sou · H9B365 · 2021-08-11 00:00:00 — Om reger- ingen bedömer att de vill etablera en ny myndighet för verksamheten inom vill utredningen poängtera att en fram- tida utredning noggrant beaktar förutsättningarna för forskning, kom- petensförsörjning och större nyinvesteringar. Utredningen bedömer att regeringen behöver ha en tydligare stra- tegisk vision gällande som nationell forsknings- infrastruktur för att underlätta involverade myndigheters arbete med infrastrukturen, inklusive finansiärernas. I syfte att tydliggöra Lunds universitets nationella ansvar för labo- ratoriets verksamhet och lärosätets mandat att organisera verksam- heten ändamålsenligt utifrån det ramverk som förordningen anger föreslår utredningen vissa ändringar i lydelser i förordning (1994:946) om den nationella forskningsanläggningen i elektronacceleratorlabo- ratoriet () i . Även SciLifeLab:s organisationsform bör behållas med förtydligat ansvar Utredningen ser inte att finns behov av att ändra organisations- formen för SciLifeLab. Vidare bedömer utredningen att regeringens styrning av samverkansformen bör behållas men utvecklas för att tyd- liggöra Kungl. Tekniska högskolans samordningsansvar för SciLifeLab. Organisationen av verksamheten genom samverkan kan dock bli mer effektiv där lärosätena behöver ges mer stöd avseende vissa juridiska aspekter. Vissa ändringar i förordning (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning föreslås. Förslagen avser att förtydliga roll- och ansvarsfördelningen mellan regeringen och Kungl. Tek- niska högskolans styrelse för verksamheten som bedrivs inom ramen för SciLifeLab. Ett vidgat perspektiv även avseende näringslivets möjlighet att medverka Utredningen bedömer att deltagande av svenskt näringsliv i både uppbyggnad och användning av forskningsinfrastruktur är ett sätt att maximera samhällsnyttan av investeringen som gjorts av offent- liga medel. Ett ökat deltagande och tillgänglighet står inte i konflikt med vetenskaplig kvalitet. Samverkan mellan akademi och näringsliv för att använda en forskningsinfrastruktur effektivt kan vara, och är ofta, fördelaktigt för båda parter; allt beror på hur formerna för sam- verkan ser ut. De senaste årens utveckling av och uppgifter för ett ökat deltagande i forskningsinfrastrukturer har varit positiva och kan stärkas ytterligare. Utredningen föreslår bland annat mot den bakgrunden ändringar i förordning (2009:975) med instruk- tion för . Förslagen som utredningen lämnar avser skapa förutsättningarna för att ska kunna beakta ett vidgat perspektiv i myndighetens arbete med forskningsinfrastruk- Bland annat lämnas förslag gällande ledamöterna i för forskningens infrastrukturer. Utredningen föreslår även ändringar i lydelser i förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. Förslagen som utredningen lämnar avser tydlig- göra mandat att själv aktivt bidra till näringslivets medver- kan i uppbyggnad och användning av forskningsinfrastrukturer. I tillägg till detta föreslår även utredningen att ges i uppdrag, att i samverkan med lärosätena, ta fram en samlad plats där myndig- heterna på frivillig basis kan synliggöra relevant information om till- gängliga forskningsinfrastrukturer. Inom ramen för ett vidgat perspektiv anser utredningen att natura- bidrag till forskningsinfrastruktur har stora fördelar för svensk forskning och näringslivets deltagande i forskningsinfrastrukturer. Utredningens bedömning är att en tydlig övergripande strategisk inriktning för forskningsinfrastrukturer kan ge bättre förutsättningar att beakta naturabidrag. Samla digitala infrastrukturerna för forskning i en myndighet Utredningens bedömning är att det saknas en tydlig vision och stra- tegi för digitala infrastrukturer för forskning och deras roll i den digitala omställningen. Vidare anser utredningen att ingen enskild organisation har fått mandat för samordning av sektorn avseende digitala infrastrukturer. Det finns ett behov av bättre samordning av understödjande digi- tala infrastrukturer för forskning inom universitets- och högskole- sektorn. Bättre samordning av sektorn är en förutsättning för en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte som sträcker sig till hela den offentliga förvaltningen. Utredningen föreslår därför att digitala infrastrukturer som understödjer forsk- ning samlas i en gemensam organisation. Verksamheten bör lämp- ligast bedrivas i myndighetsform. De rättsliga förutsättningarna för myndighetens uppgifter bör redas ut inför att mer konkreta förslag om organisation tas fram. Myndigheten för digital infrastruktur för forskning kan bli en separat ny myndighet eller ingå i det som före- slås för hantering av forskningsinfrastruktur på – en samlad ny myndighet. Behovet av ökad samordning av de understödjande digitala infra- strukturerna motiveras av utredningens analys och bedömningar av- seende de enskilda och samlade verksamheterna: –Lärosätena behöver mer stabilitet i finansieringen av och stöd i sådant som bedrivs inom Svenska Nationell Datatjänst (SND) för att de ska kunna hantera utmaningarna som tillgängliggörande av forskningsdata innebär. –Registeruppdraget/kan behöva en mer anpassad styrning och organisation, än det som ryms inom , för att kunna ta hänsyn till det bredare perspektivet och behovet hos aktörer, som näringslivet, regioner, kommuner och statistikmyn- digheter. –Nationell arkivdatabas () faller väl inom ramen för Riks- arkivets myndighetsinstruktioner från regeringen, där är den myndighet med bäst kompetens och förutsättningar för att hjälpa tillgängliggörande av arkivdata från olika arkivinstanser. –Organisationen av Infrastructure for Com- puting (SNIC) behöver utvecklas så att verksamheten kan till- godose det ökade behovet hos ett brett spektrum av forskande myndigheter. Regeringen kan ha mer tydlig styrning av verksam- het inom SNIC för att underlätta uppföljning och ansvarsutkräv- ande av stora investeringar som detta innebär. –MONA-systemet har en naturlig hemvist vid Statistiska central- byrån (SCB), men har outnyttjad potential för forskningsända- mål. –SUNET:s verksamhet vid avviker från myndig- hetens instruktionsenliga huvuduppgift och bör utvecklas för att skapa tydlighet avseende ansvar, roller och mandat för verksam- heten, särskilt med avseende på transparensen inför anslutna orga- nisationer. En framtida myndighet för forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse Utredningen föreslår att regeringen prövar frågan att ge en ny myn- dighet huvudansvaret för finansiering av forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse. Myndighetens verksamhet bör präglas av ett nerifrån- och upp-perspektiv med sakkunniggranskning och fokus på vetenskaplig kvalitet. Utredningen anser att det krävs ett vidgat perspektiv vid prioritering och styrning av forskningsinfrastruktur, där det vidgade perspektivet rymmer såväl grundforskning som mer behovsmotiverad forskning. Inrättandet av en särskild myndighet för forskningsinfrastruktur skulle innebära en renodling av roller och ansvar till gagn för kvalitet och effektivitet inom det forskningspolitiska landskapet i vid mening. Med en sådan lösning skulle både och lärosätena, som har uppgifter avseende forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse, få ökade förutsättningar att fokusera på sina re- spektive instruktionsenliga huvuduppgifter. I samband med utformningen av myndighetens organisation bör regeringen även försäkra sig om att relevanta intressen beaktas och att en bred kompetens tillvaratas. Regeringen bör även överväga att ge denna myndighet vissa andra centrala uppgifter rörande forsk- ningsinfrastruktur. Sådana uppgifter för denna myndighet kan vara att utgöra en stabsmyndighet för regeringen och ett stöd för såväl regeringen som andra myndigheter i frågor rörande forskningsinfra- struktur. Stödet kan exempelvis ges i form av rådgivning samt att ta fram underlag och analyser inom myndighetens ansvarsområde. Dess- utom bör regeringen överväga att låta denna myndighet även ansvara för digitala infrastrukturer som understödjer forskning. Genom att föra det huvudsakliga ansvaret för finansiering av forskningsinfrastruktur till denna myndighet kan ansvar och upp- gifter fokuseras. Utredningen anser att detta skapar bättre möjlig- heter för myndigheterna att fokusera på respektive huvuduppgifter och kärnkompetens. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg De forskningsmässiga aspekterna bör vara utgångspunkten vid val av hur svenska forskare ska säkras tillgång till framtida forsknings- isbrytare. Det finns dock även andra intressen och intressenter av ett svenskt polarforskningsfartyg än de strikt forskningsmässiga. Dessa intressen bör beaktas, och även om möjligt, bidra till ett eventuellt nytt svenskt polarforskningsfartyg. De tre alternativen, hyra plats på andra länders isbrytare, hyra av isbrytare eller konstruktion av ny isbrytare med förmåga att operera i förhållanden som råder i Högarktis och runt har stora skillnader såväl vad avser finansiering och möjliga finansierings- modeller som vad gäller verksamhetsmässiga konsekvenser. Utredningen bedömer att hyra plats på andra länders isbrytare eller hyra av isbrytare skulle innebära negativa konsekvenser för svensk polarforskning och en ambitionssänkning jämfört med dagens läge. Vidare anser utredningen att en nykonstruktion kräver en avse- värd ambitionsökning avseende polarforskning och som polar- forskningsnation då finansieringsbehovet ökar. tyder det faktum att tillgänglig kapacitet inte utnyttjas fullt ut på att ytterligare satsningar på själva polarforskningen kan behövas för att detta nya fartyg ska kunna utnyttjas på ett effektivt sätt. Utredningen föreslår att finansieringsmodellerna i sig inte ska ut- göra det enda beslutsunderlaget för val av lösning för svenska forskares framtida tillgång till polarforskningsfartyg. Utredningen anser att samtliga effekter av de olika alternativen bör utgöra det relevanta beslutsunderlaget. Enligt utredningen bör den samhällsekonomiska effektiviteten för en polarforskningsisbrytares hela förväntade nyttjandeperiod eller livscykel vara utgångspunkten för val av finansieringsmodell och entreprenadmodell. När den samhällsekonomiska effektiviteten be- döms bör särskilt skillnader i finansieringskostnader, kapitalkost- nader, effektivitet och riskfördelning analyseras. Det finns enligt ut- redningen inte några skäl att välja en viss finansiering av en nykon- struktion utifrån ett statsfinansiellt perspektiv. Utredningen föreslår att regeringen överväger att betrakta ett nytt polarforskningsfartyg som en samhällsinvestering. Detta efter- som ett nytt polarforskningsfartyg sannolikt kommer att användas av forskare från flera olika lärosäten och länder, alltså inte enbart i den ansvariga myndighetens egen verksamhet. Som samhällsinveste- ring bör ett polarforskningsfartyg finansieras med anslag. Detta ute- sluter dock inte andra finansieringskällor genom till exempel bidrag och donationer i enlighet med investeringsplanen. Enligt utredningens bedömning kan ett utökat internationellt sam- arbete bidra till finansieringen av ett nytt svenskt polarforsknings- fartyg och därmed ett effektivt resursutnyttjande. Regeringen bör analysera frågan om hur samverkan mellan svenska myndigheter som har forskningsfartyg kan bidra till ökad effekti- vitet. Denna analys bör även inkludera . Givet en ambitionsnivå för svensk polarforskning på motsvar- ande dagens nivå bedömer utredningen att det alternativ som mot- svarar dagens överenskommelse avseende mellan och bör övervägas. 1.1Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:946) om den nationella forskningsanläggningen i elektronacceleratorlaboratoriet Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (1994:946) om den nationella forskningsanläggningen i elektronacceleratorlaboratoriet () i Lund1 dels att 6 § ska upphöra att gälla, dels att 1, 2 och 5 §§ ska ha följande lydelse. det ett nationellt synkrotronljus- Laboratoriet ska vara tillgäng- Laboratoriet ska vara tillgäng- ligt för forskare från universitet, ligt för forskare från universitet, högskolor och övriga forsknings- högskolor, näringsliv och övriga kare från andra länder ska kunna såväl som för forskare i andra bedriva forskning vid laboratoriet. 1Senaste lydelse av 6 § 2011:1567. 2Senaste lydelse 2011:1567. Vid laboratoriet bedrivs forsk- ning med synkrotronljus och energi- med högkvalitativt och intensivt kring framställning av synkrotron- Styrelsen består av en ordför- Styrelsen består av en ordför- ande och åtta andra ledamöter. ande och åtta andra ledamöter. Samtliga ledamöter utses av styr- Samtliga ledamöter utses av styr- elsen för i sam- råd med och Verket 3Senaste lydelse 2011:1567. 1.2Förslag om förordning om ändring i förordningen (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning Regeringen föreskriver att 3–5 §§ förordningen (2013:118) om Natio- nellt centrum för livsvetenskaplig forskning ska ha följande lydelse. av en styrelse. av en styrelse. leds verksamheten av en direktör leds verksamheten av en direktör som ska utses av styrelsen för som ska utses av styrelsen för bestämd tid, dock längst . sådant förordnande får förlängas en gång med högst . Styrelsen ska bestå av en ordförande och åtta övriga ledamöter. Bland de övriga ledamöterna ska det ingå en företrädare för , en för , en för insti- tutet, en för Kungl. Tekniska högskolan, tre för andra universitet och högskolor eller enskilda utbildningsanordnare samt en för närings- Samtliga ledamöter ska utses för näringslivet ska utses av reger- av styrelsen för Kungl. Övriga ledamöter ska utses högskolan efter samråd med av styrelsen för Kungl. högskolan efter samråd med Upp- sala universitet, uni- Ledamöterna ska utses för av högst . En ledamot får inte utses för mer än två mandatperioder i följd. 1Senaste lydelse 2020:733. 1.avgöra frågor om inriktningen av centrumets verksamhet, 2.besluta om fördelning av de resurser som ställs till förfogande för centrumets verksamhet, 3.verka för medelsanskaffning, 4 analysera centrumets resultat och effektivitet, och 5. utarbeta förslag till budget- 5. utarbeta förslag till budget- underlag och årsredovisning till underlag, redovisning och annat styrelsen för Kungl. relevant underlag som styrelsen för Tekniska högskolan begär. 1.3Förslag om förordning om ändring i förordningen (2009:975) med instruktion för Regeringen föreskriver att 2 och 14 §§ förordningen (2009:957) med instruktion för ska ha följande lydelse. 1.genomföra forskningspolitiska analyser och ge regeringen råd 2.initiera och stödja strategiska satsningar inom forskning och forskningsinfrastruktur, 3.planera tillgången till forsk- ningsinfrastruktur långsiktigt i samverkan med andra forsknings- finansiärer och forskningsutövare, 4.fördela medel till nationell forskningsinfrastruktur och inter- nationella åtaganden, 5.följa upp medlem- skap i svenska, europeiska och internationella organisationer och infrastrukturer när det gäller kost- nader i förhållande till deltagande, 6.i samverkan med universitet och högskolor medverka till att skapa goda forskningsmiljöer, främja utbildning på forskarnivå av hög kvalitet, stödja forskare i bör- jan av sin karriär och främja forsk- ares rörlighet, 3.främja tillgången till forsk- ningsinfrastruktur för att bemöta samhällsutmaningar, 4.planera tillgången till forsk- ningsinfrastruktur långsiktigt i samverkan med andra forsknings- finansiärer och forskningsutövare, 5.fördela medel till nationell forskningsinfrastruktur och inter- nationella åtaganden, 6.följa upp medlem- skap i svenska, europeiska och internationella organisationer och infrastrukturer när det gäller kost- nader i förhållande till deltagande, 7.i samverkan med universitet och högskolor medverka till att skapa goda forskningsmiljöer, främja utbildning på forskarnivå av hög kvalitet, stödja forskare i bör- jan av sin karriär och främja forsk- ares rörlighet, 1Senaste lydelse 2018:1881. 7.medverka i och främja det svenska deltagandet i Europeiska unionens verksamhet inom forsk- ning och svensk teknisk utveck- ling, 8.företräda i de EU- organisationer och internationella organisationer som Regeringskan- sliet () informerar rådet om, 9.ansvara övergripande för samordning av kommunikation om forskning och forsknings- resultat, 10.ansvara för kommunika- tion om forskning och forsknings- resultat inom sina områden, 11.utveckla samarbeten med de länder som har ingått avtal med inom forskningsom- rådet i de fall som Regeringskan- sliet () informerar rådet om, 12.integrera ett jämställdhets- perspektiv i myndighetens verk- samhet och främja jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel, 13.verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forskning som myndigheten finan- sierar, när det är tillämpligt, 14.ta initiativ till att etiska frågor uppmärksammas vid forsk- ning och förmedla information om forskningsetiska frågor, 15.stödja och ge råd till Sven- ska inom ramen för vetenskapliga arbete, 8.medverka i och främja det svenska deltagandet i Europeiska unionens verksamhet inom forsk- ning och svensk teknisk utveck- ling, 9.företräda i de EU- organisationer och internationella organisationer som Regeringskan- sliet () informerar rådet om, 10.ansvara övergripande för samordning av kommunikation om forskning och forsknings- resultat, 11.ansvara för kommunika- tion om forskning och forsknings- resultat inom sina områden, 12.utveckla samarbeten med de länder som har ingått avtal med inom forskningsom- rådet i de fall som Regeringskan- sliet () informerar rådet om, 13.integrera ett jämställdhets- perspektiv i myndighetens verk- samhet och främja jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel, 14.verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forskning som myndigheten finan- sierar, när det är tillämpligt, 15.ta initiativ till att etiska frågor uppmärksammas vid forsk- ning och förmedla information om forskningsetiska frågor, 16.stödja och ge råd till Sven- ska inom ramen för vetenskapliga arbete, Rådet för forskningens infra- strukturer ska bestå av en ord- förande och det antal andra ledamöter som bestämmer. ska utse ordföranden och övriga ledamöter. Flertalet av ledamöt- erna ska vara forskare. I rådet för forskningens infrastrukturer ska det ingå minst en ledamot från vårdsektorn och minst en från det privata näringslivet.33 16.initiera och stödja sats- ningar på konstnärlig forskning, 17.stödja och utveckla förut- sättningarna för kliniska studier i , 18.förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forsk- ningsändamål och bistå forskare med information om relevanta be- stämmelser om register, 19.ansvara för kommunika- tionssystemet (), och 20.bistå styrgruppen för av- talet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forsk- ning och utveckling av hälso- och sjukvården () med administrativt stöd. 17.initiera och stödja sats- ningar på konstnärlig forskning, 18.stödja och utveckla förut- sättningarna för kliniska studier i , 19.förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forsk- ningsändamål och bistå forskare med information om relevanta be- stämmelser om register, 20.ansvara för kommunika- tionssystemet (), och 21.bistå styrgruppen för av- talet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forsk- ning och utveckling av hälso- och sjukvården () med administrativt stöd. Rådet för forskningens infra- strukturer ska bestå av en ord- förande och det antal andra ledamöter som bestämmer. ska utse ordföranden och övriga ledamöter. Flertalet av ledamöt- erna ska vara forskare. 1.4Förslag om förordning om ändring i förordningen (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem Regeringen föreskriver att 2 § förordningen (2009:1101) med instruk- tion för Verket för innovationssystem att 2 § ska ha följande lydelse. 1.bidra till att stärka och utveckla universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och andra samhällsaktörer samt utveckla samarbetet mellan dessa i viktiga sektorer inom de svenska innovationssystemen, 2.stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forsk- ning och innovation, 3. främja svenska företags medverkan i uppbyggnad och an- medverkan i uppbyggnad och an- 4.ha en nationellt samordnande funktion för att stärka test- och demonstrationsverksamhet, 5.medverka i genomförandet av det regionala tillväxtarbetet i enlighet med förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete och bidra till att utveckla samspelet mellan det regionala tillväxt- arbetet och den nationella forsknings- och innovationspolitiken, och 6.sprida information om forskning, utveckling och innovation till utförare, användare och allmänhet. 1Senaste lydelse 2018:216. 2Uppdraget och dess genomförande med mera I detta betänkande redovisas i enlighet med direktiven (dir. 2020:52 samt dir. 2021:37) utredarens förslag om utveckling av organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur på nationell nivå. Utredaren ska också lämna förslag på hur ett system för natio- nell prioritering av forskningsinfrastrukturer kan utformas. Syftet är att upprätthålla en forskningsinfrastruktur av hög kvalitet som ska vara ett effektivt stöd för att möta samhällsutmaningarna, när FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030) ska genomföras och i förverkligandet av målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Utredaren ska bland annat även föreslå en eller flera finansierings- former för nationell forskningsinfrastruktur, en eller flera modeller för organisation och styrning av nationella forskningsinfrastruk- turer vid universitet och högskolor, ett samordnat system på natio- nell nivå för prioritering av infrastruktursatsningar, och en nationell organisation av e-infrastruktur för forskning. Ienlighet med direktiven (dir. 2021:37) ska utredaren även utvär- dera olika finansieringsmodeller för att ge svenska polarforskare till- gång till forskningsisbrytare med förmåga att utföra forskningsexpe- ditioner i förhållanden som råder i Högarktis och runt , och föreslå hur tillgång till en sådan forskningsisbrytare ska finansieras. ska den särskilde utredaren lämna ett be- tänkande som ska innehålla dessa förslag. Uppdraget och dess genomförande Utredningen inledde sitt arbete och har under arbetets gång haft nio sammanträden med sakkunniga och experter. Synpunkter har även inhämtats från , , Formas, Forte, , Rymdstyrelsen, Försvars- makten, , , , Polarforsknings- sekretariatet, universitet och högskolor, forskningsinfrastrukturer, privata forskningsfinansiärer, forskningsinstitut, vetenskapliga akade- mier och näringslivsföreträdare. Utredningen har dessutom haft en referensgrupp med representanter från för hälsa, arbetsliv och välfärd, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Kungl. , , , , gisk Forskning, , universitets- och hög- skoleförbund, Teknikföretagen, Universitetens referensgrupp för forskningsinfrastruktur, Verket för innovationssystem, Vetenskaps- rådet och Wallenbergstiftelserna. Utredningen har dessutom efter förfrågan tagit del av andra berörda aktörers synpunkter. För att underlätta beskrivningar och tydliggöra resonemang behand- las de olika frågeställningarna rörande organisation och finansiering delvis var för sig. I avsnitt 4 beskrivs företrädesvis rådande organisa- tion av forskningsinfrastruktur medan nuvarande finansiering be- skrivs i avsnitt 5. Avsnitt 6 beskriver organisationen av digital infra- struktur. Den samlade analysen förs företrädesvis i avsnitt 7 och i avsnitt 8 lämnar utredningen sina förslag. Betänkandet är indelat i tio avsnitt. Författningsförslag lämnas i avsnitt 1. I avsnitt 3 ges en allmän bakgrund och en beskrivning av utveck- lingen av styrningen av den statliga forskningsinfrastrukturen i . Avsnittet innehåller även ett resonemang om definitioner och avgräns- ningar.