sou · H9B362 · 2021-06-29 00:00:00 — Ett sätt att hantera detta är att använda en fristående underskriftstjänst som utfärdar ett engångscertifikat för underskrift utifrån den använda e-legitimationen. Ett sådant förfarande kan också användas för en utländsk elektronisk underskrift. I digitala tjänster som tar emot elektroniskt underskrivna blanketter blir flödet enklare, eftersom underskriften då är helt separerad från den digitala tjänstens medel för elektronisk identifiering. Här uppstår i stället krav på mottagaren att kunna validera den elektroniska underskriften. En digital tjänst kan känna igen elektroniska underskrifter som baseras på kvalificerade certifikat. Sådana underskrifter kontrolleras mot uppgifterna i den svenska förteckningen över kvalificerade tillhandahållare av betrodda tjänster. När det gäller avancerade elektroniska underskrifter finns det inte samma detaljreglering som för kvalificerade elektroniska underskrifter. Avancerade elektroniska underskrifter omfattas exempelvis inte av någon anmälningsplikt och det finns inte heller någon motsvarande förteckning. Det innebär bland annat att det saknas möjlighet att validera avancerade elektroniska underskrifter. Det gör det svårt för mottagaren att avgöra om och hur en avancerad underskrift från en okänd tillhandahållare lever upp till kraven på en avancerad elektronisk underskrift. Mot bakgrund av detta föreslås i betänkandet reboot – omstart för den digitala förvaltningen att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över behovet av svensk reglering av betrodda tjänster som inte är kvalificerade. Ett hinder som ofta lyfts fram när det gäller digitaliseringen av offentlig sektor är avsaknaden av standardiserade e-legitimationer för användning vid tjänsteutövning. De elektroniska intyg som skickas mellan parterna vid elektronisk identifiering innehåller uppgifter om användarens identitet, bl.a. personnumret. Däremot saknas vanligen information om vilken organisation användaren företräder och vilken behörighet denne har. Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster beskriver att det för att effektivisera informationsutbytet mellan myndigheter har utvecklats en praxis som innebär att myndigheter litar på varandra, s.k. organisationstillit. Det räcker då att kontrollera att den andra parten företräder den myndighet som uppges. Utredningen konstaterar dock att frågan om behörigheter är komplex och att behörigheter kan bedömas utifrån olika perspektiv. Myndigheten för digital förvaltning lyfter fram behovet av att utveckla tjänster för hantering av behörigheter som en prioriterad åtgärd för att åstadkomma effektivt och säkert informationsutbyte inom den offentliga förvaltningen. Kommuner och Regioner påpekar behovet av att staten tar ett övergripande ansvar för en gemensam sektorsövergripande infrastruktur för e-legitimering i tjänsten och att uppdraget för Myndigheten för digital förvaltning måste förtydligas i denna del (SKR:s styrelses ställningstagande Digital identitetshantering, 2019). För att ska leva upp till sina förpliktelser enligt krävs även enligt bland annat och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden med tillhörande beslut samt och rådets förordning (EU) 2018/1724 av om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 att i vissa fall gör det möjligt för personer från andra EU-länder att identifiera sig för att ansöka om tillstånd m.m. Flera medlemsstater arbetar med att vidareutveckla betrodda tjänster för att hantera behörigheter. Det saknas bland annat standarder för utbyte av information om behörigheter vid gränsöverskridande informationsutbyte. Sådana standarder ska användas även nationellt och för att möjliggöra en sådan utveckling även i finns det behov av att utreda och lämna förslag på åtgärder som främjar en ökad användning av eIDAS-förordningens betrodda tjänster för att möta förvaltningens behov. Det behövs ett enhetligt sätt att hantera e-legitimationer i tjänsten, och förordningen bedöms utgöra en långsiktig och hållbar bas för den fortsatta utvecklingen på området. Standarder är en viktig grund för att skapa långsiktigt hållbara och återanvändbara lösningar. Mot denna bakgrund ska utredaren utreda förutsättningarna för ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Syftet med utredningen är att höja säkerheten och stärka tilliten när betrodda tjänster används. I uppdraget ingår att •kartlägga och analysera den offentliga förvaltningens behov av åtgärder för ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster, •lämna förslag på sådana åtgärder, särskilt när det gäller att –tydliggöra när avancerade respektive kvalificerade elektroniska underskrifter bör användas i den offentliga förvaltningen, –kunna validera och bevara elektroniska underskrifter, och –kunna använda e-legitimation i tjänsten, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska undersöka och översiktligt redovisa hur de frågor som uppdraget omfattar hanteras i andra länder som är jämförbara med , exempelvis de nordiska länderna. Utredaren ska analysera de samhällsekonomiska effekterna i utredningsarbetets alla delar, från problembeskrivning och syfte till analys av alternativ och motiv till förslag samt bedöma förslagens konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning (2007:1244). Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Om förslagen innebär en inskränkning av den kommunala självstyrelsen, ska en proportionalitetsprövning göras enligt 14 kap. 3 § regeringsformen. De särskilda avvägningar som underbygger förslagen ska redovisas särskilt. Utredaren ska också särskilt ange konsekvenser för företag i form av kostnader och ökade administrativa bördor. Utredaren ska också analysera risker med identitetsrelaterad brottslighet och redovisa konsekvenser för brottsbekämpning och brottsförebyggande arbete. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som bedrivs inom , utredningsväsendet, t.ex. utredningen – genomförande av cybersäkerhetsakten och vissa åtgärder till skydd för säkerhetskänslig verksamhet (Fö 2019:01), och EU. Utredaren ska särskilt beakta det arbete som bedrivs hos Myndigheten för digital förvaltning. Vidare ska utredaren inhämta övriga behövliga upplysningar från berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om betrodda tjänster (I 2020:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv till en särskild utredare att utreda förutsättningarna för en ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen i syfte att höja säkerheten och stärka tilliten när betrodda tjänster används (dir. 2020:27). I uppdraget ingår en kartläggning och analys av den offentliga förvaltningens behov av åtgärder för ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster och att lämna förslag på sådana åtgärder. Utredaren ska även lämna nödvändiga författningsförslag. I utredarens uppdrag betonas särskilt följande delområden: tydliggörande av när avancerade respektive kvalificerade elektroniska underskrifter bör användas i den offentliga förvaltningen, validering och bevaring av elektroniska underskrifter samt användning av e-legitimation i tjänsten. Utredningen har tagit namnet Ut- redningen om betrodda tjänster. Uppdraget skulle enligt direktiven slutredovisas . Uppdraget ska, med undantag för den delredovisning som ska lämnas , i stället slutredovisas . Den del av uppdraget som avser åtgärder för ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster enligt punktuppställningen nedan ska redovisas . I delredovisningen ska följande ingå: •kartläggning och analys av den offentliga förvaltningens behov av åtgärder för ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster, •förslag på sådana åtgärder och nödvändiga författningsförslag, särskilt när det gäller att –tydliggöra när avancerade respektive kvalificerade elektroniska underskrifter bör användas i den offentliga förvaltningen, och –validera och bevara elektroniska underskrifter. Resterande delar av uppdraget som framgår av dir. 2020:27 ska slutredovisas . 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmedborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotinprodukter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en översyn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedelslagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskapslagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmedborgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Immunitet för utställningsföremål. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedelslagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Omslag: Bild: