sou · H9B380 · 2021-10-08 00:00:00 — Uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde får lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men (se tredje stycket samma bestämmelse). I en upphandling finns det sekretessregler som ska skydda den upp- handlande myndigheten och leverantören. I 19 kap. 3 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen stadgas att det råder abso- lut sekretess för uppgifter i en pågående upphandling. Av 19 kap. 3 § första stycket framgår att det råder sekretess för uppgifter i en upphandling, även efter det att den har avslutats, om det kan antas att det allmänna lider skada om uppgiften röjs. I 31 kap. 16 § offentlighets- och sekretesslagen regleras skyddet för en enskild aktör som har trätt i affärsförbindelse med en myn- dighet. Sekretess gäller då för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs.84 Hos regionerna finns det även sekretessbestämmelser som ska skydda uppgifter om enskilda individers hälsa. Bestämmelsen i 21 kap. 1 § gäller oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekom- mer. Bestämmelsen i 25 kap. 1 § gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga för- hållanden. 84I bestämmelsen räknas även upp de fall när bestämmelsen inte är tillämplig. Lagstiftning som rör skatterätt 3.15Skatterättsliga regler som berör privata sjukvårdsförsäkringar En arbetsgivare kan betala premien för privata sjukvårdsförsäkringar för de anställda, se mer därom i kapitel 5. När arbetsgivare betalar premien för privata sjukvårdsförsäkringar för sina anställda upp- kommer frågor om förmånsbeskattning. En privat sjukvårdsför- säkring som bekostas av arbetsgivaren räknas nämligen som en för- mån. Den skatterättsliga huvudregeln är att löner, arvoden, kost- nadsersättningar, pensioner, förmåner och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska tas upp till beskattning enligt 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Till denna bestämmelse finns det flera undantag och fram till skulle förmån av hälso- och sjukvård inte tas upp till beskattning oavsett om den avsåg vård i som inte var offentligfinansierad eller vård utomlands. Privata sjukvårdsförsäkringar bekostade av arbetsgivaren skulle alltså tidigare inte förmånsbeskattas. I förarbetena till förändringen av förmånsbeskattningen, prop. 2017/18:131 Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjuk- vård, anges att de förändrade reglerna tar sikte på att inte behandla privata sjukvårdsförsäkringar skatterättsligt annorlunda än andra förmåner. Regeringen utryckte det som att syftet med förändringen var att ”öka likformigheten i skattesystemet och skapa en ökad neutralitet mellan uppbärande av kontant lön och erhållande av förmån”.85 gäller enligt 11 kap. 18 § IL att förmån av hälso- och sjuk- vård inte ska tas upp om förmånen avser vård utomlands vid insjuk- nande i samband med tjänstgöring utomlands. Följande förmåner ska inte heller tas upp: •läkemedel vid vård utomlands vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands, •företagshälsovård, förebyggande behandling eller rehabilitering, •vaccination som betingas av tjänsten, och 2017/18:131, s. 25. •tandbehandling som har bedömts som nödvändig med hänsyn till tjänstens krav för Försvarsmaktens submarina eller flygande per- sonal och för andra med i huvudsak liknande arbetsförhållanden. Inkomster i annat än pengar ska värderas till marknadsvärdet om inte annat framgår av 61 kap. IL. Med marknadsvärdet avses det pris som den skattskyldige själv skulle ha fått betala på orten om personen köpt motsvarande vara eller tjänst, 61 kap. 2 § IL. Sjukvårdsförsäk- ringsförmån ska värderas till ett belopp som motsvarar arbetsgiva- rens kostnad för förmånen, 61 kap. 17 a § IL. Anledningen till det beskrivs på följande sätt i förarbetena. När det gäller förmån av sjukvårdsförsäkring bör dock, av förenklings- skäl, förmånen värderas till ett belopp som motsvarar arbetsgivarens kost- nad för förmånen, dvs. normalt premien för försäkringen. Bakgrunden till detta är att premien för en sjukvårdsförsäkring varierar kraftigt beroende på åldern på den försäkrade, omfattningen av försäkringen och nivån på självrisken och att det sannolikt skulle innebära en inte obetydlig admi- nistrativ börda för såväl arbetsgivarna som att fastställa det pris den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om hon eller han själv hade skaffat sig motsvarande försäkring.86 Regeringen framhöll bl.a. följande i förarbetena till de ändrade reglerna. Regeringen vill framhålla att förslaget inte innebär något förbud för företag att även fortsättningsvis teckna sjukvårdsförsäkringar för sin personal. kan noteras att den absoluta majoriteten av arbets- tagarna inte har arbetsgivarbetalda sjukvårdsförsäkringar. Till skillnad från remissinstanserna anser regeringen inte att sjukvårdsförsäkringar kan jämställas med andra hälsofrämjande åtgärder som får dras av såsom företagshälsovård, förebyggande behandling, rehabilitering och frisk- vård, då en sjukvårdsförsäkring inte har samma nära koppling till arbets- platsen som de övriga insatserna. Insatser i form av företagshälsovård, förebyggande behandling, rehabilitering och friskvård kommer även fortsatt att vara skattefria för arbetstagarna eftersom det inte föreslås någon ändring av de reglerna.87 2017/18:131, s. 30 f. 2017/18:131, s. 25. 3.15.1Gränsdragningsfrågor mellan skattepliktiga och skattefria hälso- och sjukvårdsförmåner En arbetsgivare kan erbjuda olika skattefria förmåner inom hälso- och sjukvårdsområdet. Arbetsgivaren har också ett ansvar enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) för företagshälsovård, förebyggande behandling och rehabilitering.88 I det följande beskrivs de gränsdrag- ningsfrågor som kan uppstå mellan vad som är skattepliktigt och inte vad gäller olika hälso- och sjukvårdsförmåner. Med företagshälsovård avses enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabili- tering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identi- fiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, pro- duktivitet och hälsa. har bedömt att hälsoundersökningar som ingår som en del av ett arbetsmiljöarbete och som är anpassade till de arbets- miljörisker som de anställda utsätts för i sitt arbete utgör företags- hälsovård. När arbetsgivaren bekostar sådan undersökning är förmå- nen skattefri. Detsamma gäller övriga besök hos företagshälsovården som den anställda gör som ett led i arbetsgivarens arbetsmiljöansvar. Övriga hälsoundersökningar och annan hälso- och sjukvård som arbetsgivaren tillhandahåller sina anställda via företagshälsovården eller via en annan aktör men som inte är ett led i arbetet med att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatsen är en skatte- pliktig förmån.89 Förebyggande behandling är åtgärder som syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Behandlingen ska avse an- ställda som har en förhöjd sjukdomsrisk. Den sjukdom som kan befaras uppkomma ska vara av sådan art att den kan förväntas leda 1994/96:182, s. 28. 89Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 340340-18/111. till nedsättning av arbetsförmågan. Det kan också gälla funktions- träning, t.ex. hörselträning, talträning och rörelseträning i bassäng. I dessa fall har en sjukdom orsakat en bestående funktionsnedsätt- ning. Den förebyggande behandlingen ska inte avse att bota sjuk- domen utan att förbättra eller motverka en försämring av sjukdomen i syfte att förhindra att arbetsoförmåga uppstår eller ökar. Några exempel på vanliga utgifter för rehabiliteringsåtgärder som kan få dras av är utgifter för behandling hos sjukgymnast, vård av miss- brukare på behandlingshem och ryggträning på rygginstitut.90 Även hälsokontroller med direkt koppling till arbetet omfattas av begreppet förebyggande behandling. Sådana exempel kan vara lung- röntgen för anställda som vistas i rökiga arbetsmiljöer, hjärtunder- sökningar som görs på idrottsmän, och blodtrycksmätning av an- ställda som har en stressig arbetsmiljö. Hälsoundersökningar som utförs i syfte att kontrollera det allmänna hälsotillståndet hos de anställda är däremot en skattepliktig förmån.91 Arbetsgivaren har, inom ramen för sitt rehabiliteringsansvar, ansvar för att vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att anställningen ska bestå. Det innebär att arbetsgivaren som ett led i detta har ett ansvar för rehabiliteringsåtgärder utöver de åtgärder som sker i samarbete med eller ingår i en plan för återgång i arbete. Övriga rehabiliteringsåtgärder kan t.ex. vara behandling av missbruksproblem, ätstörningar eller att arbetsgivaren erbjuder den anställda att gå till en fysioterapeut som ett led i en konvalescens. Om arbetsgivaren tillhandahåller sådana rehabiliteringsåtgärder till den anställda är dessa skattefria för denne. Även krisstöd i situa- tioner när en anställd drabbas av händelser eller situationer som är uppslitande eller traumatiska är skattefria för den anställda.92 90Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 340340-18/111. 91Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 340340-18/111. 92Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 340340-18/111. Medicinska kontroller är enligt rättsliga ställnings- tagande medicinska åtgärder som arbetsgivaren tillhandahåller i enlighet med föreskrifter AFS 2005:6 och som är avsedda att vara till stöd i arbetsmiljöarbetet.93 I en medicinsk kontroll kan ingå biologisk exponeringskontroll, läkarundersök- ning, hälsoundersökning och tjänstbarhetsbedömning. Oavsett om sådan kontroll sker inom företagshälsovården eller på en annan inrättning är den skattefri för den anställda.94 Hur beskattning ska ske när försäkringen innehåller både skattefria och skattepliktiga moment Privata sjukvårdsförsäkringar kan, förutom ren hälso- och sjukvård, även innehålla förebyggande insatser och rehabiliteringsåtgärder. I förarbetena uttalades följande om denna typ av försäkringar. När det särskilt gäller frågan om förmån av sjukvårdsförsäkringar, vil- ken torde utgöra den klart dominerande delen av arbetsgivarnas utgifter för privat hälso- och sjukvård, avgörs förmånens omfattning med ut- gångspunkt i vad försäkringen omfattar. Vilka typer av försäkringsfall som sedan inträffar och vad eventuella faktiska utbetalningar därmed kommer att avse saknar helt betydelse. För en försäkring som inte bara omfattar hälso- och sjukvård utan också omfattar andra insatser som fortsatt är skattefria för den anställde ska förmånsvärderingen göras utifrån en proportionering av försäkringens beståndsdelar, inte utifrån bedömningar av varje enskild insats som eventuellt kommit i fråga under beskattningsåret. Om en försäkring t.ex. till hälften omfattar hälso- och sjukvård och till hälften omfattar insatser som är undantagna från beskattning är halva värdet en skattepliktig förmån även om samtliga insatser när försäkringen väl behöver tas i anspråk avser sådant som ligger inom ramen för hälso- och sjukvård.95 I detta sammanhang kan nämnas att har utfärdat ett ställningstagande om beräkning av sjukvårdsförsäk- ringsförmån. Enligt ställningstagandet kan den skattepliktiga för- månen av en sjukvårdsförsäkring som omfattar både skattepliktiga 93Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 340340-18/111. Notera dock att Arbetsmiljöver- kets föreskrifter AFS 2005:6 är upphävda, och ersatta med föreskrifter Medicinska kontroller i arbetslivet, AFS 2019:3. Någon uppdatering av ställ- ningstagande har dock inte skett. 94Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 340340-18/111. 2017/18:131, s. 28. och skattefria insatser schablonmässigt beräknas till av försäkringspremien. Procentsatsen har bedömts representera den genomsnittliga andel av försäkringsföretagens utbetalningar inom sjukvårdsförsäkringarna som avser insatser som är skattepliktiga. Om en försäkringsgivare eller arbetsgivare anser att den skatteplik- tiga delen av premien är lägre än , ska den beräknade för- delningen dokumenteras och vid förfrågan kunna visas upp för Skatteverket.96 3.15.2Redovisning av förmån av privat sjukvårdsförsäkring till Arbetsgivaren är skyldig att till lämna uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag på individnivå, dvs. Det sker huvudsakligen genom att uppgifterna redovisas i arbetsgivardeklarationerna eller i vissa fall genom att kontrolluppgift lämnas. Av 15 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244), SFL, framgår att kontrolluppgift ska lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Av 15 kap. 4 § SFL framgår att kontrolluppgiften ska lämnas av den som har gett ut ersättningen eller förmånen. I skatteförfarandeförordningen (2011:1261) regleras vad för uppgifter om förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst som ska lämnas till i form av en kontrolluppgift. 5 kap. 1 § skatteförfarandeförordningen stadgar att en kontroll- uppgift ska innehålla uppgifter om bruttolön och det sammanlagda värdet av andra förmåner än bilförmån. Av den bestämmelsen fram- går att det inte sker någon särredovisning av de förmåner som arbetsgivaren står för som exempelvis fri parkering och telefon utan alla förmåner utom bilförmåner redovisas som ett sammanlagt värde. Av 15 kap. 8 § tredje punkten SFL framgår att kontrolluppgift inte är det primära sättet att lämna uppgifter till . Upp- giften ska inte lämnas som en kontrolluppgift om den i stället har lämnats i en arbetsgivardeklaration. Bestämmelsen i 26 kap. 3 § andra stycket SFL reglerar vem som ska lämna en arbetsgivardeklaration. Av 26 kap. 19–19 f §§ framgår vad arbetsgivardeklarationen ska innehålla för uppgifter. 96Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 259391-19/111. förmån preciseras det i 6 kap. 3 § skatteförfarandeförordningen att en arbetsgivardeklaration ska innehålla uppgift om en viss betal- ningsmottagares bruttolön och det sammanlagda värdet av andra förmåner än bilförmån. Av den bestämmelsen framgår att det inte sker någon särredovisning av de förmåner som arbetsgivaren står för som exempelvis fri parkering och telefon utan alla förmåner utom bilförmåner redovisas som ett sammanlagt värde i arbetsgivardekla- rationen. Bilförmån särredovisas således i dag.97 Det har tidigare funnits exempel på att vissa förmåner av tjänst särredovisas till , t.ex. förmån av fri parkering. infördes det en bestämmelse i den då gällande förordningen om självdeklarationer och kontroll- uppgifter med följande lydelse. ”Om förmån av fri parkering har getts ut, skall det anges i kontrolluppgiften”.98 Särredovisningen av förmånen fri parkering slutade att gälla 2019 genom en ändringsförordning till skatteförfarandeförordningen.99 97För bakgrund till särredovisningen, se prop. 1986/87:46, s. 10 ff. och prop. 1996/97:19, s. 70. 4Tidigare överväganden och pågående uppdrag om frågor som rör privata sjukvårdsförsäkringar I detta kapitel beskrivs översiktligt överväganden i bl.a. proposi- tioner, betänkanden från statliga utredningar och myndighetsrap- porter där det finns en koppling till frågor som rör privata sjuk- vårdsförsäkringar. Det har funnits två tillfälliga regleringar som berör frågor om betalning av hälso- och sjukvård med privata sjuk- vårdsförsäkringar. har det även lämnats flera förslag från statliga utredningar och myndigheter m.m. som är av intresse för utredningen. Frågor som rör privata sjukvårdsförsäkringar har analyserats i två myndighetsrapporter, nämligen i en reger- ingsrapport från Vård- och omsorgsanalys och i en förstudie från . Dessa rapporter kommer att beskrivas mer utförligt än övrigt material. Även förslag som har lämnats i betänkanden från statliga utredningar men som ännu inte har tagits vidare och utgjort förslag i propositioner beskrivs. Andra förslag som beskrivs är förslag som har lämnats i propositioner till men som har avslagits av och därför inte lett till författningsändringar. Dessutom beskrivs en pågående statlig utrednings uppdrag och delbetänkande. Beskrivningen i detta kapitel ska inte ses som uttömmande. Ut- redningen kommer i senare kapitel att hänvisa till ytterligare utred- ningar och annat underlag som har koppling till utredningens upp- drag. Utredningar m.m. som utgjort underlag till nu gällande bestämmelser beskrivs i kapitel 3 om gällande rätt. Beskrivningarna sker i kronologisk ordning med de äldre först. överväganden och pågående uppdrag om frågor … 4.2Tidigare regleringar och överväganden Det har funnits två tillfälliga regleringar som har koppling till frågor som rör betalning av hälso- och sjukvård med privata sjukvårds- försäkringar. Den första regleringen avsåg lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan och gällde åren 2001–2002.1 Lagen var tidsbegränsad. Regleringen innebar att regionernas möjligheter att låta privata vårdgivare utföra tjänster för regionernas räkning var inskränkt. Uppgiften att ansvara för driften av akutsjukhus fick inte, enligt regelverket, överlämnas till den som avsåg att driva verksamheten med syfte att skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent. Den andra tillfälliga regleringen infördes i då- varande hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och innebar att uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett regionsjukhus eller en regionklinik inte fick överlämnas till någon annan.2 Överlämnade regionen driften av hälso- och sjukvård vid övriga sjukhus till någon annan, skulle avtalet innehålla villkor om att ”verksamheten skall drivas utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent, och att vården skall bedrivas uteslutande med offentlig finansiering och vårdavgifter”. I propositionen angavs att en entreprenör som driver ett sjukhus för regionens räkning inte fick, inom ramen för den överlåtna verksamheten, skaffa sig intäkter från patienter som hade en privat sjukvårdsförsäkring eller betalade vården med egna medel.3 Bestämmelserna upphävdes den 1 juli 2007.4 Beredningsunderlaget till propositionen utgjordes dels av två betänkanden från utredningen om Vårdens ägarformer (S 2000:08); delbetänkandet Vinst för vården (SOU 2002:31) samt slutbetänkan- det Vårda vården – samverkan, mångfald och rättvisa (SOU 2003:23), dels av en kompletterande promemoria som utarbetades i Social- departementet (S2004/4905/HS). Lagförslagen i propositionen och promemorian skiljde sig i flera avseenden från lagförslagen i slut- betänkandet. I propositionen och promemorian lyftes frågan om förbud mot att driva verksamheten i syfte att ge vinst åt ägaren in i författningsförslaget. 2000/01:36, bet. 2000/01:SoU6 och bet. 2000/01:SoU11, rskr. 2000/01:122. 2004/05:145, bet. 2004/05:SoU18, rskr. 2004/05:300. 2004/05:145, s. 55. 2006/07:52, bet. 2006/07:SoU11, rskr. 2006/07:152. överväganden och pågående uppdrag om frågor … mer på finansieringen av vård som överlämnats, och då särskilt på privata sjukvårdsförsäkringar och annan privatfinansiering.5 4.3Avslutade uppdrag och lagstiftningsarbeten Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster. Utredningen antog namnet Välfärds- utredningen. Utredningen överlämnade delbetän- kandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). överlämnades slutbetänkandet Kvalitet i välfärden – bättre upphand- ling och uppföljning (SOU 2017:38). Några av utredningens förslag, bl.a. kring tillståndsplikt och änd- ringar i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling (), ledde till lagändringar som trädde i kraft den 1 januari 2019.6 Regeringen lämnade i en annan proposition förslag som syftade till att säkerställa att offentliga medel inom och skollagsreglerad verk- samhet användes till den verksamhet som de var avsedda för.7 Riks- dagen avslog denna proposition.8 lämnade flera förslag som är intressanta för denna utredning, bl.a. rörande IVO:s tillsyn och tystnadsplikten mellan regionerna och de privata vårdgivarna. Utredningen lämnade även ett förslag om tillståndsförfarande för privata aktörer inom hälso- och sjukvården som innebar att regioner endast skulle få ge ersättning enligt avtal till juridiska personer som har ett tillstånd att ta emot offentlig finansiering. Vidare föreslog utredningen att det inte skulle vara möjligt att bedriva annan typ av verksamhet än den som finansieras offentligt inom ramen för samma juridiska person. Dessa förslag har inte genomförts. 2017/18:158. 2017/18:159. 2017/18:FiU44. överväganden och pågående uppdrag om frågor … 4.3.2Utredningen om ökad insyn i välfärden Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag om hur offentlighets- principen kan införas i privat utförd, offentligt finansierad vård och omsorg, fristående förskolor och fritidshem samt vuxenutbildning m.m., till den del de erbjuds av privata anordnare.9 Utredningen antog namnet Utredningen om ökad insyn i välfärden. lämnade utredningen betänkandet Ökad insyn i välfärden (SOU 2016:62), med förslag om hur offentlighetsprincipen kan in- föras i bl.a. privat utförd, offentligt finansierad vård och omsorg. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning i . 4.3.3Regeringens förslag om privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård Regeringen överlämnade propositionen Privata sjuk- vårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård (prop. 2016/17:166) till , med förslag till ny bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), HSL. Bestämmelsen lydde: ”Inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får hälso- och sjukvård ges inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om principerna i 1 § andra stycket inte åsidosätts”. I propo- sitionen föreslogs även att regionens avtal skulle innehålla villkor om detta krav. De principer som åsyftades var att vården skulle ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda män- niskans värdighet och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård skulle ges företräde till vården, dvs. 3 kap. 1 § HSL. Förslagen syftade till att förtydliga att inom offentligfinansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet skulle hälso- och sjukvård få ges inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människo- värdes- och behovs-solidaritetsprincipen inte åsidosattes. Bakgrunden till propositionen var en överenskommelse som regeringen och hade ingått om en väl- färd utan vinstintresse. Till grund för propositionen låg en departe- mentspromemoria utarbetad vid Socialdepartementet.10 överväganden och pågående uppdrag om frågor … Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Riks- dagen avslog propositionen, mot bakgrund av att den ansåg att reger- ingen inte hade visat att det fanns något behov av lagändringen.11 4.3.4Regeringens förslag om driftsformer för universitetssjukhus Regeringen överlämnade propositionen Driftsformer för universitetssjukhus (prop. 2016/17:167) till , med förslag om att regionerna inte skulle få överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus till någon annan. Regeringen skulle även ges bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka sjukhus som anses som universitetssjukhus. Lagändring- arna föreslogs träda i kraft . Bakgrunden till pro- positionen var en överenskommelse som regeringen och Vänster- partiet hade ingått om en välfärd utan vinstintresse. Till grund för propositionen låg en departementspromemoria utar- betad vid Socialdepartementet.12 avslog propositionen.13 4.3.5Utredningen om styrning för en mer jämlik vård Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda hur styrningen av hälso- och sjuk- vården bättre kan främja en jämlik och behovsbaserad vård.14 Ut- redningen antog namnet Styrning för en mer jämlik vård.