sou · H9B318 · 2021-03-31 00:00:00 — Av punkten framgår att bestämmelserna ska tillämpas på bolag med be- gränsat ägaransvar3 som har bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvud- sakliga verksamhet inom unionen, under förutsättning att minst två av de bolag med begränsat ansvar som deltar i delningen omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater. Med ”bolag” avses härvid (se artikel 160b.1) vad som finns förtecknat i bilaga II till direktivet, dvs. de olika slag av aktiebolag som finns i medlemsstaterna. Enligt punkten 4 får medlemsstaterna inte tillämpa bestämmelserna på bolag som är i en viss fas av en likvidation eller som är föremål för resolutionsverktyg, resolutionsbefogenheter och resolutionsmeka- nismer. Punkten 5 tillåter medlemsstaterna att undanta ytterligare bo- lag från bestämmelsernas tillämpningsområde. Vi återkommer till detta i avsnitt 5.3.4. Vad som ska utmärka en gränsöverskridande delning framgår närmare av artikel 160b. Det som i svensk rätt betecknas som ”över- låtande bolag” benämns därvid ”bolag som delas”, medan ”övertag- ande bolag” benämns ”mottagande bolag. I punkten 4 definieras de tre olika slagen av delning: Fullständig delning: ett förfarande genom vilket det bolag som delas, vid upplösning utan likvidation, överför samtliga sina tillgångar och skulder till två eller fler mottagande bolag mot vederlag till aktie- ägarna i det bolag som delas i form av värdepapper eller aktier i de mottagande bolagen och, i tillämpliga fall, en kontantersättning på högst av det nominella värdet eller, i avsaknad av nomi- 3Direktivets svenska version använder begreppet ”bolag med begränsat ansvar”. Eftersom detta kan leda tanken fel, har vi valt att i stället använda uttrycket bolag med begränsat ägar- ansvar. nellt värde, en kontantersättning på högst av dessa värde- pappers eller aktiers bokförda parivärde.4 Partiell delning: ett förfarande genom vilket det bolag som delas överför en del av sina tillgångar och skulder till ett eller flera motta- gande bolag mot vederlag, till aktieägarna i det bolag som delas, i form av värdepapper eller aktier i de mottagande bolagen, i det bolag som delas eller i både de mottagande bolagen och det bolag som delas och, i tillämpliga fall, en kontantersättning på högst av det nominella värdet eller, i avsaknad av nominellt värde, en kontant- ersättning på högst av dessa värdepappers eller aktiers bokförda parivärde.5 Delning genom separation: ett förfarande genom vilket det bolag som delas överför en del av sina tillgångar och skulder till ett eller flera mottagande bolag mot vederlag, till det bolag som delas, i form av värdepapper eller aktier i de mottagande bolagen. 5.3.2Den nya regleringens struktur Vårt förslag: Bestämmelser om gränsöverskridande delningar införs i 24 kap. aktiebolagslagen. Vissa särskilt angivna bestämmelser i aktiebolagslagen som gäller för inhemska delningar görs tillämpliga även på gränsöver- skridande delningar. Därutöver tas det, i den utsträckning som direktivet föranleder det, i lagen in särbestämmelser som ska gälla i stället för eller utöver bestämmelserna om inhemska delningar. Bestämmelserna ska gälla vid delning av alla slag av svenska aktiebolag. Innebörden i en gränsöverskridande delning ska vara att det delade bolagets tillgångar och skulder – eller delar av dessa – över- går till en eller flera motsvarande juridiska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet under förut- sättning att minst en av dessa ska ha hemvist utanför . 4Såsom konstaterats i avsnitt 5.1.4 medger direktivet också högre delningsvederlag. 5Se föregående fotnot. Skälen för förslaget: Aktiebolagslagen kompletteras med bestämmelser om gränsöverskridande delningar Som vi redan har varit inne på (se avsnitt 5.2) bör grunddragen i aktiebolagslagen inte ändras med anledning av ändringsdirektivet. På samma sätt som bestämmelserna om inhemska fusioner i 23 kap. har kompletterats med särskilda bestämmelser för gränsöverskridande fusioner bör bestämmelserna om inhemska delningar i 24 kap. kom- pletteras med bestämmelser som gäller särskilt för gränsöverskridande delningar. I den utsträckning samma regler ska gälla för inhemska och gränsöverskridande förfaranden bör regelverket om gränsöverskri- dande delningar hänvisa till bestämmelserna om inhemska delningar. De svenska bestämmelserna bör omfatta alla slag av aktiebolag Direktivets bestämmelser om gränsöverskridande delningar ska, enligt artikel 160a.1, tillämpas på bolag med begränsat ägaransvar som har bildats i enlighet med en EES-medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom unionen. För att det ska vara fråga om en gränsöverskridande del- ning i direktivets bemärkelse ska minst två av de bolag med begränsat ägaransvar som deltar i delningen omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater. Vad som är ett bolag med begränsat ägaransvar i detta samman- hang framgår av artikel 160b.1, nämligen ett bolag av en typ som för- tecknas i direktivets bilaga II. Av denna bilaga framgår att den enda svenska företagsform som i detta sammanhang omfattas av bolags- begreppet är aktiebolag. I svensk rätt görs en åtskillnad mellan två kategorier av aktiebolag, privata och publika aktiebolag. Direktivet är uppenbarligen tillämpligt på båda kategorierna. Det står också klart att direktivet ska tillämpas även på de särskilda slag av aktiebolag som finns inom svensk rätt, t.ex. bankaktiebolag. De svenska bestämmelserna om delning ska dock endast reglera de svenska aspekterna av ett delningsförfarande. Vad gäller det bolag som delas ska därför den svenska regleringen avse enbart svenska aktiebolag. Vi föreslår mot denna bakgrund att det i en ny bestämmelse i 24 kap. aktiebolagslagen anges att svenskt aktiebolag får bli föremål för en gränsöverskridande delning. Vilka typer av utländska bolag med begränsat ägaransvar som kan bli föremål för en gränsöverskri- dande delning kommer att regleras av lagstiftningen i den stat där respektive bolag har sitt hemvist. Delningen ska ha en gränsöverskridande karaktär Av direktivet följer att delningen måste ha gränsöverskridande karak- tär. Vid delning av ett svenskt aktiebolag ska alltså åtminstone ett av de övertagande bolagen ha sitt säte i ett annat EU-land än . Till följd av ska i detta sammanhang andra stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet jämställas med EU-stater. Detta bör i den svenska lagtexten uttryckas så att det delade bolagets tillgångar och skulder ska övertas av en eller flera motsvarande juri- diska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbets- området under förutsättning att minst en av dessa ska ha hemvist utanför . Som vi redan har varit inne på måste svensk rätt också reglera förutsättningarna för registrering av ett svenskt bolag som bildas inom ramen för en gränsöverskridande delning av ett utländskt bolag. Vi återkommer till de särskilda frågor som detta aktualiserar i avsnitt 5.14.2. 5.3.3Olika typer av delning Vårt förslag: En gränsöverskridande delning ska kunna genom- föras genom fullständig delning, genom partiell delning eller genom delning genom separation. Också inhemska delningar ska kunna genomföras på något av dessa tre sätt. Skälen för förslaget: Som framgått ovan i avsnitt 5.1.3 delar änd- ringsdirektivet upp delningar på ett annat sätt jämfört med det svenska regelverket. Vid sidan av de två former av delning som väsentligen motsvarar nuvarande svenska regler om delning, full- ständig delning och partiell delning, införs det genom ändrings- direktivet en tredje form av delning, delning genom separation. Denna innebär att en del av det överlåtande bolagets tillgångar och skulder överförs till det eller de övertagande bolagen som delningsvederlag utgår till det överlåtande bolaget i stället för till dess aktieägare. Som en följd av direktivet måste alltså de svenska reglerna om gränsöverskridande delningar innefatta såväl fullständig delning, par- tiell delning och delning genom separation. Systematiska skäl talar för att det i denna del inte bör finnas någon skillnad mellan inhemska delningar och gränsöverskridande delningar. Till detta kommer att det även vid en inhemsk delning skulle kunna ha ett värde att kunna använda sig av del- ning genom separation, t.ex. när ett bolag vill skilja av en del av sin verksamhet till ett helägt dotterbolag. Vi föreslår därför att de grund- läggande bestämmelserna om olika slag av delningar, som finns i 24 kap. 1 §, anpassas till artikel 160b.4 och därmed görs tillämpliga inte enbart på gränsöverskridande delningar utan även på inhemska delningar. 5.3.4När en gränsöverskridande delning inte bör kunna ske Vårt förslag: Aktiebolag som är försatta i konkurs eller under tvångslikvidation eller som är föremål för företagsrekonstruktion ska inte kunna delta i en gränsöverskridande delning. (Jfr arti- kel 160a.4 a och b och 160a.5.) Skälen för förslaget: Situationer då direktivets bestämmelser inte gäller (artikel 160a.4 a och b) Artikel 160a.4 i ändringsdirektivet ålägger medlemsstaterna att säker- ställa att direktivets bestämmelser om gränsöverskridande delningar inte tillämpas i vissa särskilda situationer. Artikeln överensstämmer med vad som enligt artikel 120.4 ska gälla vid gränsöverskridande fusioner (jfr avsnitt 4.2.2). Enligt artikel 160a.4 a får bestämmelserna inte tillämpas om bola- get är i likvidation och har börjat fördela tillgångarna till sina aktie- ägare. Enligt 24 kap. 4 § första stycket aktiebolagslagen – som gäller inhemska delningar – får delning ske även om det överlåtande bolaget har gått i likvidation men endast under förutsättning att skifte av bolagets tillgångar inte har påbörjats. För att direktivet ska genomföras i denna del bör den bestämmelsen gälla även i fråga om gränsöverskridande delningar. I regelverket om gränsöverskridande delningar bör alltså hänvisas till 24 kap. 4 §. Enligt artikel 160a.4 b får bestämmelserna om gränsöverskridande delningar inte heller tillämpas när bolaget är föremål för resolutions- verktyg, resolutionsbefogenheter och resolutionsmekanismer som framgår av avdelning IV i direktiv /59/EU. Den motsvarande artikeln rörande gränsöverskridande fusioner har sin motsvarighet direktiv och bör, enligt vad vi redovisat i avsnitt 4.2.2, inte föranleda några särskilda bestämmelser i aktiebolagslagen. Av mot- svarande skäl bör artikel 160a.4 b inte föranleda någon lagändring. Situationer när medlemsstaterna får besluta att direktivets bestämmelser inte ska gälla Som har framgått av avsnitt 4.2.2 ger artikel 120.5 i ändringsdirek- tivet medlemsstaterna möjlighet att inte tillämpa bestämmelserna om gränsöverskridande fusioner på bolag som är föremål för insol- vensförfaranden eller för ramverk för förebyggande rekonstruktion eller för andra likvidationsförfaranden. I artikel 160a.5 a finns en mot- svarande bestämmelse som avser gränsöverskridande delningar. Vi har i avsnitt 4.2.2 uttalat att det är mindre lämpligt att företag som är i konkurs eller är föremål för företagsrekonstruktion deltar i gränsöverskridande fusioner. Därför har vi föreslagit en bestämmelse om att bolag som är i konkurs eller under företagsrekonstruktion inte får delta i en gränsöverskridande fusion. Vi gör samma bedömning i fråga om gränsöverskridande delningar. En motsvarande bestäm- melse bör alltså tas in i regelverket för gränsöverskridande delningar. Som framgår av avsnitt 4.2.2 anser vi att det inte finns skäl att gene- rellt förhindra bolag som är i likvidation att ingå i en gränsöverskri- dande fusion men att det inte är lämpligt att bolag som är föremål för tvångslikvidation efter beslut enligt 25 kap. 11, 12 eller 17 § del- tar i ett sådant förfarande. Vi gör samma bedömning beträffande gränsöverskridande delningar. Ett bolag som är föremål för tvångs- likvidation av det angivna slaget bör alltså inte kunna bli föremål för en gränsöverskridande delning. Punkten c i artikel 160a.5 direktiv ger medlemsstaterna möjlighet att undanta också bolag som är föremål för krisförebygg- ande åtgärder enligt definitionen i artikel 2.1.10 i Krishanterings- direktivet. Som har framgått i avsnitt 4.2.2 är sådana krisförebyggande åtgärder i direktivet definierade som utövande av vissa befogenheter, såsom att direkt avlägsna brister eller hinder för återhämtning, att åtgärda eller avlägsna hinder för resolution, att tillämpa någon av åtgärderna för tidigt ingripande, att tillsätta en tillfällig förvaltare eller att utöva av nedskrivnings- eller konverteringsbefogenheter. I avsnitt 4.2.2 har vi bedömt att den möjligheten inte bör utnyttjas i fråga om gränsöverskridande fusioner. Det finns inte skäl att göra någon annan bedömning i fråga om gränsöverskridande delningar. 5.4Delningsplanen och dess innehåll (artikel 160d) Vårt förslag: Vid en gränsöverskridande delning ska styrelsen i det överlåtande bolaget upprätta och underteckna en delningsplan. Om ett övertagande bolag ska bildas i inom ramen för den gränsöverskridande delningen, ska delningsplanen utgöra stift- elseurkund. Ilagen preciseras vilka uppgifter som delningsplanen ska inne- hålla, däribland uppgifter om tidsplanen för delningen, stiftelse- urkund och bolagsordning för övertagande bolag som bildas genom delningen samt hur arbetstagarna ska delta i den process genom vilken formerna för arbetstagarnas medverkan i över- tagande bolag beslutas. Skälen för förslaget: Artikel 160d i ändringsdirektivet innehåller bestämmelser om upprättandet av en delningsplan. Bestämmelserna motsvarar huvudsakligen direktivets bestämmelser om upprättandet av en fusionsplan vid en gränsöverskridande fusion. (Jfr artikel 122.) Våra överväganden i fråga om fusionsplanen finns i avsnitt 4.3.3. Inför en gränsöverskridande fusion ska fusionsplanen upprättas av de fusionerande bolagens lednings- eller förvaltningsorgan, dvs. den ska upprättas av flera organ gemensamt. Vid en gränsöver- skridande delning finns det i förfarandets inledande skede endast ett bolag, det bolag som ska delas. Det får till följd att delningsplanen ska upprättas och undertecknas av förvaltnings- eller ledningsorganet i det bolaget, dvs. – för svenskt vidkommande – av styrelsen i det över- låtande bolaget. En bestämmelse med denna innebörd bör tas in i aktiebolagslagen. I direktivet anges vad delningsplanen närmare ska innehålla. Kra- ven motsvarar till viss del vad som krävs av en delningsplan vid en in- hemsk delning. Det talar för att de svenska bestämmelserna åt- minstone till viss del skulle kunna utformas som hänvisningar till vad som gäller för en delningsplan vid en inhemsk delning. Särskilt mot bakgrund av att det är fråga om ett gränsöverskridande förfarande framstår det dock som mest ändamålsenligt att utforma bestämmel- serna i förhållandevis nära anslutning till direktivets ordalydelse (jfr prop. 2007/08:15 s. 81). Bestämmelserna om delningsplanens inne- håll bör därför inte hänvisa tillbaka till motsvarande bestämmelser om inhemska delningar. Enligt punkten a i artikel 160d ska delningsplanen ange rättslig form, namn och säte för det bolag som delas samt den rättsliga form, det namn och det säte som föreslagits för det eller de nya bolag som uppstår genom den gränsöverskridande delningen. En motsvarande bestämmelse finns för gränsöverskridande fusio- ner i artikel 122.a och har genomförts i 23 kap. 38 § första stycket 1 aktiebolagslagen. Bestämmelsen för gränsöverskridande delningar bör utformas på liknande sätt, dvs. som ett krav på att delnings- planen innehåller uppgifter om form, företagsnamn och säte för det överlåtande bolaget och det eller de övertagande bolagen. Enligt punkten b ska delningsplanen ange utbytesförhållandet för värdepapper eller aktier som representerar bolagens kapital och, i tillämpliga fall, kontantersättningens belopp. Det handlar här om det vederlag som aktieägarna i det överlåtande bolaget ska få i form av aktier i övertagande bolag och utjämningsvederlag. Motsvarande bestämmelse för gränsöverskridande fusioner finns i artikel 122.b. Vi har i den delen föreslagit vissa ändringar i 23 kap. 38§ första stycket 2 aktiebolagslagen (se avsnitt 4.3.3). Det är natur- ligt att bestämmelsen för gränsöverskridande delningar utformas på samma sätt. Vi föreslår alltså en bestämmelse om att delningsplanen ska innehålla uppgift om utbytesförhållandet mellan aktier och före- kommande värdepapper i överlåtande respektive övertagande bolag samt eventuell kontant betalning. Enligt punkten c ska delningsplanen ange villkoren för tilldelning av värdepapper eller aktier som representerar kapitalet i de motta- gande bolagen eller i det bolag som delas. Motsvarande bestämmelse för gränsöverskridande fusioner finns i artikel 122.c som kommer till uttryck i 23 kap. 38 § första stycket 3 aktiebolagslagen. Enligt författningskommentaren till den bestäm- melsen kan det vara lämpligt att ange bl.a. tidpunkten för ut- lämnande av andelar, värdepapper eller eventuell kontant ersättning som ska utgå. Även de närmare formerna för sådant utlämnande kan behöva behandlas. En motsvarande bestämmelse bör tas in i regelverket för gräns- överskridande delningar, dvs. i delningsplanen ska anges de villkor som ska gälla för tilldelning av aktier och förekommande värde- papper i överlåtande eller övertagande bolag. Enligt punkten d ska delningsplanen ange den föreslagna vägled- ande tidsplanen för den gränsöverskridande delningen. Motsvarande krav saknas för gränsöverskridande fusioner men finns för gräns- överskridande ombildningar (se artikel 86d). I enlighet med vad direktivet kräver bör det i lagen tas in en bestämmelse om att delningsplanen ska innehålla en tidsplan för del- ningen. Tidsplanens innehåll och rättsverkan behandlas närmare i författningskommentaren. Enligt punkten e ska det i delningsplanen också lämnas uppgift om den gränsöverskridande delningens sannolika följder för syssel- sättningen. Motsvarande bestämmelse för gränsöverskridande fusio- ner finns i artikel 122.d och har genomförts i 23 kap. 38 § första stycket 4 aktiebolagslagen. Vi föreslår att det tas in en likadan bestäm- melse i regelverket för gränsöverskridande delningar. Enligt punkten f ska delningsplanen ange den dag från vilken inne- havet av värdepapper eller aktier som representerar bolagens kapital ger rätt till del i vinsten och eventuella särskilda villkor rörande denna rätt. En motsvarande bestämmelse för gränsöverskridande fusioner finns i artikel 122.e och har föranlett en svensk bestämmelse i 23 kap. 38 § första stycket 5 aktiebolagslagen. Även i denna del föreslår vi att det tas in en likadan bestämmelse i regelverket för gränsöverskridande delningar, dvs. i delningsplanen ska anges från vilken tidpunkt och på vilka villkor aktier eller före- kommande värdepapper medför rätt till utdelning i övertagande bolag. Enligt punkten g ska delningsplanen ange de datum från vilka transaktioner i det bolag som delas i bokföringshänseende ska anses som transaktioner i de mottagande bolagen. Detta överensstämmer med vad som, i fråga om gränsöverskridande fusioner, krävs enligt artikel 122.f och 23 kap. 38 § första stycket 6 aktiebolagslagen. En bestämmelse med samma innehåll bör tas in i det svenska regelverket för gränsöverskridande delningar. I punkten h föreskrivs att delningsplanen ska ange eventuella sär- skilda förmåner som beviljas ledamöter i förvaltnings-, lednings-, tillsyns- eller kontrollorganen i det bolag som delas. En motsvarande bestämmelse för gränsöverskridande fusioner finns i artikel 122.h. I avsnitt 4.3.3 har vi föreslagit att 23 kap. 38 § aktiebolagslagen an- passas till den bestämmelsen. Det är naturligt att det, såvitt gäller gränsöverskridande delningar införs en likadan bestämmelse, dvs. en bestämmelse att det i delnings- planen ska ange vilka arvoden eller andra förmåner som ska utgå till styrelseledamöter eller verkställande direktör i det övertagande bolaget. Enligt punkten i ska delningsplanen innehålla uppgift om de rättig- heter som de övertagande bolagen tilldelar aktieägare i det överlåtande bolaget med speciella rättigheter eller innehavare av andra värde- papper än aktier som representerar kapitalet i det överlåtande bolaget, eller de åtgärder som föreslås avseende detta. De rättigheter som det här är fråga om kan vara t.ex. konverterings- eller optionsrätter till nya aktier i bolaget eller vinstandelsrätter eller andra rättigheter som är knutna till skuldebrev. Vi föreslår att en bestämmelse av detta slag tas in i regelverket för gränsöverskridande delningar. Enligt punkten j ska i delningsplanen anges de övertagande bo- lagens stiftelseurkunder, i relevanta fall, och bolagsordningen om denna finns i ett särskilt instrument. Vid en partiell delning eller en delning genom separation ska även eventuella ändringar av stiftelse- urkunden för det överlåtande bolaget anges. Ett krav på angivande av stiftelseurkund för bolag som uppstår genom förfarandet finns också i regelverket för gränsöverskridande fusioner (se artikel 122.i). Med anledning av det har vi i avsnitt 4.3.3 föreslagit en ändring i 23 kap. 38 § aktiebolagslagen. Det är naturligt att det även i fråga om gränsöverskridande del- ningar införs en bestämmelse av detta slag. Bestämmelserna i 2 kap. 3 och 5 §§ aktiebolagslagen om upprättande av en stiftelseurkund vid bildande av aktiebolag aktualiseras visserligen inte när det i samband med en delning bildas ett nytt aktiebolag. Vid en inhemsk delning tjänar i stället, enligt 24 kap. 7 § andra stycket, delningsplanen som stiftelseurkund. Och den ordningen bör, enligt vår mening, kunna gälla även när det inom ramen för en gränsöverskridande delning bildas ett svenskt aktiebolag. I vilken utsträckning en särskild stif- telseurkund måste upprättas i samband med att det vid delningen av ett svenskt aktiebolag bildas ett nytt aktiebolag i utlandet råder emellertid inte den svenska lagstiftaren över. Det bör därför införas ett krav på att delningsplanen innehåller uppgift om den handling som tjänar som stiftelseurkund för övertagande bolag. En sådan be- stämmelse får till följd att det vid en delning som innebär bildandet av ett svenskt bolag ska lämnas upplysning om att delningsplanen utgör stiftelseurkund för detta bolag. Lagen bör också ställa krav på att delningsplanen redovisar bolags- ordningen för övertagande bolag samt, vid partiell delning och delning genom separation, eventuella ändringar i bolagsordningen för det överlåtande bolaget. Enligt punkten k ska delningsplanen i lämpliga fall innehålla infor- mation om de förfaranden genom vilka överenskommelser om arbetstagares inflytande över besluten om deras rätt till medverkan i de mottagande bolagen fastställs i enlighet med artikel 160l. En motsvarande bestämmelse för gränsöverskridande fusioner finns i artikel 122.j och kommer i svensk rätt till uttryck i 23 kap. 38 § andra stycket aktiebolagslagen. I den senare bestämmelsen sägs att information ska lämnas om hur arbetstagarna ska involveras i den beslutsprocess genom vilken formerna för arbetstagarnas medver- kan i det övertagande bolaget fastställs (se prop. 2007/08:15 s. 146). Detta får till följd att styrelsen måste ta ställning till om bestäm- melserna om medverkan över huvud taget aktualiseras, vilket regleras i lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Om det finns en rätt till medverkan när delningsplanen upprättas, ska alltså delningsplanen i förekommande fall innehålla uppgift om hur arbetstagarna förutsätts delta i beslutsprocessen kring fastställ- andet av formerna för medverkan. Vi föreslår att detta, på samma sätt som i motsvarande bestämmelser för gränsöverskridande fusioner, uttryckligen anges i den svenska lagtexten. Av punkten l framgår att delningsplanen ska innehålla en nog- grann beskrivning av tillgångar och skulder i det bolag som delas.