlem i Greppa Näringen har de flesta län ett stor- lekskrav på att brukas eller att jordbruket har mer än 25 djurenheter.104 I arbetet ingår att sprida kunskap genom enskild rådgivning. Bland annat med hjälp av olika nyckeltal får lantbrukaren en upp- fattning om hur olika åtgärder kan leda till ökat utnyttjande av går- dens resurser och därmed bidra till både sänkta kostnader, ökad lönsamhet och mindre förluster till miljön. På djurgårdar samverkar utfodrings- och växtodlingsrådgivare för att ta ett helhetsgrepp. Rådgivning via Greppa Näringen är en naturlig del av många lant- brukares verksamhetsutövande. Greppa Näringen har arbetat upp ett högt förtroendekapital hos lantbrukare och besitter den kompetens och erfarenhet som behövs för att lämna rådgivning om de nya bestämmelserna. Enligt uppgift från Greppa Näringen har cirka 10 300 gårdar deltagit i rådgivningen och över 60 000 gårds- besök har genomförts sedan starten 2001.105 104http://greppa.nu/, . 105http://greppa.nu/arkiv/nyhetsarkiv/2020-10-29-under-20-ar-har-lantbrukarna-och- greppa-naringen-gjort-det-svenska-lantbruket-mer-hallbart.html, . Ingen gödning till havet 14.11Jordbruket är en viktig aktör för att nå Ingen övergödning Jordbruket är den sektor som omsätter och cirkulerar den över- väganden delen av antropogent tillförd fosfor och kväve. Jordbruket använder återförd fosfor och kväve i livsmedelsproduktionen och kan därmed även bidra till en effektiv resurshantering av växtnä- ringsämnen och minskad övergödning. Jordbruket och livsmedelsindustrin bidrar till merparten av in- förd fosfor och kväve både historiskt och i nutid. Jordbruket står för av den antropogena kvävebelastningen och av fosforbelastningen. I tillrinningsområdet till Egentliga är läckaget från jordbruksmarken av kvävebelastningen och av fosforbelastningen. Till är motsvarande siffra respektive 54 procent.106 Några fakta om svenskt jordbruk. –2016 fanns det totalt cirka 63 000 jordbruksföretag. Cirka 23 300 av dessa är småbruk med ett arbetsbehov . – Cirka 13 500 jordbruk har mer än och 2 400 är . –med husdjur 2019 är ungefär 28 000 mot 55 000 företag 1999. –med mjölkkor är ungefär 3 250 mot 26 1990. –Antal mjölkkor har minskat från cirka 575 1990 till 305 600 . Andelen kor för uppfödning av kalvar har däremot ökat från 75 000 till 210 000. –Areal brukad mark har minskat marginellt från 3 till 3 . –Förvärvsarbetande inom jordbruket var 52 2018, vilket är en minskning med cirka 6 000 . 106Havs- och vattenmyndigheten , Näringsbelastningen på och 2017 underlag till Helcom:s sjunde Pollution Load Compilation, Rapport 2019:20. Ingen gödning till havet –Totalförbrukningen av kväve har ökat från 1995 till 2019. Användningen av mineralgödsel har ökat från till . Det har även skett en ökning av kvävetillförsel från stallgödsel från till . –Totalförbrukningen av fosfor har däremot minskat från till . Använd fosfor i mineralgödsel har minskat från till . –Drygt 10 000 lantbruk har fått rådgivning av Greppa När- ingen. (Källa: Greppa Näringen) Källa: och 2020, Jordbruksstatistisk sam- manställning 2020. Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete, har ingående analyserat de bakomliggande orsakerna och drivkrafterna som leder till över- gödning från olika verksamheter. Utredningen har särskilt lyft fram att fosfor och kväve är viktiga insatsvaror i jordbruket och jord- brukets avvägning mellan nyttan av en produktionshöjning och göd- selanvändning. Den kostnad som övergödningen innebär, att resur- sen rent vatten försämras, drabbar inte på ett tydligt och direkt sätt lantbrukaren. Det finns därför inga starka vinstincitament för att beakta den resursåtgången i ett företagsekonomiskt beslut. EU:s gemensamma jordbruks- och landsbygdspolitik, GJP, är gemen- sam för alla medlemsländer. Den förvaltas och finansieras genom EU:s budget. ser EU över budgeten och jordbruks- politiken tillsammans med medlemsländerna. I artikel 39 i EUF- fördraget fastställs målen med den gemensamma jordbrukspolitiken som syftar till att: •höja produktiviteten inom jordbruket genom att främja tekniska framsteg och genom att trygga en rationell utveckling av jord- bruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktions- faktorerna, särskilt arbetskraften, Ingen gödning till havet •tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, •tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. I ett meddelande har pekat ut inriktningen för EU:s framtida gemensamma jordbrukspolitik.107 Av meddelandet framgår bl.a. att EU rör sig bort från det nuvarande tillvägagångs- sättet ”med en lösning som ska passa alla”, att finansiering ska in- riktas på resultat i stället för efterlevnad, att befintliga regler bör göras enklare och att byråkratin bör minskas. Vidare sägs att den framtida gemensamma jordbrukspolitiken bör uppmuntra smart och motståndskraftigt jordbruk och trygga livsmedelsförsörjningen genom ökad användning av modern teknik och stärka och bidra till EU:s bredare mål för miljö, resurseffektivitet och klimat. En europeisk grön giv presenterade Europeiska kommissionen med- delandet om den europeiska gröna given.108 Meddelandet innehåller ett antal övergripande centrala strategier och åtgärder. EU-kom- missionen presenterade Från jord till bord strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem.109 Livsmedelsproduktionen resulterar i föroreningar av luft, vatten och jord och bidrar till klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald. Den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken blir enligt kommissionen ett viktigt verktyg för att stödja strategin. av den gemensamma jordbrukspolitikens totala budget, och av havs- och fiskerifonden ska bidra till klimatåtgärder. De nationella strategiska planerna för jordbruket måste också spegla en högre ambitionsnivå för att avsevärt minska användningen och riskerna med kemiska växtskyddsmedel, gödsel- medel och antibiotika. 107Meddelande från kommissionen– Framtiden för livsmedel och jordbruk, COM(2017) 713 final. 108Meddelande från kommissionen – Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final. 109Meddelande från kommissionen – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem, COM(2020) 381 final. Ingen gödning till havet vill också att strategin från jord till bord ska bidra till den cirkulära ekonomin och minska livsmedelsindustrins och detaljhandelns miljöpåverkan. Strategin ska även stimulera en hållbar livsmedelskonsumtion och främja hälsosamma livsmedel till rimliga priser för alla, samt innehålla förslag för att förbättra jord- brukarnas ställning i värdekedjan. beslutades där ett av tre huvudmål var att rädda havsmiljön. Enligt strategin är övergödning ett problem som ställer särskilt höga krav på tillämpningen av och på samarbetet inom regionen. Att rädda havsmiljön handlar om att med stöd till olika insatser uppnå en god miljöstatus och biologisk mångfald i havet. Östersjöstrategin har bidragit till flera projekt för att minska näringsläckaget från jordbruket. Baltic , Baltic och är exempel på projekt med målsättningen att öka kunskapen och erfarenhetsutbytet om åtgärder som minskar jord- brukets näringsläckage som lönsamheten bevaras eller förbättras.110 Östersjöstrategin är under revidering. I ett utkast till ny strategi är fortfarande övergödning och åtgärder inom lantbruket ett prio- riterat område.111 EU:s industriutsläppsdirektiv begränsar djurtätheten Uppfödare av fjäderfän och svin omfattas av industriutsläppsdirek- tivet,112 om uppfödningen är ”intensiv”, dvs. av stor omfattning.113 Tillstånd krävs för anläggningar med mer än 40 000 platser för fjäder- fän, mer än 2 000 platser för slaktsvin som är tyngre än och är 110www.regeringen.se/sverige-i-eu/eus-ostersjostrategi/tre-mal-for-eus-ostersjostrategi/, . 111NC Group, EU Strategy for the Baltic Sea Region, Action Plan, Agreed by the 6, 2020. 112Europaparlamentets och Rådets direktiv /75/EU av om industri- utsläpp. 113Bilaga I till direktiv (2010/75/EU) om industriutsläpp. Ingen gödning till havet avsedda för produktion (som slaktsvin räknas även obetäckta gyltor) eller mer än 750 platser för suggor (som suggor räknas även betäckta gyltor). prövar frågan om tillstånd och fastställer även villkor för verksamheten.114 EU:s nya gödselmedelsförordning främjar handel med organiska gödselmedel Villkoren för att tillhandahålla gödselmedel på den inre marknaden har delvis harmoniserats genom dagens EU-förordning om gödsel- medel.115 Förordningen omfattar nästan enbart gödselmedel från ut- vunnet eller kemiskt framställt mineraliskt material. Förordningen kommer att ersättas med en ny förordning från och med juli 2022.116 Förutom mineralgödsel omfattar förordningen även gödselprodukter som tillverkas från återvunnet och organiska material. Förordningen bidrar därmed till att skapa en cirkulär eko- nomi och minska beroendet av råmaterial från tredjeland, t.ex. fos- for. Förordningen innefattar även bestämmelser för produkter som inte i sig själva är gödselmedel men används för att förbättra växter- nas näringsutnyttjande. Syftet med förordningen är att skapa lika villkor för gödselpro- dukter i EU och öka företagens möjligheter till tillträde till den inre marknaden. kan medlemsstaterna behålla sina nationella regler och företagen kan välja att följa dessa och enbart saluföra sina gödselprodukter nationellt. Syftet är också att öka skyddet för män- niskors, djurs och växters hälsa och miljön genom att begränsa före- komsten av föroreningar i gödselprodukter och gödseltillsatser. I för- ordningen ingår förutom krav på innehåll av minsta halt av näringsämnen i produkterna också gränser för innehållet av ett flertal tungmetaller, bakterier och makroskopiska orenheter. Reglerna gäller utformning, tillverkning, märkning och utsläp- pande på marknaden av EU-gödselprodukter. Förordningen gäller inte användning av EU-gödselprodukter eller sättet på vilka de an- 114Genomfört i svensk rätt genom 2 kap. miljöprövningsförordningen (2013:251). 115Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av om gödselmedel. 116Europaparlamentets och Rådets förordning (EU) 2019/1009/EU av om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upp- hävande av förordning (EG) nr 2003/2003. Ingen gödning till havet EU-länderna får inte begränsa den fria rörligheten för EU- gödselprodukter av skäl som rör deras sammansättning, märkning eller andra aspekter som omfattas av förordningen, om produkterna överensstämmer med bestämmelserna i denna. EU:s slamdirektiv117 reglerar användningen av avloppsslam i jord- bruket, så att skadliga effekter på mark, vegetation, djur och män- niskor hindras som en hållbar användning av slammet upp- muntras. Direktivet reglerar maximalt tillåtna halter av metaller i slam och samt maximalt tillåtna metallgivor till åker- mark. Direktivet reglerar också på vilka typer av gröda som slammet får användas. EU:s nitratdirektiv118 har som syfte att skydda vattenkvaliteten i EU genom att förhindra att nitrater från jordbruket förorenar grund- och ytvatten genom att främja användningen av goda jordbruks- metoder (se vidare nedan). 14.11.2Regleringar av jordbrukets tillförsel av växtnäringsämnen Jordbruket omfattas av en rad regleringar, inte bara när det gäller miljö- och hälsoskydd. Inte minst EU:s gemensamma jordbruks- politik innebär omfattande regleringar som den enskilde verksam- hetsutövaren måste förhålla sig till. I detta avsnitt redogörs kort för de regler som får betydelse för att kontrollera tillförsel och läckage av näringsämnena fosfor och kväve från jordbruksmark till hav, sjöar och vattendrag. Mer utvecklade underlag finns i betänkandet Stärkt lokalt åtgärdsarbete- att nå målet ingen övergödning.119 117Rådets direktiv /278/EEG av om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket 118Rådets direktiv /676/EEG av om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. 119SOU 2020:10, Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning, betänkande av utredningen om minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete. Ingen gödning till havet Nitratdirektivet och nitratkänsliga områden Nitratdirektivet har till syfte att skydda vattenkvaliteten från att föro- renas genom nitrater från jordbruket. Varje medlemsland ska peka ut områden där det finns vatten som är känsliga för kväveföroreningar, föra en förteckning över dessa områden, anmäla dessa till kommis- sionen och upprätta åtgärdsprogram för områdena. är bemyndigade120 att ta fram underlag om känsliga områden. Nitratdirektivet innehåller kriterium för yt- och grundvatten som innebär att nitrathalten inte får överstiga eller riskera att överstiga /l samt kriterium för eutrofiering som omfattar sjöar, vatten- drag, kustvatten och hav. Det finns inte någon generell metod för att bedöma hur känsliga områden ska pekas ut utifrån kriteriet för eutrofiering som gäller för hela EU. De nitratkänsliga områdena i när det gäller eutrofierings- kriteriet, har enligt tagits fram efter vattenmyndig- heternas statusklassning och bedömningar inom bl.a. Helcom.121 Enligt nitratdirektivet ska det när nitratkänsliga områden pekas ut, även bedömas om jordbruket bidrar till förorening av utpekade vatten. Detta görs genom att använda resultat från SMED:s modell- beräkningar av kväve- och fosforbelastningen till och . Gränsvärden för belastningen av kväve och fosfor från jordbruksmark används. Eutrofieringskriteriet omfattar inte explicit fosfor. Det finns en EU-dom mot som förenklat kan sägas innebära att man inte kan låta bli att identifiera förorenade vatten enligt nitratdirektivet utan att fosfor inkluderas då fosfor är det begränsande ämnet för tillväxt i vattnet.122 Det saknas även bedöm- ningsgrunder för kväve när det gäller övergödning för sjöar och vattendrag varför har varit hänvisade till att använda statusklassning och bedömningsgrunder för bl.a. fosfor.