sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Bland annat anger undersökning Attityder till skolan, som nämnts, att det 2018 var färre lärare som upplevde sig ha inflytande över vilka läromedel de skulle använda än . Denna förskjutning verkar hänga samman med en ökad andel digitala läromedel. Lärares möjligheter att fatta beslut om läroböcker är generellt större än deras möjligheter att fatta beslut när det gäller digitala läromedel. Detta framkommer tydligt i olika undersökningar och har återkommit i utredningens hearings med lärare och i andra kontakter som utredningen haft med lärare. I Läromedelsförfattarnas enkätundersökning uppgav 81procent av rektorerna i de grund- och gymnasieskolor som deltog att det är lärarna som beslutar om inköp av analoga läromedel. Mot- svarande siffra för inköp av digitala läromedel var , det vill säga en betydligt lägre andel. Enligt av rektorerna är det rektor som beslutar om inköp av digitala läromedel medan 24 pro- cent svarade att det är huvudmannen som beslutar om sådana inköp. Enligt denna undersökning förefaller alltså lärarnas inflytande vara kraftigt decimerat vid köp av digitala läromedel.29 I det refererade norska forskningsprojektet noteras också att beslut om digitala läromedel följer ett annat mönster än införskaffande av läroböcker. När det gäller de digitala läromedlen verkar besluten i högre grad fattas på huvudmannanivå även i Norge.30 En tänkbar orsak till att huvudmän och rektorer i allt högre ut- sträckning förefaller vara involverade i valet av digitala läromedel kan vara att detta är ett sätt att styra lärarna mot att använda digitala läro- medel mer i sin undervisning, möjligen som ett led i en allmän sats- ning på digitalisering.31 Men det finns också andra skäl till att valet av digitala läromedel sker på en annan nivå i organisationen än valet av läroböcker. 29Läromedelsförfattarna (2020). 30Gilje med flera (2016). 31I 4.2.2 redogör utredningen för de förväntningar på digitaliseringen av undervisningen som förekommer i skolan. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Företrädare för skolhuvudmän har exempelvis beskrivit att det ofta är praktiskt att många skolor inom organisationen använder digi- tala läromedel från ett och samma förlag. Distributionsföretaget bokhandel anger att det förekommer att kommuner och andra skolhuvudmän köper en stor mängd användarlicenser till ett visst förlags digitala läromedel. Anledningen till detta kan vara att det ofta är mindre juridiskt och administrativt betungande för huvud- män att teckna personuppgiftbiträdesavtal med endast en producent. Mer om behandling av personuppgifter i digitala läromedel i 3.1.3. Anledningen till att skolhuvudmän koncentrerar sina inköp av läro- medel till ett förlag kan också vara kommersiell, eftersom det före- kommer att förlagen erbjuder rabatter för inköp av många licenser . En effekt av att huvudmän köper in en stor mängd licenser till ett förlags digitala läromedel kan bli att alla lärare inom en skola eller alla skolor inom en huvudmans organisation måste använda digitala läromedel från samma producent. Det kan finnas pedagogiska vins- ter med att använda läromedel från samma producent i flera ämnen, såsom att elever känner igen sig i de digitala läromedlen, lär sig att navigera i dem och bara behöver ett lösenord. Ämnesövergripande samarbeten kan också underlättas av att ett och samma läromedel används i flera ämnen. Det finns dock också nackdelar med att endast använda läromedel från en läromedelsproducent. Både elever och lärare har påpekat för utredningen att det blir enformigt med samma gränssnitt i flera läro- medel i olika ämnen. Fördelarna med att lärare väljer läromedel ut- ifrån sitt sätt att undervisa, sin ämneskompetens och sin kunskap om elevernas behov uteblir också när valet görs på en annan nivå. När lärare själva inte haft inflytande över valet av läromedel ökar också risken att lärare i sin undervisning väljer bort läromedel helt och hållet, eller inte använder funktioner i ett digitalt läromedel på sådant sätt som det är avsett. Flertalet lärare som vi mött beskriver ett stort inflytande över val av såväl läroböcker som digitala läromedel, men vi har också tagit del av exempel där rektorer i högre grad motsätter sig inköp av läro- böcker än inköp av digitala läromedel. Lärare har, i utredningens hearings, beskrivit att de uppfattar att detta kan bero på en vision om ”den papperslösa skolan” och en idé om att skolan vill ”ligga i fram- kant” när det gäller digitalisering. förefaller till och med själva Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel datorn utgöra ett argument mot inköp av läromedel, såväl läroböcker som digitala läromedel. Utredningen har tagit del av erfarenheter från lärare där skolledningen motsätter sig inköp av läromedel med argu- mentet att eleverna fått en dator och själva kan söka kunskap genom internet. I de hearings med rektorer som vi genomfört framhöll dock de flesta rektorerna läromedlets betydelse för undervisningen. 6.2.3Elever deltar i liten grad i valet av läromedel I ovan nämnda undersökning om attityder till skolan framkommer att elever i årskurs 7–9 inte upplever sig ha tillräckligt stort inflytande över valet av läromedel. När de upp- skattar hur mycket de vill respektive får vara med och bestämma om läromedel är skillnaden relativt stor. Medan får vara med och bestämma ”ganska mycket” eller ”väldigt mycket” är det 32 pro- cent som vill vara med och bestämma i den utsträckningen. Det finns signifikanta skillnader mellan eleverna i årskurs 7–9 och gymnasie- skolan inom detta område. Eleverna i högstadiet vill i större utsträck- ning än gymnasieeleverna vara med och bestämma om vilka läro- medel som ska användas.32 Skolinspektionens granskning avseende kvalitetssäkring och val av läromedel visar att elevernas åsikter om läromedlen tas tillvara på ett reaktivt snarare än proaktivt sätt. Det innebär att lärare förvisso lyssnar på elevernas åsikter om läromedlen men att eleverna inte ombeds att aktivt bidra med sina synpunkter. I stället handlar det, enligt Skolinspektionen, ofta om att lärarna är observanta på de signaler som elever ger spontant. Lärarna anger i intervjuer att det märks om eleverna inte uppskattar ett läromedel.33 Bilden av att elever i liten grad deltar aktivt i valet av läromedel har bekräftats både i utredningens möten med elevorganisationer och i andra kontakter med elever, lärare och rektorer. Även Skolinspektionens granskning om läromedel i kemi i års- kurs 4 och 5 verifierar att elever i mycket få fall används som en kunskapskälla när det gäller hur läromedel fungerar. ges eleverna, enligt Skolinspektionen, inte heller möjlighet att utvär- dera läromedlen eller delta när skolan köper in nya läromedel.34 32Skolverket (). 33Skolinspektionen (2021b). 34Skolinspektionen (2011). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel 6.3Aspekter av betydelse för läromedels ändamålsenlighet Läromedel ska fylla flera olika funktioner och det finns många aspek- ter att ta ställning till när läromedel ska väljas. Valet är en komplex process som kräver att läromedlet värderas utifrån olika perspektiv. Nedan beskrivs några av de aspekter som kan ha betydelse för läro- medels ändamålsenlighet. 6.3.1Överensstämmelse med kurs- och ämnesplaner samt läroplaner Skolinspektionen har i sin granskning av kvalitetssäkring och val av läromedel uppmärksammat att överensstämmelse med kurs- planer är en av de aspekter som lärare förefaller granska mest syste- matiskt när de värderar läromedel.35 Lärare har också tydligt framhållit i utredningens hearings att det är väsentligt att läromedel överens- stämmer med kurs- eller ämnesplanerna samt med läroplanerna i bredare mening. Enligt en undersökning bland grundskollärare som ana- lys- och undersökningsföretaget gjort på uppdrag av läro- medelsförlaget är en ”tydlig koppling till styrdokumenten” den viktigaste faktorn när lärarna väljer läromedel.36 har också i en undersökning funnit att de flesta lärare i grund- och gymnasieskolan på olika sätt förvissar sig om att det läromedel de använder överensstämmer med aktuella kurs- eller ämnesplaner.37 I utredningens hearings har lärare beskrivit att de i värderingen av ett läromedel säkerställer att det centrala innehållet i kurs- eller ämnesplanen täcks av läromedlet. Det finns också lärare som redo- gör för att de förvissar sig om att innehållet överensstämmer exem- pelvis med syftesbeskrivningen i kurs- eller ämnesplanen när de värderar läromedlet, men detta förefaller mer ovanligt. Bilden av att lärare främst uppmärksammar hur det centrala innehållet överens- stämmer med läromedlet bekräftas av Skolinspektionens granskning om kvalitetssäkring och val av läromedel från 2021.38 35Skolinspektionen (2021b). 36Liber (2020a). 37Skolverket (2018a). 38Skolinspektionen (2021b). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Även läromedlets överensstämmelse med läroplanernas regleringar om uppdrag och värdegrund samt övergripande mål och riktlinjer, del 1 och 2, har stor betydelse för läromedlets ändamålsenlighet. Lärare som deltagit i utredningens hearings har beskrivit att det är självklart att ”läromedel inte får krocka med läroplanen”. Många lärare i Skolinspektionens granskning av kvalitetssäkring och val av läromedel framhåller också att de utgår från att förlagsproducerade läromedel speglar läroplanernas värdegrund.39 Det kan emellertid finnas brister när det gäller hur förlagspro- ducerade läromedel överensstämmer med del 1 och 2 i läroplanerna. På regeringens uppdrag granskade 2006 ett urval av läro- böcker för och gymnasieskolan med avseende på i vilken omfattning och på vilket sätt de eventuellt avvek från läroplanens värdegrund. I den rapport som publicerade analyseras läromedlen utifrån fem aspekter: etnisk tillhörighet, funktionshin- der, kön, religion och annan trosuppfattning samt sexuell läggning.40 konstaterar i rapporten att de forskare som fått i upp- drag att genomföra läroboksgranskningen visar på exempel i de undersökta läroböckerna som är uttryck för stereotyper eller onyan- serade framställningar. Exempelvis framträder funktionsnedsätt- ningar i läroböckernas text och bild mestadels i sammanhang där det lyfts fram som en problematisk avvikelse. De granskade läroböckerna är också överlag heteronormativa och transpersoner är i mycket liten grad representerade.41 Resultaten i rapporten kan inte betraktas som aktuella, men har ändå relevans när vi sammanfattar vilka aspek- ter som har betydelse för ett läromedels ändamålsenlighet. Det är också tänkbart att liknande brister som noterades av i rapporten kan förekomma i läromedel även . Vi har i kapitel 4 beskrivit att det förekommer att lärare i stället för att använda kurs- eller ämnesplanen och läroplanen i planeringen av undervisningen fullt ut litar på att läromedlet är en heltäckande uttolkning av dessa regelverk. har visat att det finns exem- pel på lärare som inte aktivt använder någon del av kurs- eller ämnes- planerna utan förlitar sig på att läromedlet stämmer överens med dessa bestämmelser. Detta förefaller emellertid vara undantag. En majoritet av lärarna beskriver, enligt , att kurs- och ämnes- 40Skolverket (2006a). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel planerna har stor betydelse för deras planering och genomförande av undervisningen.42 Icke desto mindre kan läromedlen vara ett stöd i uttolkningen av läroplanerna. Professor framhåller att kvalitativa läromedel är ett väsentligt led i att stötta lärare att utveckla undervisningen i linje med läroplanernas intentioner. Läromedlen förser lärare med mer detaljerad information om det innehåll som undervisningen ska be- handla och de spelar därför, enligt Oates, en avgörande roll för att säkerställa koherensen mellan de läroplaner som regeringen fast- slagit och den undervisning som eleverna möter.43 ledde Oates den brittiska regeringens revidering av läroplanerna och han betonade i detta sammanhang att det är viktigt att försöka minska skillnaderna i hur lärare tolkar läroplanen. Oates återkom i det arbetet till att ändamålsenliga läromedel kan bidra till en gemensam utbild- ningsstandard.44 I 3.3 anges att läromedel i viss mån utgör en auktoritet i under- visningen. I förhållande till kurs- och ämnesplanerna samt läropla- nerna har läromedel också en form av legitimerande funktion. Många lärare uppfattar att läromedel bidrar till att säkerställa att under- visningen överensstämmer med dessa regelverk.45 I ARK&APP konstateras också att en majoritet av de norska lärarna är helt eller i stort sett eniga om att de läromedel de huvudsakligen använder i undervisningen överensstämmer med det som i läroplaner benämns ”kompetensmålen”, som anger vilka ämneskunskaper ele- verna förväntas ha utvecklat vid olika tidpunkter.46 När läromedlen inte täcker dessa mål kompletterar lärarna i studien med andra undervisningsmaterial eller läromedel.47 Det förefaller alltså, åtmin- stone i norsk skola, finnas en stor medvetenhet om läromedlens förhållande till gällande regler om vilka kunskaper som eleverna ska utveckla genom ämnesundervisningen.48 I ARK&APP framhålls också att läroböcker spelar en större roll än andra undervisningsmaterial när det kommer till lärares uttolk- 42Skolverket (2018). 43Oates (2014). 44Hedman (2017). 45Englund (2006). 46I den norska grund- och gymnasieskolan finns kompetensmål för elevernas lärande i alla ämnen. För finns kompetensmålen efter årskurserna 2, 4, 7 och 10. 47Gilje med flera (2016). 48I anges i ämnets kurs- eller ämnesplan de kunskaper som undervisningen ska syfta till att eleverna utvecklar. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel ning av kompetensmål. Detta föreslås i forskningsstudien bero på att didaktik och progression är tydligare inbyggt i läroböcker än i andra undervisningsmaterial. Dessutom anger majoriteten av lärarna i rap- porten att lärarhandledningarna har stor betydelse för deras arbete med kompetensmålen.49 Någon motsvarande svensk undersökning har utredningen inte kunnat finna, men det är rimligt att anta att även svenska lärare värderar hur lärarhandledningen överensstäm- mer med kurs- och ämnesplanerna samt läroplanerna, i de fall lärare använder sig av lärarhandledningar.50 Läromedel behöver vara aktuella för att de ska stödja elevers lärande på ett adekvat sätt. Det har understrukits av både elever, lärare och rektorer i våra hearings. Rektor har enligt läroplanerna ansvar för att eleverna får förutsättningar att använda läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning.51 Vikten av tidsenlighet avseende läromedel i yrkesämnen fram- kom tydligt bland annat i utredningens kontakter med nationella programråd, som består av branschrepresentanter med erfarenhet från olika yrkesområden. I många branscher går utveck- lingen fort och ett läromedel som inte är tidsenligt betraktas som närmast oanvändbart.52 Aktualitet och tidsenlighet handlar om att läromedlen behöver överensstämma med rådande styrdokument men också om att de bör vara uppdaterade i relation till senare tids forskning och nya rön. Utöver att läromedel kan bli inaktuella när kurs- och ämnesplaner samt läroplaner förnyas eller när ny forskning tillkommer, kan kun- skapsläget förändras på grund av exempelvis geopolitiska föränd- ringar, historisk utveckling eller normskiften. Även exempelvis bilder och ord som används i ett läromedel kan uppfattas som otidsenliga när läromedlet åldras. 49Gilje med flera (2016). 50Enligt till exempel Hoelgaard (2015) är lärarhandledningen en resurs som prioriteras mer sällan i än exempelvis i . 512.8 SKOLFS 2010:37, 2.8 SKOLFS 2010:250, 2.8 SKOLFS 2010:251, 2.8 SKOLFS 2010:255, 2.6 SKOLFS 2011:144, 2.4 SKOLFS 2012:101 och 2.6 SKOLFS 2013:148. 52Ett undantag var hantverksprogrammet där branschföreträdare i programråd framhöll att just aktualiteten inte var mest väsentlig när det gäller läromedel, eftersom hant- verkstekniker inte genomgår stora förändringar. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Förlag och läromedelsproducenter reviderar kontinuerligt läro- medlen för att anpassa dem till förändringar i samhället och skolan. När det gäller digitala läromedel får skolor vanligen tillgång till den senaste versionen när licensen förnyas. Läroböcker kan emellertid återanvändas på skolor. För att elever och lärare ska ha tillgång till aktuella läromedel krävs ett medvetet arbete med gallring och uppdatering, så att beståndet av läroböcker regelbundet förnyas på skolorna. I Skolinspektionens granskning med fokus på läromedel isamhällsorienterande ämnen i årskurs 7–9 beskriver lärare att tryckta läromedel snabbt blir inaktuella.53 Det finns vissa skillnader mellan ämnen när det gäller hur ofta läromedel behöver uppdateras. Vissa ämnen och kurser, som exem- pelvis samhällskunskap, har i högre utsträckning behov av frekventa revideringar av läromedlen. Även i exempelvis naturvetenskapliga ämnen är aktualiteten central. Forskningsläget kan förändras snabbt och läromedlen behöver uppdateras utifrån detta. Elevorganisatio- nerna beskrev också i möten med utredningen, att de tagit del av daterade läromedel i biologi som skulle kunna få negativa konse- kvenser för elevers kunskaper inom sex och samlevnad.54 När det gäller vuxenutbildningen förefaller det finnas en relativt stor andrahandsmarknad för läromedel vilket rimligen hänger sam- man med att de vuxna eleverna, utom de som läser svenska för in- vandrare, vanligen själva bekostar sina läromedel. Det finns många fördelar med att läroböcker återanvänds, men en risk är att elever väljer äldre versioner som finns tillgängliga till ett lägre pris i stället för den mest aktuella upplagan av läromedlet. Många lärare framhåller som nämnts ovan att koherensen med gällande kurs- och ämnesplaner är avgörande för om ett läromedel är ändamålsenligt eller ej. Även samstämmigheten med forskning om ämnet och ämnets didaktik beskriver många lärare i utredningens hearings som väsentlig. Lärare i Skolinspektionens ovan nämnda granskning anger dock att det kan vara utmanande att undersöka i vilken mån läromedel uppfyller rimliga krav när det gäller detta. Skol- inspektionen framhåller att lärare behöver erbjudas tid, kompetens- utveckling och möjlighet till samverkan för att utveckla granskningen av läromedels kvalitet med avseende på detta.55 54Från benämns kunskapsområdet ”sexualitet, samtycke och relationer”. Enligt Skolinspektionens bedömning kan drygt hälften av de granskade skolorna ut- veckla sin granskning utifrån aktuell forskning. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel En stor andel av de lärare som utredningen har varit i kontakt med beskriver att den struktur som ett läromedel erbjuder är väsentlig och att läromedel kan visa sammanhang och ”den röda tråden” i ett ämne. Som framgår av ovan kan ett strukturerat läromedel bidra till att konkretisera kurs- och ämnesplanerna. Vissa lärare anger också att de uppskattar när innehållet i läro- medlet presenteras kumulativt, det vill säga att ny kunskap som pre- senteras bygger på tidigare kunskaper så att elevers förståelse succe- sivt fördjupas. Lärare i moderna språk har exempelvis framhållit för utredningen att läromedel tydliggör en progression i lärandet och främjar att grammatiska moment och vokabulär behandlas i lämplig ordning. Lärare har även, i utredningens hearings, beskrivit att den struk- tur som läromedel erbjuder kan ha en avgörande betydelse för kon- tinuiteten för eleverna vid lärarbyten. Genom att synliggöra ett ämnes struktur kan läromedel också bidra till att underlätta planeringen av undervisningen, särskilt för lärare som är nya i yrket. , doktor i pedagogiskt arbete med inriktning mot läs- och skrivdidaktik, redogör i sin avhandling för varför det kan vara gynnsamt för elevers läsinlärning att nyblivna lärare eller lärare som inte är insatta i läs- och skrivunde- rvisning använder läromedel som är avsedda för ändamålet. Läse- boken kan, menar , stötta läraren att förstå betydelsen av att introducera bokstäver och fonem i en viss ordning. Själva ordningen, fortsätter Alatalo, har betydelse för många elevers läsinlärning och en lämplig organisation av läsundervisningen kan förebygga läs- och skrivsvårigheter.56 Ett läromedel kan alltså fungera som ett stöd, inte minst till lärare som är nya i yrket. Alatalo betonar att lärare utöver ett ändamåls- enligt läromedel behöver ingående kunskaper om bland annat ord- avkodning, läsförståelse och motivation för att kunna bedriva ett mer systematiskt arbete med elevers läsutveckling.57 Genom en tydlig struktur bidrar läromedel till att sätta in kun- skaper i ett sammanhang. Sammanhang kan emellertid även ha en delvis annan innebörd än att synliggöra ämnets ram och progression. 56Alatalo (2011). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel , professor i pedagogik, påpekar att läroboken har en sammanhållande roll. Läromedel kan erbjuda en slags gemensam mening och hindra känslan av splittring, både för elever och lärare.58 Detta, tillsammans med praktiska frågor rörande planering av under- visningen, skulle kunna ha betydelse för att lärare gärna väljer att utgå från ett och samma läromedel i en undervisningsgrupp, trots elevernas olika förkunskaper och intressen. Läromedlet blir något som alla elever samlas runt och bildar utgångspunkt för gemensamma samtal och reflektioner. läroplan som gällde för an- gavs att läromedel spelade en viktig roll, bland annat ”för att ge fast- het och sammanhang i studierna”.59 Begreppen fasthet och samman- hang kan delvis kopplas till läromedlets auktoritet. Professor framhåller att läromedel är pålitliga och respekterade, efter- som de grundar sig i teorier och utvecklas av specialister.60 En av lärarstudenterna i utredningens enkät motiverar också läromedlets betydelse på följande vis: ”Det måste finnas ett samlat grepp om ämnet”. En liknande uppfattning gav en elev i utredningens hearings uttryck för: ”Det är bra med alla filmer och Youtube-klipp men när man inte har ett läromedel saknar man en grundkälla, något man vet att man kan lita på.” I 4.3.1 har även och Lunds forskning beskrivits. De menar att läroboken representerar ett strukturerande element med viss ”kanonisk” funktion i förhållande till vad lärare uppfattar som väsentlig kunskap.61 6.3.4Anpassning, tillgänglighet och fördjupning Av läroplanerna framgår vikten av anpassningar till varje elevs för- utsättningar och behov.62 Det är rimligt att förvänta sig att läromed- len i så hög utsträckning som möjligt möter alla elever där de be- finner sig i sin kunskapsutveckling och bidrar med såväl stöd och anpassningar som ämnesfördjupning. 58Englund (2006). 59Regeringen (1980), s. 53. 60Oates (2014). 61Rasmussen och (2015). 62Avsnitt 1 SKOLFS 2010:37, avsnitt 1 SKOLFS 2010:250, avsnitt 1 SKOLFS 2010:251, av- snitt 1 SKOLFS 2010:255, avsnitt 1 SKOLFS 2011:144, avsnitt 1 SKOLFS 2012:101och av- snitt 1 SKOLFS 2013:148. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Universell utformning innebär bland annat att produkter utfor- mas för att passa så många som möjligt och ge största möjliga förut- sättningar för alla att delta i samhället på lika villkor. Genom att främja universell utformning av läromedel kan de undervisningsmaterial som används i skolan göras tillgängliga för fler elever. Specialpedagogiska skolmyndigheten framhåller att ett läromedels tillgänglighet beror på flera faktorer: hur innehållet presenteras, språkets svårighetsgrad, den grafiska formen, bildernas utformning och vilken medietyp som används.63 För många elever kan detta vara avgörande för att de ska kunna ta till sig innehållet i ett läromedel. Av Skolinspektionens kvalitetsgranskning framgår att majoriteten av de lärare som inspektionen intervjuat beskriver att de granskar möjligheten att anpassa läromedel efter elevers olika behov. Lärare har beskrivit för Skolinspektionen att de bland annat granskar innehållets struktur, svårighetsgrad, språk och tillgänglighet.64