sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — särskilt känsliga områden för att minska näringsläckage till sjöar, kustvatten och hav. –Etappmål om effektivare gödselanvändning: Förslaget till etappmål innebär att andelen mineralgödsel, av den totala gödselanvänd- ningen, ska minska till 2030. Syftet med etappmålet är att minska den mängd näring som tillförs kretsloppet och återanvända den näring som redan finns i kretsloppet mer effektivt för att uppnå ett hållbart kretslopp. –Etappmål om våtmarker: Förslaget till etappmål innebär att area- len våtmarker ska öka till 2030 så att det motsvarar behovet som pekas ut inom vattenförvaltningen. Syftet med etappmålet är att öka arealen våtmarker som anläggs för att öka näringsretentionen i landskapet. Etappmålet är även steg på vägen för att nå flera andra miljökvalitetsmål, särskilt Myllrande våtmarker och Ett rikt växt- och djurliv. Utredningen om hållbar slamhantering föreslog i sitt betänkande att ett etappmål om målangivelser för växtnäringsämnen borde tas fram inom miljömålssystemet.18 Ett etappmål av relevans för återföring av växtnäringsämnen har tidigare beslutats av regeringen: Insatser ska vidtas så att resurshushållningen i livsmedelskedjan ökar genom att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara, där behandlas så att även energi tas till vara . Regeringen har i budgetpropositionen beslutat att förlänga etappmålet till 2020.19 Matavfall kan enligt Biogasmarknadsutredningen20 med fördel rötas till biogas och därigenom bidra till måluppfyllelsen i den del som innebär att avfallets energiinnehåll tas tillvara. 18SOU 2020:3, Hållbar slamhantering, betänkande av Utredningen om en giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam. 2018/19:1, utgiftsområde 20, s. 20. 20SOU 2019:63, Mer biogas! För ett hållbart , betänkande av Biogasmarknadsutred- ningen. Ingen gödning till havet dessutom används som biogödsel21 bidrar detta till att växtnäring återförs till kretsloppet. Förslag till etappmål för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har tidigare lämnats av 2013 i rapporten återföring av fosfor.22 Dessa förslag har inte föranlett beslut av reger- ingen om nya etappmål för näringsämnen. Helcoms aktionsplan för , Baltic Sea Action Plan (BSAP), har som mål att ska ha god ekologisk status till 2021.23 Aktionsplanen består av fyra områden med strategiska mål, varav övergödning är ett sådant område. Medlemsstaterna har enligt beslu- tet även åtagit sig att genomföra de i planen listade åtgärderna för att nå målet om god miljöstatus till 2021. Helcom och aktionsplanen är närmare beskrivet i kapitlet om Internationella aktörer och regelverk i havsmiljöarbetet. Aktionsplanens mål är att ska vara opåverkad av över- gödning. Bedömningen av när kan anses vara opåverkad av övergödning baseras på fem ekologiska kriterier. Helcom har beräknat vad som är maximal belastning av närings- ämnen till olika bassänger (Maximal Allowable Input, ) för att god ekologisk status ska nås. Differensen mellan nuvarande belastning och har resulterat i ett reduktionsbeting för var och en av sju havsbassänger. Reduktionsbeting har sedan fördelats och beslutats av de olika länderna i avrinningsområde (County Allocation Reduction Targets, CARTs). Det pågår en revidering av aktionsplanen för 2021. I stället för reduktionsbeting kommer det då sättas utsläppstak (Nutrient Input Ceilings, NICs). Miljökvalitetsmålet Ingen övergödnings första precisering innebär att påverkan på havet ska underskrida den fastställda belastningen inom internationella överenskommelser, dvs. Genomförandet av aktionsplanen är även kopplat till genomförandet av havsmiljödirektivet och därmed också en viktig förutsättning för 21Biogödsel är rötat matavfall och rötat stallgödsel. 22Naturvårdsverket 2013, Hållbar återföring av fosfor, Rapport 6580. 23Helcom 2007, Baltic Sea Action Plan. Ingen gödning till havet att nå flera preciseringar inom miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Ospars miljöstrategi för Nordostatlanten I Ospars strategi för Nordostatlanten är det strategiska målet att nå och bibehålla en hälsosam marin miljö utan antropogenisk övergöd- ning.24 Detta ska nås genom att –all mänsklig övergödning är minimal och särskilt effekterna av denna som förlust i biodiversitet, ekosystemens degradering, skadliga alg- blomningar och syrebrist i bottenvatten, –till 2020 ska alla Ospars maritima områden ha klassats med sta- tusen ”non problem areas”. Målen i Ospars strategi har inte direkt kopplats till preciseringen om utsläpp till havet i miljökvalitetsmålen Ingen övergödning på mot- svarande sätt som aktionsplanen för . I havsmiljödirektivets bedömning av god miljöstatus ingår däremot målet i Ospars strategi. God miljöstatus enligt EU:s havsmiljödirektiv EU:s havsmiljödirektiv25 har som mål att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i hav och att skydda och bevara de resurser som den marint relaterade ekonomin och samhällsaktivi- teterna är beroende av. Att nå god miljöstatus i enlighet med havs- miljöförordningen ingår som en särskild precisering i miljökvalitets- målet Ingen övergödning. Havsmiljödirektivet har en kvalitativ deskriptor26 för övergödning: 24The North-East Environment Strategy – Strategy of the Ospar Commission for the Protection of the of the North-East 2010–2020, Ospar Agreement 2010-3. 25Europaparlamentets och Rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). 26Bilaga 1 till EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG). Ingen gödning till havet Eutrofiering framkallad av människan reduceras till ett minimum, sär- skilt dess negativa effekter, såsom minskad biologisk mångfald, försäm- rade ekosystem, skadliga algblomningar och syrebrist i bottenvattnet. Havs- och vattenmyndigheten har i enlighet med havsmiljöförord- ningen fastställt miljökvalitetsnormer för tillförsel av kväve och fos- for till och Östersjön.27 God ekologisk status enligt EU:s vattendirektiv EU:s vattendirektiv,28 har som mål att nå god ekologisk och kemisk status. En precisering till miljökvalitetsmålet Ingen övergödning hänvisar direkt till förordningen och slår fast att sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten ska uppnå minst god status för närings- ämnen. God ekologisk status bedöms enligt ett antal kvalitetsfaktorer. Graden av övergödning bedöms genom fysikaliska och kemiska kvalitetsfaktorer medan övergödningens effekter på målet god ekolo- gisk status till större delen ingår som ett resultat av bedömningen av biologiska kvalitetsfaktorer. Enligt 4 kap. 1 § vattenförvaltningsför- ordningen29 ska varje vattenmyndighet (vattenförvaltningsdelega- tionen) fastställa kvalitetskrav för alla vattenförekomster, dvs. miljö- kvalitetsnormer enligt 5 kap. . Övergödning i kust och hav faller främst under Agenda 2030, håll- barhetsmål 14 Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. För åtgärdsarbetet mot över- gödning är det främst delmål 14.1 som är relevant. Delmål 14.1: Till 2025 förebygga och avsevärt minska alla slags föro- reningar i havet, i synnerhet från landbaserad verksamhet, inklusive marint skräp och tillförsel av näringsämnen. 27HVMFS 2012:18, bilaga 3. 28Europaparlamentets och Rådets direktiv /60/EG av om upp- rättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (Vattendirektivet). 29Vattenförvaltningsförordningen (2004:660). Ingen gödning till havet Åtgärder för att minska landbaserade föroreningar kopplar även till delmål 6.3 om att förbättra vattenkvaliteten, avloppsreningen samt minimera utsläpp av föroreningar. Regeringen har antagit en livsmedelsstrategi för som ska ses som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska utformas fram till 2030.30 har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan. en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduk- tionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska.31 Det övergripande målet tydliggör bl.a. att relevanta miljömål ska nås och att utvecklingen ska vara hållbar. En utgångspunkt för strategin är att stärkt konkurrenskraft och ökad produktion ska gå hand i hand med arbetet att nå miljömålen. 14.5Når vi målen för övergödning? Inget av de mål för övergödning som redovisades i avsnittet ovan bedöms kunna nås. Havs- och vattenmyndigheten bedömde i den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen 2019 att miljökva- litetsmålet Ingen övergödning inte är uppnått och inte kommer att kunna nås med befintliga och beslutade styrmedel och åtgärder.32 Enligt vad som framgår av den fördjupade utvärderingen och den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen 2020, går det inte att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Ingen av de fyra pre- ciseringarna av miljökvalitetsmålet bedöms kunna nås till 2020. 2016/17:104, En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. 31En livsmedelsstrategi för , 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338. 32Havs- och vattenmyndigheten , Fördjupad utvärdering av Ingen övergödning, Rapport 2019:1. Ingen gödning till havet Av länsstyrelsernas senaste årliga uppföljning framgår att de tre nordligaste länen bedömer liksom tidigare att målet är nära att nås till 2020. De flesta länen bedömer liksom tidigare att utvecklingen är neutral, men i har ändrat sin bedöm- ning av utvecklingen från neutral till positiv i Tabell 14.1 Mål för havets tillstånd med hänsyn till övergödning och måluppfyllelse Bedömning av måluppfyllelse och avstånd/gap till målet följer ansvarig myndighets senaste bedömning. Avstånd/gap till målet Det går inte se en tydlig riktning i nås till 2020. tillståndet i miljön. – Påverkan på havet behöver minska belastningen med fosfor och kväve. – Tillståndet i sjöar, kustvattenförekomster når inte god status – Tillståndet i havet I utsjö är det enbart Skagerraks utsjö- vatten som bedöms ha god miljöstatus med hänsyn till övergödning. cent av bottnarna i Egentliga är syrefria, och är påverkade av 14.5.1Preciseringen Påverkan på havet Preciseringen Påverkan på havet förväntas inte nås till 2020 enligt Havs- och vattenmyndigheten.34 Preciseringen bedöms enligt Hel- coms mål och utsläppsbeting i aktionsplanen för . Helcoms senaste uppföljning av de svenska belastningstaken, med data , visar att belastningen överskrids i fler havsbassänger.35 I Egent- liga överskrids belastningstaket både för kväve och fosfor. 33Naturvårdsverket 2020, Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål. 34Havs- och vattenmyndigheten , Fördjupad utvärdering av Ingen övergödning, Rapport 2019:1. 35Havs- och vattenmyndigheten , Faktablad för att bedöma indikator till miljökvalitets- norm enligt 19 § havsmiljöförordningen - Indikator A1.1. Ingen gödning till havet Behov av minskad tillförsel av kväve behöver minska sin belastning till Egentliga med kväve. Det ligger ett mindre beting om elva ton för att ska nå utsläppstaket och bidra till att målet nås, även i Finska viken.36 Figur 14.1 belastning av kväve till olika havsbassänger 2017 jämfört med belastningstak Belastning 2017, ton (under belastningstak) Belastning 2017, ton (över belastningstak) belastning av kväve till omgivande havsbassänger 2017 jämfört med de nationella svenska belastningstaken som har beslutats inom Helcoms aktionsplan för Öst ersjön. De blå strecken visar belastningstaken. Gröna staplar visar havsbassänger där tillförseln av kväve är lägre än belast nings- taken. Röda staplar visar havsbassänger där den svenska tillförseln överskrider belastningstaken.37 Källa: sverigesmiljomal.se38. 36Helcom 2020, Progress towards national nutrient input ceilings, sea-action-plan/nutrient-reduction-scheme/progress-towards-country-wise-allocated- reduction-targets, . 37Muntlig information, , , Belastningen ska vara till Egentliga , dvs. att den röda stapeln är något för låg i figuren som baserades på preliminära siffror. 38www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/ingen-overgodning/kvave--och-fosforbelastning-pa- havet/, . Ingen gödning till havet Behov av minskad tillförsel av fosfor Fosfortillförseln till Egentliga behöver minska med , dvs. mer än halveras, för att målet ska nås. Tar man hänsyn till att fosfortillförseln till och är lägre än respektive belastningstak är det inte lika långt kvar till målet i Egentliga . Delar av den lägre tillförseln till dessa bassänger går att tillgodoräkna Egentliga , eftersom vattnet byts mel- lan havsbassängerna.39 Med detta inräknat återstår att den svenska belastningen till Egentliga behöver minska med fosfor för havet.40 Reduktionen behöver dock fortfarande ligga på för att nå miljökvalitetsnormerna i sjöar, vattendrag och kustvatten.41 Beslut om nya utsläppstak (Nutrient Input Ceilings, NICs) kommer tas när aktionsplanen för revideras. 39Möjligheten att tillgodoräkna extra minskningar i omgivande bassänger framgår i Helcom Ministerial Declaration 2013. 40Helcom 2020, Progress towards national nutrient input ceilings, sea-action-plan/nutrient-reduction-scheme/progress-towards-country-wise-allocated- reduction-targets, . 41Vattenmyndigheterna 2020, Metod för påverkanstypen Diffusa källor – Jordbruk, Förslag på åtgärder och miljökvalitetsnormer, Rapport 55036. Ingen gödning till havet Figur 14.2 belastning av fosfor till olika havsbassänger 2017 jämfört med belastningstak Belastning 2017, ton (under belastningstak) Belastning 2017, ton (under belastningstak men inte statistiskt säkerställt) Belastning 2017, ton (över belastningstak) belastning av fosfor till omgivande havsbassänger 2017, jämfört med de nationella svenska belastningstaken som har bestämts inom aktionsplanen för . De blå strecken visar belast- ningstaken. Gröna staplar visar havsbassänger där tillförseln av fosfor är lägre än belastningstaken. Gula staplar visar havsbassänger där man inte med statistisk säkerhet kan säga att tillförseln är lägre än belastningstaken. Röda staplar visar havsbassänger där tillförseln överskrider belastningstaken. Den totala och den svenska tillförseln av kväve och fosfor har minskat signifikant till de flesta bassänger, räknat från referensperioden (1997– 2003) och fram till 2017.43 (2012– 2017) har dock den svenska tillförseln av kväve ökat till Egentliga enligt Havs- och vattenmyndigheten.44 42www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/ingen-overgodning/kvave--och-fosforbelastning-pa- havet/, . 43Helcom 2019, Inputs of nutrients to the sub-basins. Helcom core indicator report, 202002-27, nutrients-forperiod-1995-2017_final.pdf, . 44Naturvårdsverket 2020, Miljömålen, Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – med fokus på statliga insatser, Rapport 6919. Ingen gödning till havet Preciseringen inkluderar även den totala tillförseln av kväve och fos- for till omgivande hav. Enligt Helcoms beräkningar inför uppdateringen av aktionsplanen överstiger tillförseln utsläppstaken i aktionsplanen med för kväve och för fosfor till Egentliga Östersjön.45 14.5.2Preciseringen Tillstånd i kustvatten Preciseringen Tillstånd i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten förväntas inte nås till 2020 enligt Havs- och vattenmyndighetens för- djupade utvärdering. Bedömningen av preciseringen görs med hänsyn till vattenförvaltningens statusklassificering av näringsämnen i vatten- förekomsterna. Totalt finns det 654 kustvattenförekomster. slut- förde vattenmyndigheterna med stöd av länsstyrelserna arbetet med statusklassning av vattenförekomster inom vattenförvaltningens tredje cykel. Färre vattenförekomster än har klassificerats när det gäller parametern näringsämnen. Av kustvattenförekomsterna har klassificerats varav enbart når minst god status avseende näringsämnen.46 Sämre än god status för näringsämnen finns främst i . Detta beror enligt den fördjupade ut- värderingen på en mer omfattande jordbruksverksamhet och mer avloppsvatten från en större befolkning. 45Helcom 2020, Progress towards national nutrient input ceilings, sea-action-plan/nutrient-reduction-scheme/progress-towards-country-wise-allocated- reduction-targets, . 46Resultat från VISS . Ingen gödning till havet Figur 14.3 Statusklassning för näringsämnen i sjöar, vattendrag och kustvatten Kartan visar statusklassning för näringsämnen i sjöar, vattendrag och kustvatten. Statusklassningen är gjord inom vattenförvaltningens tredje förvaltningscykel, 2016–2021. Källa: , dataunderlag från VISS . Ingen gödning till havet Enligt den årliga uppföljningen av miljömålen 2020 är det svårt att se någon förändring i miljötillståndet jämfört med den föregående statusklassningen, eftersom olika metoder har använts vid de båda mättillfällena. I den senaste statusklassningen finns också fler oklas- sificerade vattenförekomster. Det är värt att notera att statusklassificering enligt näringsämnen inte alltid överensstämmer med vattenmyndigheternas bedömning av ekologisk status med hänsyn till övergödningspåverkan som även tar hänsyn till biologiska parametrar som t.ex. utbredning av kärl- växter och bottenfauna. I vattenmyndigheternas bedömning av eko- logisk status i förvaltningsplanerna –2021 nås god eller hög ekologisk status enbart i av kustvatten- förekomsterna.47 I samtliga vattendistrikt är det enligt vattenmyndigheterna, fram- för allt övergödningspåverkan som gör att god ekologisk status inte uppnås. I Södra och Norra vattendistrikt be- döms i princip samtliga kustvatten vara påverkade av övergödning. Nästan samtliga kustvattenförekomster () i har av bedömts ha övergödningsproblem, men det är ändå av vattenförekomsterna som klassificeras ha sämre än god status för näringsämnen. Detta beror på att de biologiska kvalitetsfaktorerna bottenfauna och makroalger ofta visar på övergödningsproblem trots tämligen låga halter av näringsämnen. Motsvarande situation finns i där många av kustvat- tenförekomsterna når hög eller god status avseende näringsämnen, men där miljöproblemet övergödning och syrefattiga förhållanden dock i många fall har noterats eftersom växtplankton eller botten- fauna visar sämre än måttlig status. 14.5.3Preciseringen Tillståndet i havet Enligt Havs- och vattenmyndighetens fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning förväntas inte preciseringen nås till 2020. Preciseringen bedöms i enlighet med bedömningen av deskriptor fem om övergödning i havsmiljödirek- 47Del 2 2009–2015 i respektive vattenmyndighets förvaltningsplan 2016– 2021 (5 Förvaltningsplaner). Ingen gödning till havet Av den senaste statusbedömningen av miljötillståndet för förvaltningsområdena och enligt havsmiljöför- ordningen framgår att deskriptor fem för övergödning inte når god miljöstatus.48 I den sammanslagna bedömningen av sju kriterier, är det i endast Skagerraks utsjövatten, och i endast kustvattnen i som bedöms ha god miljöstatus vad gäller övergödning. Bedömningen inom havsmiljöförordningen bygger på de data och resultat som har tagits fram inom Helcoms Holistic Assessment49 för och Ospars Intermediate Assess- ment50 för . Bedömningen av miljöstatus avseende övergödning redovisas som en ekologisk kvot, där ett värde under 1 indikerar god miljö- status medan ett värde över 1 betyder att det finns problem med övergödning. 48Havs- och vattenmyndigheten , strategi för och 2018–2023, Bedömning av miljötillstånd och socioekonomisk analys, Rapport 27. 49Helcom 2018, State of the Baltic Sea – Second Helcom holistic assessment 2011–2016 Baltic Sea Proceedings 155 (HOLAS II). 50Ospar 2017, Intermediate Assessment 2017. Ingen gödning till havet Figur 14.4 Miljöstatus i utsjö för övergödning Kartan visar miljöstatus för övergödning enligt havsmiljöförordningen från inledande bedömning 2018, för utsjövatten. Bedömningen av miljöstatus för övergödning presenteras som en ekologisk kvot (EQR) där ett värde under 1 indikerar god miljöstatus och över 1 betyder att det finns problem med övergödning. Källa: , Havs- och vattenmyndighetens rapport 2019:01. Ingen gödning till havet Ingen större ändring av tillståndet nuvarande status är relativt likvärdig Havs- och vatten- myndighetens inledande bedömning 2012.51 Tillståndet i tycks ha försämrats något, bl.a. på grund av tillförsel av närings- ämnen från Egentliga , men även på grund av klimatpå- verkan. Ändringen i bedömningen för jämfört med beror däremot enligt myndigheten främst på att nya parametrar har tillförts bedömningen, samt att tröskelvärdet för fosfor har skärpts.52 Helcom har utvärderat miljötillståndet vad gäller övergödning i gentemot målen i aktionsplanen.53 Enligt Helcom kom- mer målet inte att nås till 2021 och är fortfarande påverkad av övergödning. Av 247 bedömda delområden, både utsjö och kust, når 17 god status, samtliga i kustområden och främst i och . av arealen i ligger under tröskelvärdet för god status. Syrefria och syrefattiga bottnar Miljömålsindikatorn Syrefria och syrefattiga bottnar, visar att utbred- ningen av syrefattiga och syrefria bottnar i djupvatten fort- satt är omfattande. var området med syrefria bottnar det största som har förekommit sedan tidsperiodens start . Totalt av bottnarna beräknas vara helt syrefria, och är påverkade av syrefattiga förhållanden. Förhållandena var ungefär desamma.54 51Havs- och vattenmyndigheten , God Havsmiljö 2020, strategi för och . 52Havs- och vattenmyndigheten , strategi för och 2018–2023, Bedömning av miljötillstånd och socioekonomisk analys, Rapport 27. 53Helcom 2018, State of the Baltic Sea – Second Helcom holistic assessment 2011–2016 Baltic Sea Proceedings 155 (HOLAS II). 54SMHI 2019, Oxygen Survey in the Baltic Sea 2019 – Extent of Anoxia and Hypoxia, 1960– 2019 Report Oceanography No. 67, 2019. Ingen gödning till havet Figur 14.5 Karta över syrefattigt och syrefritt bottenvatten i Kartan visar att syresituationen i djupvatten är fortsatt dålig. Svarta områden på kartan markerar syrefria bottnar där växt- och djurliv ofta saknas helt. Däremot finns bakterier som vid nedbrytning av organiskt material bildar giftigt svavelväte. Grå områden markerar syrefattiga bottnar där växt- och djurlivet ofta är begränsat. Kartan bygger på data . Datakälla: Oceanografiska enheten, . har utbredningen av syrefria bottnar nått nya områden i södra ; , och Bornholmsbassängen. 14.6Projektioner och scenarier till 2100 Vi vet att det tar innan man kan se effekter av det pågående åtgärdsarbetet. Därför är det nödvändigt att ta stöd av projektioner och scenarier för att kunna göra bedömningar av behovet av åtgärds- arbete framöver. För att bättre förstå möjliga utvecklingsscenarier behöver även den historiska utvecklingen analyseras. Föl- jande avsnitt baseras till övervägande del på rapporten – påverkan av övergödning och klimatförändringar från Östersjöcentrum vid och 55Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimatför- ändringar, Rapport 2/2020. Ingen gödning till havet Kort sammanfattning om övergödning och klimat: •Belastningen på har minskat kraftigt sedan 1980- talet. Reduktionstakten minskar och har till och med i vissa fall avstannat. •Det finns stora mängder fosfor som är aktivt i kretsloppen i , men fosforreservoarerna verkar ha slutat fyllas på. •I djupa bottnar har mycket organiskt material ackumulerats och vattenkolumnen och sedimenten innehåller mycket svavelväte. Förmodligen kommer detta att fördröja förbättringar i syreförhållandena ytterligare. •Det är osannolikt att syresättning av djupvattnen i ger en snabb minskning av fosforhalterna i vattenkolumnen.