sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — I en studie från konstate- rades det att kostnaderna för biogödselhanteringen i allmänhet är högre än betalningsförmågan. Betalningsförmågan tycks emellertid variera i landet och på vissa platser får biogasproducenterna betala för hela logistikkedjan inklusive spridning. På andra platser var det möjligt att ta betalt för biogödseln med per ton, beroende på säsong och aktuella mineralgödselpriser. Ingen gödning till havet föreslog att det införs mål för produk- tion av biogas tillsammans med en uppsättning av ekonomiska styrmedel för att stimulera ökad produktion och förädling av biogas. Utredningen föreslog bl.a. att en gödselgaspremie införs på /kWh biogas producerad från gödsel. Premienivån bör inte variera beroende på antalet sökande. Utredningen bedömde att förslaget om gödselgaspremien i medel- hög utsträckning bidrar till att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning kan nås. Gödselgaspremien kompenserar för de extra kostnader och de samhällsnyttor som uppkommer vid biogasproduktion från göd- sel. I praktiken är denna del av förslaget en förlängning av gödsel- gasstödet för perioden –2023 som enligt är rätt utformat för att främja att så mycket stallgödsel som möjligt rötas.196 Premienivån ska vara bestämd i förväg och inte vara beroende av an- talet sökande. bedömde att kostnaderna för stöd- paket I kommer att uppgå till ett för att sedan stiga till två. Utred- ningen föreslog att dessa kostnader ska täckas av ett nytt anslag i statsbudgeten – biogaspremier - som föreslogs finansieras genom att medel överförs från anslaget för klimatinvesteringar, energiforsknings- anslaget och anslaget för miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Utredningen föreslog vidare att den befintliga biogasproduktionen ska tilldelas stöd givet dagens marknadssituation, men bedömer att på lång sikt bör även biogassektorn kunna klara sig utan statligt stöd. 14.16.4 Vattenbruk och blå fånggrödor Vattenbruk, eller akvakultur, är produktion av alla slags djur och växter i vatten. I produceras främst fisk, kräftor och musslor. Diskussionen om att använda delar av vattenbruket för ett aktivt upptag av näringsämnen i kustvattnet initierades . Tanken var att jordbruk och vattenbruk skulle förenas i ett kretslopp där t.ex. musselodling tar upp överskottet av kväve och 196Jordbruksverket 2019, Utvärdering av gödselgasstödet 2017–2018. Ingen gödning till havet fosfor från jordbruket och återför det som foderingredienser och gödsel. Detta kallas ofta Blå fånggrödor i analogi med jordbrukets fånggrödor. Blå fånggrödor omfattar odling av musslor, sjöpungar, alger och ostron. Blå fånggrödor som kompensationsupptag av närsalter med stor- skalig odling av filtrerare har också fått kritik för sina påståenden och antaganden om upptag av närsalter. På försök har musslor odlats för näringsupptag och energiproduktion (biogas) med blandade resultat. På har det visat sig vara en möjlig väg framåt men på östkusten blir odlingskostnaderna höga. Musselodling som en metod att bekämpa övergödning i har ifrågasatts även eftersom man inte har kunnat visa hur kvävet omsätts på bottnarna under od- lingarna. Enligt Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete kan vatten- bruk i vissa fall bidra till både livsmedelsproduktion och till upptag av näringsämnen, även om incitamenten för det senare är svaga eller kanske saknas. Möjligheten till lönsam försäljning av exempelvis musslor kan vara en tillräcklig anledning att bedriva verksamheten och upptaget av näringsämnen kan då betraktas som en positiv bieffekt. Men detta utesluter inte att fler företag skulle kunna drivas om det dessutom fanns incitament som speglar samhällets önskan om upptag av näringsämnen. Enligt utredningen bör livsmedlen i fråga produceras om den sammantagna nyttan av livsmedelsproduk- tionen och näringsupptaget överstiger kostnaderna för produktionen. Lagstiftningen är inte anpassad för odling av alla blå fånggrödor Enligt Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete har det framförts kritik mot att odlare av sjöpungar och alger måste ansöka om tillstånd för vattenverksamhet enligt 11 kap. 11 § , medan t.ex. musselodlare är undantagna från detta krav. Även och har i tidigare rapporter tagit upp problematiken i lagstiftningen. Som huvudregel gäller att det krävs tillstånd enligt 11 kap. miljö- balken för att få bedriva vattenverksamhet. När det gäller odling av blå fånggrödor blir det ofta fråga om en anläggning i ett vattenom- råde och som huvudregel gäller då ett krav på tillstånd till vattenverk- samhet enligt . Ingen gödning till havet ska prövas av mark- och miljödomstolen vilket innebär att ansökan ska åtföljas av en fullständig miljökonsekvensbeskrivning. För vissa åtgärder finns det undantag då tillstånd till vatten- verksamhet inte behövs. Tillstånd behövs t.ex. inte för utförande av anläggningar för odling av fisk, musslor eller kräftdjur.197 För odling av fisk, vattenlevande blötdjur och vattenlevande kräftdjur behövs dock tillstånd enligt förordningen (1994:1716) om fisket, vatten- bruket och fiskerinäringen. Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete anser att lagstiftningen är omodern och hämmar ny, mindre miljöpåverkande, odlingsteknik och odling av nya arter. Till exempel innebär algodling en omfattande och kostsam prövning i domstol, oberoende av potentiell miljöpå- verkan. Enligt utredningen hämmar detta både innovation och utveck- ling och utredningen fann inga skäl till att odling av vissa blå fång- grödor ska behöva tillstånd enligt medan andra är undantagna och har föreslagit en lagändring i . Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete har därför föreslagit att bestämmelsen i 11 kap. 11 § andra punkten även ska omfatta odling av sjöpungar och alger. Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete föreslog även att för att främja odling av blå fånggrödor, bör kustnära kommuner redo- visa vilka vattenområden som är lämpliga för odling av blå fånggrö- dor i sina översiktsplaner. 14.16.5 Teknik för att minska storskalig internbelastning Det har genomförts flera forskningsprojekt och förstudier för att utvärdera möjligheter till att minska den storskaliga internbelast- ningen av fosfor i Egentliga djupbassänger. En möjlighet som har diskuterats är att pumpa ned syrehaltigt vatten i djup- hålorna. Förslaget har väckt omfattande debatt. Detta är mycket kostsamt, bara att åtgärda Bornholmsbassängen skulle kosta tre till . Det främsta argumentet som förs fram från mer skeptiska forskare är att kunskapen är för dålig och riskerna är omfattande.198 En annan möjlighet som har diskuterats är att lägga fast fosfor i vattenmassan genom att sprida 19711 kap. 11 § 2 p. . 198Östersjöcentrum 2018, Dålig idé pumpa ned syresatt vatten i , . Ingen gödning till havet ut märgel från kalkbrytningen, men även här behövs mycket mer kunskap och försök i mindre skala och kustnära områden. En tredje metod som undersöks är lågflödesmuddring, dvs. att det organiska ytskiktet sugs upp. Företaget håller på att ta fram ansökan om tillstånd för två havsbaserade verksamheter som till- sammans ska finansiera och bidra till en cirkulär ekonomi mot Öster- sjöns internläckage av fosfor.199 Verksamheten innebär att delar av internläckaget minskas genom att suga upp kol, kväve och andra syref- örbrukande ämnen från djuphålor i Egentliga . Detta kan enligt företaget bidra till bl.a. bättre levnadsbetingelser för torsk. Genom detta minskas syreförbrukningen i bottenvattnet och bidrar till att fosforn binder bättre i bottensedimentet. Det organiska sedimentet transponerats till på där det går till förbränning samt att fosfor återvinns. Mängderna fosfor i sedimentet är dock begränsade. Verksamheten ska enligt Teknikmarknad finansieras genom att samma utrustning även används för att bärga mangannoduler på havsbotten i som levereras till för metallutvinning. Mangan- nodulerna bidrar till inhemsk förädling av metaller som behövs i om- ställningen till en elektrifierad transportsektor. Teknikmarknad ser att verksamheten kan bidra till system för ekologisk kompensation, bidra till arbetstillfällen samt förena näringspolitiska och miljöpolitiska mål. Flera följeforskare har anli- tats från bl.a. , , SLU Aqua och . 14.17Fiskförvaltningen kan lindra effekter av övergödning i kust och hav 14.17.1 Stor rovfisk är viktigt Förvaltning av fisk är ingående beskrivet i kapitlet om Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen. I det kapitlet har Miljömåls- beredningen lämnat ett förslag om en satsning för att öka andelen stor fisk i kustekosystem. Förslaget har bl.a. som mål att öka resi- liensen mot och minska effekterna av övergödning i kustekosystem. 199Bengt , Teknikmarknad, Underlag till Miljömålsberedningen, PM . Ingen gödning till havet Kustnära områden och grunda vikar En effekt av övergödning är att den storvuxna vegetationen i grunda kustområden har minskat kraftigt. När mängden näring ökar så ökar även tillväxten av snabbväxande trådalger, vilket missgynnar ålgräs, kransalger och blåstång genom skuggning och syrebrist. Forskningen har misstänkt att även överfiske på stora rovfiskar har bidragit till minskningen av ålgräs och blåstång genom en s.k. trofisk kaskad. Det innebär att när antalet stora rovfiskar sjunker så ökar i stället antalet små rovfiskar och kräftdjur vilket i sin tur leder till ett minskat antal av de små kräftdjur och snäckor som äter tråd- formiga påväxtalger. En hypotes har varit att genom att stärka rov- fiskbestånden skulle problem med för mycket trådalger motverkas, vilket även skulle bidra till att minska effekterna av övergödningen.200 Forskare från SLU, , univer- sitet och i visar att avsaknad av rovfisk i ett område, t.ex. genom överfiske, kan ge lika stor tillväxt av trådalger som övergödning, både i och i Västerhavet.201 Effekterna av färre rovfiskar och övergödning kan även förstärka varandra. Efter- som många rovfiskar är beroende av storvuxen vegetation under uppväxten, kan en förlust av livsmiljöer leda till en nedåtgående spiral genom sämre återväxt. Det kan bildas ett självförstärkande förlopp som låser ett system i ett läge med mycket trådalger och småfisk och få rovfiskar. Storspigg i Östersjöns kustområden, kan vara en effektiv preda- tor på rovfiskens ägg och larver. Detta är ytterligare en självför- stärkande mekanism som har potential att låsa ett system i ett läge med mycket få rovfiskar.202 är det just så många kust- områden ser ut. 200Östman, Ö., och , U. 2017, Kan rovfisk motverka övergödningsproblem? Havs- utsikt 1/2017. 201Östman, Ö. m.fl. 2016, Top-down control as important as nutrient enrichment for eutro- phication effects in North ecosystems, 2016. 202SLU Aqua 2016, Betydelsen av fiskförvaltning för eutrofieringseffekter i grunda kust- områden, PM till Havs- och vattenmyndigheten med sammanfattning av resultat från projekt och eutrofieringseffekter, Utkast . Ingen gödning till havet Liknande förhållanden ses även i utsjön Tidigare studier har visat att fiskförvaltning kan vara av betydelse för övergödningsstatusen även i öppet hav. I , utanför och i har man kunnat notera att nedgången i rovfisk har gett upphov till trofiska kaskader, där planktonätande fisk har ökat, vilket har minskat mängden djurplankton och ökat växtplank- tonproduktionen.203 genomgick ett s.k. regimskifte , med högre halter fosfor och kväve, lägre salthalt och större utbredning av syrefattiga bottnar. Detta till- sammans med ett överfiske ledde till en dramatisk nedgång i torsk- beståndet. Samtligt ökade skarpsillsbeståndet markant.204 kan bidra till att motverka övergödningsproblem De sammanställda forskningsresultaten visar att fiskförvaltning kan vara ett viktigt komplement till näringsreduktion för att motverka övergödningsproblem längs kusterna.205 Åtgärder för att stärka rovfiskbestånd kan påtagligt motverka effek- terna av övergödning på arter och livsmiljöer i grunda vikar. Förekoms- terna av rovfisk minskar inte övergödningen i sig, men förvaltningen av fiskbestånden kan vara viktigt för hur ekosystemen responderar på effekterna av övergödning, dvs. den biologiska övergödningsstatusen. Förvaltningen av fiske kan därför bidra till att öka takten i återhämt- ningen samt stärka de kustnära områdenas resiliens. Rovfiskar vid kusten har ofta lokala bestånd, och genom att stärka dessa kan vi sannolikt se positiva effekter på en lokal skala i kustzonen. Starkare bestånd i kustzonen bidrar till ekosystemtjänster, som t.ex. bättre kvalitet i badvatten och kolinlagring. Det gynnar dess- utom fritids- och yrkesfisket, vilket långsiktigt kan ge samhälls- ekonomiska vinster. Ökat fokus på att återfå goda rovfiskbestånd är ett steg närmare en ekosystembaserad förvaltning. Fiskförvaltnings- åtgärder kan ge relativt snabba effekter på fiskbestånd, med klara förbättringar inom ett årtionde. Mer genomgripande åtgärder som att inrätta fredningsområden och helt fiskefria områden ger vanligen både snabbare och större effekter. 204Casini, M. 2013, Spatio-Temporal ecosystem shifts in the Baltic Sea: Top-down control and reversibility potential, Chapter 6, on . Ingen gödning till havet Exempel på åtgärder som föreslås av forskningen är fiskefria områden, restaurering av lek- och uppväxtmiljöer, utsättningar av rov- fisk eller utfiskning av små rovfiskar, främst spigg. Forskningen tar även upp behovet av uppföljningsprogram när åtgärder genomförs för att mäta effekter även på andra trofiska nivåer i födoväven. 14.17.2 Fiske på nya arter Uttag av fisk medför även ett uttag av fosfor och kväve. Reduk- tionsfiske är en vedertagen metod mot övergödning i Svenska in- sjöar. Ett hållbart fiske av karpfiskar kan vara ett effektivt sätt att cirkulera näring från havet till land och även förbättra tillväxten av andra fiskar och därmed balansera det ekosystemet. I kapitlet om förvaltning av fisk ges ett exempel på ett projekt , som har som ett viktigt mål att främja ekologiskt och ekonomiskt håll- bart fiske efter karpfiskar som och id, samt att bidra till miljö- kvalitetsmålet Ingen Övergödning genom att cirkulera näringsämnen. Försök i har resulterat i att fosfor har cirkulerats från havet till land. beräknar Race For the Baltic ett fiske på 20–, men ser potentialen för ett hållbart och långsiktigt fiske på 150–, vilket skulle ge ett upptag på 1,2–1,fosfor och 4,5–kväve i svenska vatten.206 SLU följer upp be- ståndsutvecklingen av arterna.207 (Läs mer i kapitlet Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen.) 14.18 Överväganden och förslag Ett av de två direkt havsanknutna miljökvalitetsmålen är Ingen över- gödning. De havsanknutna miljökvalitetsmålen nås inte och över- gödning både i kust och utsjö, är en mycket viktig bidragande orsak till detta.208 Av Miljömålsberedningens tilläggsdirektiv framgår att klimatförändringarna och havsförsurningen bedöms förstärka effek- 206Beräknat på fosfor och kväve i karpfisk. 207John 2018, Final Report Pilot – challenges, opportunities, suitability for nutrient trading, A Flagship project of the EU Baltic Sea region strategy. 208Naturvårdsverket 2019, Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. Ingen gödning till havet terna av befintliga havsmiljöproblem som t.ex. övergödning, och syrefria bottnar, vilket hotar havens resiliens, dvs. deras motstånds- kraft och återhämtningsförmåga.209 Miljömålsberedningen menar att det är mer angeläget än att minska övergödningen av haven och att kraft- tag måste tas för att nå bl.a. miljökvalitetsmålen, målen i vatten- direktivet och havsmiljödirektivet samt målen i Agenda . Det är ytterst angeläget att minska den antropogena belastningen av kväve och fosfor på . Enligt regeringen pågår det ett omfattande arbete med att be- gränsa tillflödet av övergödande ämnen inom åtgärdsprogrammen enligt EU:s vattendirektiv (2000/60/EG) och EU:s havsmiljödirek- tiv (2008/56/EG). Flera utredningar och regeringsuppdrag av relevans för arbetet med övergödning har genomförts. Miljömålsberedningen inte bör analysera och lägga förslag inom om- råden som direkt berörs av och överlappar andra utredningar och uppdrag. För att kunna ge ett samlat och ändamålsenligt underlag för en ny och långsiktig havsmiljöpolitik bör beredningen dock hänvisa till utredningar och uppdrag som gjorts för utredningen och om den finner det lämpligt ta hänsyn till och inkludera förslag i dessa. Slutligen betonar regeringen att det i genomförandet behövs ett brett och starkt engagemang från berörda myndigheter, länsstyrelser och kommuner för att genomföra åtgärdsprogrammen. Enligt reger- ingen är landsbygdsprogrammet ett viktigt verktyg för att bidra till att nå bl.a. miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Detta avsnitt behandlar Miljömålsberedningens överväganden och förslag i frågor om övergödning för att nå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och därmed bidra till att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och övriga mål för havets tillstånd. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning bidrar till att nå delmål 14.1 i Agenda om att till 2025 förebygga och avsevärt minska alla slags föroreningar i havet, i synnerhet från landbaserad verksamhet, inklusive marint skräp och tillförsel av när- ingsämnen samt delmål 6.3 om att förbättra vattenkvalitet och av- loppsrening samt öka återanvändning. 209Dir 2018:44, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Ingen gödning till havet 14.18.1Ett helhetsgrepp på styrmedel och åtgärder för att nå Ingen övergödning –att åtgärder för att komma till rätta med effekterna av över- gödning på kust och hav även fortsättningsvis är och kommer vara ett av de huvudsakliga insatsområdena för att nå god ekologisk status och god miljöstatus, dvs. nå miljö- kvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Åt- gärder för att minska övergödningen bidrar till att blir mer motståndskraftig mot klimatförändringar. Det behövs därför ett långsiktigt och samordnat arbete för att minimera problemet med övergödningen av kust och hav genom att: 1.styra mot cirkulära flöden av fosfor och kväve, 2.öka återföringen av och effektiviteten vid användningen av växt- näringsämnen, 3.stärka åtgärdsarbetet för att minimera tillförsel av fosfor och kväve till vatten och hav samt, 4.utveckla kust- och havsmiljöförvaltningen för att minska effekterna av övergödningen på arter och livsmiljöer, snabba på återställningstakten och öka havets resiliens. Miljömålsberedningen bedömer att det behövs ett långsiktigt och samlat kraftfullt grepp om arbetet med att nå målen för havets till- stånd som på olika sätt är beroende av att effekterna av övergödning på arter och livsmiljöer minskar. Behov av ett helhetsgrepp Insatser för att minska övergödningen har direkt och indirekt be- handlats i flera utredningar . Utredningarna Stärkt lokalt åtgärdsarbete (SOU 2020:10), Hållbar slamhantering (SOU 2020:3), Mer biogas! För ett hållbart (SOU 2019:63) och Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) är särskilt relevanta. Ingen gödning till havet Flera regeringsuppdrag till myndigheter har också redovisats till reger- ingen under Miljömålsbredningens arbete, vilka beredningen även analyserat och använt som underlag för överväganden och förslag. Havs- och vattenmyndigheten ska även rapportera ytterligare två regeringsuppdrag som hanterar övergödning . Miljömålsberedningen noterar att trots omfattande insatser, ut- redningar och uppdrag, både genomförda och pågående, saknas en helhetssyn över olika övergödningsåtgärder. Ett tydligt exempel är de tre ovan nämnda utredningarna som hanterar olika sinsemellan skilda insatser som är viktiga för att minska övergödningen, men som i liten utsträckning tar ett helhetsgrepp eller skapar synergier mellan de olika förslagen. Miljömålsberedningen bedömer därför att det är en viktig uppgift att på ett övergripande sätt sammanställa det pågående arbetet och lämnade förslag om t.ex. etappmål och åtgärder inom övergödningsarbetet och utifrån detta analysera luckor och behov av ytterligare förslag. Miljömålsberedningen lämnar i det följande flera förslag som kompletterar det pågående arbetet som ska bidra till att målen för övergödning nås. Reger- ingen kommer att behöva utreda några av förslagen vidare. Cirkulär ekonomi kan bidra till minskad övergödning En cirkulär ekonomi som bidrar till att öka återföringen av närings- ämnen kan bidra till att minska inflödet av fosfor och kväve till och . I både och Östersjöregio- nen som helhet överstiger införseln av fosfor och kväve i betydande grad utförseln ut ur avrinningsområde. Detta kan med- föra att delar av näringsöverskottet på lång sikt kan bidra till över- gödning eller deponeras. Utvecklingen av en cirkulär ekonomi kom- mer inte att ge minskad övergödning, men bör enligt Miljömålsberedningen på lång sikt att innebära mer effektiv använd- ning av näringsämnen och därmed kunna bidra till att överskottet av näringsämnen i omlopp minskar. Övergödning är till stor del en effekt av tidigare bristfällig resurshushållning med fosfor och kväve. Fosfor är en ändlig resurs, även om den ekonomiska reserven beräk- nas till 266 årsförbrukningar. Kväveproduktion är energikrävande och produceras i princip enbart med fossila energikällor, främst med naturgas. Naturgas beräknas med nuvarande årsförbrukning Ingen gödning till havet endast räcka i ytterligare 53 år.210 Miljömålsberedningen anser därför att det finns vinster, både i arbetet med resurshushållning och för övergödning, i att anta ett helhetsgrepp. Ett sådant synsätt ligger i linje med EU:s gröna giv, inklusive handlings- plan för cirkulär ekonomi och strategi Från jord till bord. Miljömålsberedningen anser därför att styrmedel för att öka åter- föring av använd fosfor och kväve till produktion av livsmedel bör ingå i ett samlat och långsiktigt arbete med att minska övergöd- ningen av den miljön. Fortsatt prioritering av att minska tillförsel av näringsämnen till vatten – åtgärdsarbetet behöver stärkas Miljömålsberedningen poängterar att även om beredningen före- språkat betydelsen av en helhetssyn i hanteringen av fosfor och kväve, så måste det även fortsättningsvis vara prioriterat att: 1.säkerställa att inte mer gödsel tillförs jordbruks- eller skogsmark än vad som behövs, och 2.att samtliga nödvändiga åtgärder för att minska läckage av fosfor och kväve till vatten och hav genomförs. Åtgärder för att minska tillförseln av kväve och fosfor bidrar till att blir mer motståndskraftig mot klimatförändringar.211 Effekterna av klimatförändringarna medför också med stor säkerhet att åtgärdsarbetet behöver stärkas ytterligare jämfört med dagens åtgärdsarbete. Klimatförändringarna kommer sannolikt leda till större avrinning, vilket medför större tillflöde av fosfor och kväve till havet. Temperaturen i har ökat mycket jämfört med i världs- haven och andra innanhav under . Vissa prog- noser visar att uppvärmningen i går nio gånger fortare än i övriga havsområden.212 Effekten av varmare vatten som innehåller 210Jönsson, H. 2019, Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och återvinning från avlopp, och teknik, SLU Rapport 105. 211Östersjöcentrum 2020, Framtidens – påverkan av övergödning och klimatför- ändringar, Rapport 2/2020. Ingen gödning till havet mindre syre tillsammans med övergödningens bidrag till syrefria bottnar och syrefattigt havsvatten kan resultera i att kan gå från att som vara en kolsänka med hög produktion av syre till att bli en källa till klimatgaser. Ett redan stressat ekosystem i kust och hav kommer få ännu svårare att hantera och motstå effekter av övergödningen. Styrmedel och åtgärder för att öka arters och livsmiljöers resili- ens, dvs. motståndskraft mot förändring, är därför av stor betydelse. Miljömålsberedningen bedömer därför att även om åtgärdsarbetet har varit effektivt och trenden är långsiktigt positiv, är inte över- gödningsproblemet i havet löst. Östersjösamarbetet är avgörande för att minska övergödningen