sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — 53www.mynewsdesk.com/se/havochvatten/pressreleases/hav-infoer-nya-fiskeregler-laengs- kusten-fraan-vaesternorrland-till-norra-uppsala-foer-att-staerka-kustnaera-bestaand- 2890240, . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen av den totala behållna fångsten i området. För fisket i och samt i de så kännetecknas fångsterna främst av abborre, gädda samt öring.54 Tillsammans fångade fritidsfiskarna i kust och hav i underkant av fisk som inte återutsattes. Felmarginalerna i statistiken är dock mycket omfattande vad gäller fångster särskilt för gädda och abborre. Av de fångster som behölls var de vanligaste arterna makrill, torsk och abborre. Fritidsfisket innebär inte bara ett mervärde i form av rekreation för utövarna utan det bidrar även till ekonomi. Totala utgifter för fritidsfiskarna i sin helhet uppgick till . Fritidsfisket är en aktivitet som oftast bedrivs i naturen, vilket gör fritidsfisket till en än viktigare fritidsaktivitet i tider där urbaniseringen växer. Fritidsfisket bidrar till landsbygdens attrakti- vitet vilket i sin tur skapar möjligheter för nysatsningar inom fri- tidsfisket och fisketurismen. Fritidsfisket är dock en aktivitet som anpassar sig, stadsnära fiske förekommer i samtliga av våra tre stora städer och det kan växa än mer. Detta är inte bara viktigt ur ett till- gänglighetsperspektiv utan också ur ett miljöperspektiv då det mini- merar resandet till och från fiskeplatsen för en stor skara fritids- fiskare. Enligt Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning genomför myndigheten en strategisk plan för fritidsfiske och fiske- turism.55 En aktuell fråga där är behovet av förbättrat kunskaps- underlag om fritidsfiske. Fritidsfisket påverkar de akvatiska systemen och är en viktig pusselbit för att tolka storleksstrukturer och mängden fisk och kräftdjur. saknas kunskap, speciellt om geografiska och tidsmässiga variationer. Havs- och vattenmyndig- heten har, tillsammans med SLU, tagit fram en nationell plan för kunskapsförsörjning om fritidsfiskes uttag och påverkan. 17.6Fiskenäringen är beroende av god miljöstatus Traditionellt har det funnits en strikt uppdelning mellan förvalt- ningen av fiskresursen som har hanterats som en näringslivsfråga, och fiskets påverkan på naturvärden och då i synnerhet med ett 54Havs- och vattenmyndigheten . Fritidsfiske i , En inblick i fritidsfiskets omfatt- ning –2017, Rapport 2019:5. 55Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning 2019. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen fokus på påverkan inom skyddade områden som har hanterats som en miljöfråga. har insikten om att en långsiktigt hållbar fiske- näring är beroende av en god miljöstatus allt tydligare växt fram. Detta är ett resultat av att fiskbestånden minskar trots ett reducerat fiske- tryck. Ett ökat fokus på en ekosystembaserad förvaltning har även medfört att den fiskinriktade forskningen och havsmiljöforskningen allt mer integreras. I stort är fiskenäringen, forskningen och förvalt- ningen överens om detta, även om det finns stora kunskapsbrister om hur och i vilken omfattning olika miljöfaktorer påverkar olika arter och fiskbestånd. Några exempel är övergödning och klimatförändringar samt fysisk påverkan. Även miljögifter i främst sill och strömming, är ett pro- blem för fiskets lönsamhet då fisken inte kan saluföras till human- konsumtion. Övergödning leder till syrefattiga förhållanden i Egentliga vilket särskilt kan medföra problem för rekrytering av torsk efter- som torskens ägg är beroende av vissa syre- och salthalter. Övergödningseffekterna kan även förstärkas av effekter av klimat- förändringar som kommer att medföra högre vattentemperatur, lägre syrehalter och möjligtvis lägre salthalter.56 I kustområden medför övergödning bl.a. ökad förekomst av fintrådiga alger som försämrar de grunda områdenas funktion som lek- och uppväxtområden. Detta gäller på både på och ostkusten. Å andra sidan tyder forskningen på att ökad förekomst av större rovfisk vid kusten kan bidra till att minska effekterna av övergödning. Här finns goda möj- ligheter till samlade insatser från både miljö- och fiskförvaltning för att nå målen om god ekologisk status (läs mer i kapitlen Effekter av klimatförändringar och havsförsurning och Ingen gödning till havet). 56Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimat- förändringar, Nr 2/2020. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Fysisk påverkan är betydande för fiskbestånden, både genom lång- varig förlust av habitat, t.ex. genom hamnar och bryggor, eller mer temporära störningar från t.ex. konstruktionsarbeten eller påverkan på vegetation och bottensediment från båttrafik. redovisar att av bottnarna i grunda vågskyddade områden kan vara så negativt påverkade av fritidsbåtar att fiskre- kryteringen är störd. I och bedöms av dessa miljöer vara negativt påverkade. Även den fysiska störningen från fritidsbåtars framfart i grunda områden kan påverka negativt.57 (Läs mer om effekter av fysisk påverkan i kapitlet där alla vill vara.) 17.6.1Fisket kan bidra till miljöåtgärder Miljömålsberedningen erfar att det finns ett allt större intresse inom yrkesfisket att aktivt bidra till en hållbar förvaltning men även aktiva insatser för att bidra till ett gott miljötillstånd. Regeringen har lyft fram att den vill underlätta för fiskare att delta i aktiviteter som bidrar till att minska de negativa effekterna på havsmiljön och på- skyndar återhämtningen av fiskbestånden. Ambitionen är att för- bättra miljösituationen och återskapa balansen i ekosystemen med hjälp av fiskerinäringen.58 Havs- och vattenmyndigheten anger att de enligt sitt regleringsbrev arbetar med att få igång olika miljö- och forskningsprojekt där yrkesfiskare kan delta och erhålla en viss er- sättning för sitt deltagande. Eftersom flera kvoter sänks finns även kapacitet inom fisket att mer aktivt bidra till åtgärder. I den inbjudan om dialog som lands- hövdingarna i , , och län har skickat till Havs- och vattenmyndigheten och , anser läns- styrelserna att ett lokalt småskaligt kust- och skärgårdsfiske inte är en del av de stora problem som finns inom det svenska yrkesfisket , utan mer en del av lösningen.59 Yrkesfiskarnas erfarenhet, obser- Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rapport 2019:3. 58www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/05/miljoprojekt-stottar-bade-fiskare-och- havsmiljon/, . 59Länsstyrelserna i län, , län och , Inbjudan till dialog om fisket i södra . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen vationer och kunskap är enligt landshövdingarna dåligt nyttjad och kan bidra med ovärderlig information till vetenskapen och myndig- heter som har till uppgift att förvalta resursen och bevara en mång- fald av fisken i levande kustsamhällen. Miljöåtgärder som har lyfts fram av myndigheter eller från yrkes- fisket själv där fiskarnas verksamhet och kunskap kan nyttjas bättre är t.ex.: •Marint skräp och förlorade fiskredskap: Yrkesfisket rensar ofta bort skräp ur havet utan att få betalt för det då skräp hamnar i trålen eller fastnar i garnen. Här görs betydande frivilliga insatser. Ett problem fisket har uppmärksammat är att det inte finns ett ut- byggt system för mottagning av det skräp fisket samlar in. Havs- och vattenmyndigheten genomför enligt regleringsbrevet en sats- ning som riktar in sig på att samla in och ta hand om förlorade fiskeredskap och marint skräp. Satsningen gynnar fiskare dels direkt genom alternativ inkomst, dels genom en förbättrad havs- miljö. Fishing for , där bland andra Marint centrum i medverkar, är ett initiativ för att omhänderta skräp som yrkesfisket fört i land som resulterat i att skräp har fiskats upp och förts i land.60 Några lyfter fram att yrkesfiskarna kan få medel till att tråla efter skräp även i ytvattnet i utsjön. •Miljöövervakning: Yrkesfisket täcker stora ytor till havs och yrkes- fiskare har erfarenheter och kunskaper om ekosystemen i sjöar och hav. Fisket kan bidra med data som kan användas för att bedöma beståndens utveckling och mer detaljerad kunskap om påverkan från fisket och rum. Detta skulle kunna utvecklas till avlönade provfisken. Detta gäller även fritidsfisket, som kan ge viktig information om utvecklingen av kustområdenas rov- fiskbestånd och hur de beskattas. Fisket kan också bidra med observationer av ovanliga, främmande och hotade arter där miljö- övervakningens omfattning inte medger fullgoda skattningar av förekomst och trender. •Minska bifångster av fågel, däggdjur och fisk: Tillsammans med forskare fortsätta redskapsutveckling och test av selektiva och skonsamma redskap för minskade bifångster och minskad Projekt: Västkustfiskare blir sopbärgare. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Utveckling av sälsäkra redskap. Öka kunskapen om dödlighet hos bifångster av fisk t.ex. klarlägga dödligheten hos utsorterad sill vid fiske med maska. Det svenska fisket kan vara ett bra exempel för att främja redskapsutvecklingen inter- nationellt. •Ökat ansvar för förvaltningen: Många, både Havs- och vatten- myndigheten och fisket själv lyfter fram att fiskets medverkan i förvaltningen måste stärkas. Havs- och vattenmyndigheten lyfter fram de regionala beredningsgrupperna som viktiga för fiskets deltagande. En ökad samförvaltning i mindre områden kan för- modligen öka incitamentet för ett ekologiskt hållbart fiske (exem- pel norra , Kustlandet för siklöjefisket i samt ). •Förvaltning av säl: Aktiv kontakt med säljägare för att bidra till att jakt prioriteras i konfliktområden eller på individer som utgör problem för fisket. •Försök med ändrad beståndsbeskattning eller utsättning: Delta i försök med fiske på spigg eller provfiske för att bedöma effekter av utsättning av fisk i svaga bestånd. •Fiskekontroll och tillsyn: Fisket kan bidra med fiskekontroll, upp- följning och tillsyn av skyddade områden. Yrkesfiskets organisationer tar även upp att fisket, förutom att pro- ducera goda och nyttiga livsmedel, bidrar till att ta upp närings- ämnen som är bundna till biomassan och därmed minska övergöd- ningen i havet. Fiske på sill och strömming bidrar till uttag av dioxi- ner eftersom som miljögifterna renas bort i produktion av t.ex. fisk- mjöl. Det pelagiska fiskets producentorganisation (SPF) har även lyft fram att de ställer sig positiva till mer inspektion och observatörer samt krav på självprovtagning. De anser även att det kan införas maskinell kontroll (flödesmätare) för bränsleförbrukning. Fiskets organisationer efterfrågar även ersättning för motorer för att minska maskinstyrka och koldioxidutsläpp. Detta är en stöd- åtgärd inom EU:s havs- och fiskefond, men som valt att inte tillämpa. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Finansiering av omställning och miljöåtgärder inom fisket finns främst inom EU:s havs- och fiskerifond där stöd kan ges till bl.a. yrkesfiskare eller producentorganisationer för bevarandeprojekt för att återställa akvatisk mångfald, insamling av förlorade fiskeredskap och marint skräp, bevarandeprojekt i skyddade områden eller för att utveckla skonsamma och selektiva fiskeredskap. Stödet täcker in flera av de områden som lyfts fram ovan. Miljömålsberedningen erfar att yrkesfisket anser att det kan vara krångligt och att det tar att få stöd för att testa nya och innovativa havsmiljöåtgärder. För finns ett villkor i anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö att högst får användas för utveckling av selektiva och skonsamma samt rovdjurssäkra redskap i samverkan med fiskenäringen och . Bidrag för omhändertagande av förlorade fiskeredskap (spök- garn) kan betalas ut med stöd av LOVA-förordningen.61 17.6.2Viktigt att reda ut oklara orsakssamband Det finns fortfarande betydande kunskapsbrister om hur flera miljö- faktorer, enskilt eller tillsammans, påverkar fiskbestånden. pekar på att det finns ett antal oklara orsakssamband i havsmiljön som har betydelse för flera fiskpopulationer, särskilt torsk och lax i Östersjön.62 Med oklara orsakssamband menar insti- tutet miljöstörningar som direkt eller indirekt berör flera grupper av organismer och där det är svårt att ta reda på vilka som är de huvudsakliga eller samverkande orsakerna till t.ex. reproduktions- störningar eller dålig tillväxt hos predatorer som torsk och lax. När grunda vikar i gått från att ha klart vatten, stor fisk och ålgräs till att ha grumligt vatten, liten fisk och mattor av alger, och dessutom tycks ha stannat i det senare tillståndet, så är det ett allvarligt regimskifte, dvs. att ett nytt normaltillstånd har inträtt. För- ändringarna i bottendjurens artsammansättning och tiaminbristen hos lax och sjöfågel är ytterligare exempel på störningar som är svåra 61Förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. 62Havsmiljöinstitutet , Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband, Rapport 2019:6. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen att hantera utan en förvaltning som noga beaktar ekosystemens struktur, funktion och återhämtningsförmåga. I har torsk och andra rovfiskar minskat både i antal och storlek . Längs stora delar av och i hela domineras fångsten nu helt av unga individer som kommer från andra lekområden i och i viss mån . Endast i finns det kvar ett produktivt torskbestånd. I har torskbeståndet väster om utvecklats på ett sätt som liknar den negativa trenden i . Det finns numera färre vuxna fiskar och beståndets totala biomassa har minskat. Torskbeståndet öster om har utvecklats på ett annat och särdeles negativt sätt då det till största delen består av många småvuxna och magra individer som växer långsamt. Beståndet har därmed blivit lågproduktivt. har detta problem förvärrats ytter- ligare genom att torsken i hög grad har blivit infekterad av parasiter. Till följd av brist på syre och salt i torskens traditionella lek- områden minskade rekryteringen och detta ledde till en permanent minskad produktivitet hos östersjötorskens östra bestånd. Förhåll- andena har förbättrats i Gdanskdjupet, men inte i . Torskreproduktionen är koncen- trerad till området runt . Det östra torskbeståndet leker delvis även i Arkonabassängen.63 63Havsmiljöinstitutet , Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband, Rapport 2019:6. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Figur 17.5 Lekområden för östra torskbeståndet i Lekområden för östra torskbeståndet i är markerade i grönt. Överkorsade lekområden markerar de tidigare viktiga lekområdena för torsk i Gotlandsbassängen och Gdanskdjupet. Källa: , O. and , F. 1994, The Baltic cod stock: fluctuations and possible causes. Symp., 198: 254–268. När torsken i östra bestånd har fått allt sämre kondition och visar tydliga tecken på svält, så indikerar detta både all- varliga systemförändringar i havet och bristande koordinering av fiske- och miljöpolitik. Även länsstyrelserna i , , och framhåller att kunskapsbristerna är omfattande om hur tiamin- brist, sälburna parasiter och födobrist påverkar torsken.64 64Länsstyrelserna i län, , län och , Inbjudan till dialog om fisket i södra . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen 17.7Förvaltning av säl och skarv Förvaltning av säl och skarv tas upp i kapitlet om förvaltning av fisk, då förvaltning av dessa arter till stor del diskuteras utifrån behovet av att minska målkonflikter mellan artbevarande och ett hållbart fiske. är en toppredator som kan ha en strukturerande roll på eko- systemet och därmed på olika ekosystemtjänster som fiskeresursen för yrkes- och fritidsfiske, rekreation och turism. bidrar till direkta olägenheter för det kustnära fisket genom ska- dor på redskap, bifångst och förstörda fångster. är samtliga tre sälarter som återfinns i svenska vatten listade i art och habitatdirek- tivet, de ingår i bedömningen av god miljöstatus enligt havsmiljödirek- tivet samt är föremål för gemensamma mål och rekommendationer inom Helcom. Den nuvarande kritiska situationen för torsk i stora delar av har föranlett en diskussion om gråsälens påverkan på möj- ligheterna till återhämtning av torsken. Regeringen gav därför Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att uppdatera förvaltnings- planen för gråsäl. Havs- och vattenmyndigheten ska också, på upp- drag av regeringen, särskilt utreda och föreslå åtgärder, utöver sådana som är fiskerelaterade, för att skydda bestånden av torsk.65 Här kan åtgärder inom sälförvaltningen bli aktuella. Förvaltningen delas av flera myndigheter Havs- och vattenmyndigheten har ett gemensamt ansvar för sälför- valtningen tillsammans med . Havs- och vatten- myndigheten ansvarar för förvaltningsplaner samt bedömning av status, föreskrifter och miljökvalitetsnormer och eventuellt behov av åtgärder under havsmiljöförordningen. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar också för den regionala samordningen av sälfrågan inom havs- miljökonventionerna Helcom och Ospar. 65Regeringsbeslut , II6, Uppdrag att revidera förvaltningsplanen för gråsäl och genomföra en vetenskaplig utvärdering av effekterna av en eventuell beståndsreglerande jakt på gråsäl ur ett ekosystemperspektiv samt att föreslå åtgärder för att skydda bestånden av torsk. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen heten ansvarar även för utbetalning av viltskademedel för skador orsakade av säl på fisket. är nationell jakt- och vilt- myndighet, vilket innebär att de ansvarar för skyddsjakt och licens- jakt på säl. har ansvaret för stöd till investeringar och utveck- ling av sälsäkra redskap. är även tillsynsmyndighet för handel med sälprodukter. skyddas genom både nationell och EU-lagstiftning Sälarna är fredade i genom 3 § jaktlagen (1987:259). Av jakt- förordningen (1987:905) framgår att under vissa förutsättningar kan tillåta skyddsjakt och licensjakt efter gråsäl och skyddsjakt på knubbsäl och vikare. Samtliga sälarter är listade i art- och habitatsdirektivets66 bilagor 2 och 5 över arter som kräver särskilt skydd. I artskyddsförordningen (1998:179) står det, med hänvisning till direktivet, att särskilda bevarandeområden behöver utses. I finns därför speciella säl- skyddsområden upprättade. Även vissa naturreservat kan ha regleringar som liknar de i sälskyddsområden. Samtliga tre sälarter ingår i bedömningen av god miljöstatus enligt havsmiljödirektivet.67 Sälarna är relevanta för deskriptor en (1) Bio- logisk mångfald och deskriptor fyra Näringsväven. Bedömningen av säl enligt havsmiljöförordningen ska koordineras med bedömningen enligt art- och habitatdirektivet. Sälar i omfattas även av Helcoms rekommendation Conservation of seals in the Baltic Sea area från 2006.68 Rekommen- dationen anger tre mål för sälförvaltningen som innebär att popula- tionsstorleken ska tillåtas öka mot det antal som ekosystemet kan upp- rätthålla (carrying capacity), att utbredningen långsiktigt ska tillåtas expandera till lämpliga föryngringsområden i hela samt att hälsostatusen ska vara så god att populationens fortlevnad säker- ställs. Sälpopulationernas referensnivåer för carrying capacity beslu- tas gemensamt av vid . 66Rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. 67Europaparlamentets och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). 68Helcom recommendation 27–28/2, Conservation of seals in the Baltic Sea area. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen EU har av djurskyddsskäl beslutat att förbjuda handeln med säl- produkter. Handeln med sälprodukter regleras i EU-förordningen om handel med sälprodukter,69 lagen om handel med sälprodukter (2011:1070) och förordningen (2010:1491) om handel med sälpro- dukter. Med sälprodukter avses alla produkter som kommer från sälar. Produkterna omfattar bl.a. kött, olja, späck, organ, omega 3- kapslar, betar, obehandlade och behandlade skinn, klädesplagg med detaljer av behandlade skinn, smycken gjorda av säl m.m. lämnade ett tillkännagivande om att reger- ingen bör agera för att ska kunna handla med sälprodukter, som kött och skinn.70 anser att förbudet mot handel med sälprodukter skapar etiska problem eftersom den säl som jagas inte kan omhändertas annat än för jägarens eget bruk. Förvaltningsplanen för gråsäl i uppdaterades 2019.71 Det finns även en förvaltningsplan för knubbsäl i och Katte- gatt från 2012.72 Havs- och vattenmyndigheten lyfter i förvalt- ningsplanen för gråsäl fram att förvaltning av säl är en komplex fråga och därför beroende av en ekosystembaserad förvaltning som inne- bär att förvaltningen tar hänsyn till hur människan och olika arter samspelar och påverkar varandra. Förvaltningen behöver vara adap- tiv, dvs. anpassas till ny kunskap och nya ekologiska, ekonomiska och sociala förutsättningar. Av förvaltningsplanen för gråsäl framgår att de övergripande målen för gråsälpopulationen är att: 1.Den ska ha gynnsam bevarandestatus, och 2.dess påverkan på människans intressen ska vara neutral eller positiv. 69Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 av om handel med sälprodukter. 2019/20:NU15, Handelspolitik. 71Havs- och vattenmyndigheten , Nationell förvaltningsplan för gråsäl i , Rapport 2019:24. 72Havs- och vattenmyndigheten , Nationell förvaltningsplan för knubbsäl i och Skagerak. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Förvaltningsplanen har även tre delmål: 1.Kunskap och dialog om sälens roll i ekosystemet, inklusive dess påverkan på fisk och fiske, i regionalt och nationellt perspektiv ska öka. 2.Förutsättningarna för samexistens mellan en gråsälspopulation med gynnsam bevarandestatus och hållbara fiskenäringar ska för- bättras. 3.Förvaltningsåtgärder, inklusive jakt, ska utvärderas vetenskapligt för att säkerställa att målen i förvaltningsplanen uppfylls. Där inte annat anges nedan är underlaget hämtat från förvaltnings- planen för gråsäl. Sälbeståndens storlek och framtida utveckling I svenska vatten finns tre sälarter; gråsäl i , vikaresäl i och knubbsäl på . Det finns även en genetisk avskild population av knubbsäl i – Kalmarssundspopula- tionen. Samtliga sälpopulationer har en ökande populationstrend, bl.a. till följd av minskade problem med miljögifter. Populationen av gråsäl i samt knubbsäl i bedömdes av Natur- vårdsverket 2019 nå gynnsam bevarandestatus.73 För knubbsäl i och vikare är statusen fortfarande otillfredsställande på grund av övergödning och miljögifter samt att populationerna är för små i relation till referensvärdena. Gråsäl finns i hela , i söder ner till . fanns en egen population av gråsäl på , men förekommer enbart enstaka individer. Gråsälarna i och på är skilda populationer. 73Naturvårdsverket 2020, arter och naturtyper i EU:s art och habitatdirektiv – Resultat från rapporteringen till EU av bevarandestatus 2013–2018, Rapport 6914. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Populationen i uppskattades 2019 till cirka 22 000 indivi- der.74 Referensvärdet för gråsäl i ligger på 10 000 individer. I hela beräknas antalet till mellan 47 500 till 63 000.75 fanns det mellan 88 000 och 100 000 gråsälar i . 1975 var beståndet under 4 000. Nedgången berodde på miljögifter och en omfattande jakt i och . Då sälarna är så rörliga förvaltas hela populationen i som en enhet. Populationen bedöms som ökande på både kort och lång sikt, med en tillväxthastighet på . Populationstillväxten uppvisar en tydlig geografisk variation med störst ökning i södra . Detta tyder på en migration av gråsäl till södra från andra delar. Längs är dock antalet individer störst från till . Antalet tillåtna skjutna gråsälar i genom skyddsjakt har ökat stadigt från 2015 till 1 750 . Avskjutning har inget år nått upp till taket. sköts 1 050 individer.76 Natur- vårdsverket beslutade på uppdrag av regeringen om licensjakt . kan totalt 2 000 gråsälar fällas.77 Knubbsäl förekommer längs , söderut till , samt i ett begränsat område på södra och .