sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — eleverna i nya årskurs 1 ska få undervisning i bör utformas och an- passas utifrån att lågstadiet utökas med en årskurs. Utgångspunkten är dock att kursplanerna väsentligen bör vara oförändrade i övriga årskurser (se avsnitt 5.2.6). Kursplanerna är emellertid uppbyggda utifrån utformningen av en nioårig grundskola och grundsärskola, en sexårig sameskola samt en tioårig specialskola. Det centrala innehållet i kursplanerna beskriver det ämnesinnehåll som eleven ska få möta i undervisningen, och dess olika delar kan ges olika mycket utrymme i undervisningen och kombineras på lika sätt utifrån ämnets syfte. Det centrala innehållet är preciserat för varje ämne för lågstadiet, mellanstadiet samt högstadiet. I och med att utredningens förslag i avsnitt 5.1 innebär att lågstadiet ska omfatta årskurs 1–4(5) och innefatta elever i skolstartsålder, så behöver det centrala innehållet kompletteras och anpassas på lämpligt sätt utifrån elevernas ålder och förutsättningar samt den utökade undervisnings- tiden. Det kan därför finnas skäl att se över om några övriga juster- ingar i kursplanerna behövs för lågstadiet. Utredningen bedömer dock, som tidigare nämnts, att kursplanerna för mellan- och högstadiet i allt väsentligt ska vara oförändrade för att undvika att ämnesinnehåll flyttas nedåt i årskurserna, vilket i sin tur kan medföra att elever som börjat förskoleklass eller någon årskurs läsåret innan reformens genomförande kan missa centralt ämnesinnehåll. Detta bör göras för att säkerställa en utbildning av god kvalitet för samtliga berörda elever. 5.2.5Kunskapskrav för godtagbara kunskaper i svenska, svenska som andraspråk och matematik för blivande årskurs 2(3) Förslag: Det ska finnas kunskapskrav för godtagbara kunskaper i svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 2 i och sameskolan, respektive årskurs 3 i specialskolan. ska ges i uppdrag att ta fram förslag till nya kun- skapskrav. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Skälen för utredningens förslag finns kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 i som även ska användas i sameskolan och specialskolan (jfr 3 § förord- ningen [SKOLFS 2010:251] om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall och 3 § förordningen [SKOLFS 2010:250] om läroplan för specialskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall). Kunskapskravet anger den lägsta god- tagbara kunskapsnivån för en elev vid slutet av årskursen (9 kap. 2§ skolförordningen). Kunskapskravet i läsförståelse infördes höst- terminen 2016 i samband med att det blev obligatoriskt att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i läs- och skrivutveckling samt mate- matik. I promemorian En bättre skolstart för alla: bedömning och betyg för progression i lärandet (U2014/4873/S) anges att intentionen med införandet av ett kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 var att tydligt markera frågans prioritet genom att etablera en norm för hur långt läs- och skrivförmågan ska ha nått i årskurs 1. Kunskapskravet för årskurs 1 beskrivs som en rent pragmatisk färdighetsmätning för att kontrollera att läs- och skrivprocessen kommit igång (s. 73). Regeringens skäl för såväl det nya kunskapskravet som det obli- gatoriska bedömningsstödet var bl.a. att nationellt fastställda kun- skapskrav och bedömningsstöd bidrar till likvärdighet och att en god läs- och skrivförmåga är avgörande för hur väl eleverna lyckas nå kunskapskraven i alla ämnen (U2015/03529/S, prop. 2014/15:137 s. 7 och 10). Härefter har garantin för tidiga stödinsatser införts i skollagen. Den tar sin utgångspunkt i resultatet av de bedömningar som görs med de nationella bedömningsstöden (se prop. 2017/18:195 s. 39). I samma reform infördes också bestämmelser om en obliga- torisk kartläggning av elevernas språkliga medvetenhet och matema- tiska tänkande i förskoleklassen. I ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik finns det kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3 i grund- skolan och sameskolan. Detsamma gäller årskurs 4 i specialskolan. Eftersom det i årskurs 1 saknas kunskapskrav i matematik och svenska eller svenska som andraspråk, förutom i läsförståelse, har ansvarig lärare att göra en bedömning från de kunskapskrav som gäller för den senare årskursen. Det har i samband med beredningen av garan- tin för tidiga stödinsatser uttryckts åsikter om att avsaknaden av kunskapskrav i dessa ämnen i årskurs 1 riskerar att leda till ett god- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 tyckligt och olikvärdigt system (prop. 2017/18:195 s. 39). Regeringen ansåg dock att ett välutformat nationellt framtaget material kan vara ett komplement när det saknas kunskapskrav. Utredningens utgångspunkt är att eleverna ska säkerställas en likvärdig utbildning inom ramen för en tioårig grundskola, en elva- årig specialskola och en sjuårig sameskola. Utredningens uppfattning är vidare att nationellt fastställda kunskapskrav ökar likvärdigheten inom skolformen. Utredningen kan konstatera att det finns en viss obalans i garantin för tidiga stödinsatser när det nationella kartlägg- ningsmaterialet i nuvarande förskoleklassen och det obligatoriska bedömningsstödet i nuvarande årskurs 1 inte åtföljs av motsvarande kunskapskrav. Mot bakgrund av att utredningen i avsnitt 5.2.2 och 5.2.3föreslår att ämnesundervisningen i nya årskurs 1 ska ha fokus på ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik finns därför skäl som talar för att nuvarande kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 bör utvidgas till svenska och svenska som andraspråk, samt även kompletteras med ett kunskapskrav i matematik. Vid en be- dömning av lämpligheten i en sådan ändring bör det utifrån ett elev- perspektiv beaktas om ytterligare kunskapskrav kan medföra oönskade konsekvenser för de berörda eleverna. Det kan t.ex. riskera att fel- aktigt uppfattas som höjda prestationskrav bland elever, vårdnads- havare eller personal. En annan viktig faktor som måste ingå i bedömningen är just möjligheten att tidigt upptäcka behov av stöd hos eleverna för att kunna bidra till att ge alla elever, oavsett bakgrund, likvärdiga för- utsättningar. Vid bedömningen måste också vägas in att kunskaps- krav redan finns i nuvarande årskurs 1, om än i mindre omfattning. Utredningen bedömer att skyldigheten att ge eleverna en utbildning av hög kvalitet under likvärdiga förutsättningar är en mycket tungt vägande faktor. Det framgår av forskning att, utöver läsförståelse, är kunskaper i ämnena svenska eller svenska som andraspråk samt i matematik av stor vikt för alla elever. Med nuvarande kunskapskrav får elever som har svårigheter i dessa ämnen utöver läsförståelse annorlunda förutsättningar när det gäller tidiga insatser. Det är angeläget att elevers progression gällande såväl läs- och skrivinlärning som grundläggande matematiska förmågor systema- tiskt följs upp under lågstadiet. Detta kan ske genom användandet av obligatoriska bedömningsstöd som tydligt korresponderar med fastställda kunskapskrav i ämnena svenska eller svenska som andra- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 språk och matematik. Utredningen föreslår mot bakgrund av detta att det ska utarbetas kunskapskrav för nya årskurs 2 gällande grund- läggande matematiskt tänkande inklusive taluppfattning, samt att det nuvarande kunskapskravet i läsförståelse utvidgas till att även innefatta grundläggande skrivförmåga. Detta bör göras i samband med revideringen av kursplanerna gällande svenska, svenska som andra- språk och matematik. Utredningen bedömer att ett utvidgat kunskaps- krav i svenska och svenska som andraspråk och ett nytt kunskaps- krav i matematik på ett tydligare sätt utgör ett stöd för att främja alla elevers möjligheter att utveckla en god läs- och skrivförmåga samt taluppfattning. Införandet av ett kunskapskrav i matematik markerar på ett tydligare sätt vikten av elevers utvecklande av tidiga matema- tiska färdigheter. När det gäller specialskolan finns nuvarande kunskapskrav i läs- förståelse i årskurs 1, medan övriga kunskapskrav finns i årskurs 4, 7 och 10. Motivet till att kunskapskraven, bortsett från i årskurs 1, ligger en årskurs senare i specialskolan än i och same- skolan är att skolformens målgrupp behöver för sin språk- utveckling. Det kan t.ex. handla om att elever behöver upptäcka teckenspråkets relation till talspråk och skriftspråk, munrörelser och bokstäver för att komma vidare i sin skriftspråkliga utveckling. Utred- ningen anser mot den bakgrunden att det föreslagna kunskapskravet bör läggas i nya årskurs 3 i specialskolan, i stället för att läggas i nya årskurs 2 som föreslås för och sameskolan. Därmed kommer kunskapskraven i specialskolan att följa den struktur som finns i och sameskolan. Det finns fördelar om de obliga- toriska skolformernas struktur överensstämmer, både utifrån ett lik- värdighetsperspektiv och ett organisatoriskt perspektiv. Det utvidgade kunskapskravet i svenska och svenska som andra- språk samt kunskapskravet i matematik bör konstrueras i enlighet med de obligatoriska bedömningsstöden i läs- och skrivutveckling respektive taluppfattning som enligt utredningens förslag ska genom- föras i nya årskurs 2(3) (se avsnitt 5.2.8), samt i förhållande till kun- skapskraven för nya årskurs 4(5) samt de nationella proven som ska genomföras i årskurs 4(5) (se avsnitt 5.2.9). Mot bakgrund av ovan- stående bör få i uppdrag att ta fram kunskapskrav i svenska, svenska som andraspråk och matematik i nya årkurs 2 i och sameskolan samt årkurs 3 i specialskolan. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 När det gäller grundsärskolan finns inte kunskapskrav för god- tagbara kunskaper i läsförståelse i slutet av årskurs 1. I betänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11) föreslås att den befintliga garan- tin för tidiga stödinsatser ska utsträckas till att omfatta även elever som läser ämnena svenska eller svenska som andraspråk och mate- matik enligt grundsärskolans kursplaner (se vidare avsnitt 5.2.10). I betänkandet redovisar utredningen överväganden gällande om det bör införas ett kunskapskrav i årskurs 1 i grundsärskolan och gör bedömningen att det varken är lämpligt eller önskvärt att införa motsvarande kunskapskrav i grundsärskolan i samband med att en garanti för tidiga stödinsatser införs (s. 643). 5.2.6Kunskapskrav i nya årskurs 4(5), 7(8) och 10(11) Förslag: De kunskapskrav för godtagbara kunskaper som finns i årskurs 3, ska flyttas till årskurs 4 i . De kun- skapskrav som finns i årskurs 6, ska flyttas till årskurs 7 och de kunskapskrav som finns i årskurs 9 ska flyttas till årskurs 10. I specialskolan ska det finnas kunskapskrav i årskurs 5, 8 och 11 och i sameskolan ska det finnas kunskapskrav i årskurs 4 och 7. När det gäller grundsärskolan bör kunskapskrav finnas i års- kurs 4, 7 och 10. Skälen för utredningens förslag Enligt gällande bestämmelser finns bland annat kunskapskrav för matematik, svenska eller svenska som andraspråk samt gemensamt för samhällsorienterade ämnen och för naturorienterande ämnen i årskurs 3 i (9 kap. 2 § skolförordningen). Utredningen föreslår att dessa kunskapskrav flyttas till de nya årskurserna som motsvarar dagens årskurser. Det innebär att nu gällande kunskapskrav i årskurs 3, 6 och 9, i stället kommer att gälla nya årskurs 4, 7 och 10. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 När det gäller sameskolan används, förutom i samiska, de kun- skapskrav som gäller för . Förslaget innebär att kunskaps- kraven kommer att gälla nya årskurs 4 och 7 i sameskolan. När det gäller specialskolan används, i de ämnen som inte är specifika för specialskolan, de kunskapskrav som gäller för grund- skolan. Kunskapskraven i nuvarande årskurs 3, 6 och 9 i avser nuvarande årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan. Utredningens förslag innebär att kunskapskraven i stället kommer att avse nya årskurs 5, 8 och 11 i specialskolan. får meddela föreskrifter om kunskapskrav i grund- särskolans ämnen och ämnesområden (2 § SKOLFS 2010:255). För elever som läser ämnen i grundsärskolan finns kunskapskrav för godtagbara kunskaper i slutet av årskurs 3, 6 och 9. För elever som läser ämnesområden i grundsärskolan finns däremot enbart kunskaps- krav för årskurs 9, som anpassas utifrån elevens förutsättningar. Ut- redningens förslag innebär att kunskapskraven i stället bör finnas i nya årskurs 4, 7 och 10 för de elever som läser ämnen i grundsär- skolan, samt i årskurs 10 för de elever som läser ämnesområden. 5.2.7Obligatorisk kartläggning av språklig medvetenhet och matematiskt tänkande i nya årskurs 1 Förslag: Den obligatoriska kartläggning av språklig medvetenhet och matematiskt tänkande som genomförs i nuvarande förskole- klass ska genomföras i nya årskurs 1 i , specialskolan och sameskolan. bör få i uppdrag att revidera det obligatoriska kart- läggningsmaterialet utifrån de ändringar som görs i läroplanen och de nya kunskapskrav som föreslås gälla i nya årskurs 2(3). Skälen för utredningens förslag Enligt gällande regelverk ska nationella kartläggningsmaterial användas i förskoleklassen för att kartlägga elevernas språkliga medvetenhet och matematiska tänkande (8 kap. 1 § skolförordningen). Bestämmel- sen tillkom i samband med att garantin för tidiga stödinsatser inför- des. Som motiv anfördes att det nationellt framtagna kartläggnings- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 materialet skulle öka likvärdigheten i kvaliteten på de stödinsatser som sätts in och skapa ett gemensamt språk kring bedömning, pro- gression och kunskapskrav vilket leder till högre kvalitet i bedöm- ningarna (prop. 2017/18:195 s. 42). Vidare angavs att kartläggnings- materialen dels skulle ta hänsyn till förskoleklassens funktion och syfte, dels utgöra ett relevant stöd för ansvarig förskollärare eller lärare i arbetet med att identifiera elever i behov av stödinsatser i förhållande till kunskapskraven i lågstadiet. Utredningen bedömer att de skäl som angavs vid införandet av de obligatoriska kartläggningsmaterialen i förskoleklassen fortfarande gäller. Den obligatoriska kartläggningen bör därmed göras i nya års- kurs 1 i , specialskolan och sameskolan. Det obligatoriska kartläggningsmaterialet har utformats utifrån den läroplan och de kunskapskrav som gäller för , special- skolan och sameskolan . Eftersom utredningen dels föreslår att ska lämna förslag till ändringar i läroplanerna (se av- snitt 5.2.4), dels föreslår att nuvarande kunskapskrav i årskurs 1 ska utökas till svenska eller svenska som andraspråk och matematik i nya årskurs 2 (se avsnitt 5.2.5), bör det nationella kartläggningsmaterialet som en konsekvens av detta anpassas till en förändrad läroplan och nya kunskapskrav. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att revidera det obligatoriska kartläggningsmaterialet utifrån de ändringar som görs i läroplanen och de nya kunskapskrav som föreslås i denna utredning. När det gäller grundsärskolan så har Utredningen om elevers möj- ligheter att nå kunskapskraven i sitt betänkande (SOU 2021:11), som tidigare nämnts, föreslagit en garanti för tidiga stödinsatser för ele- ver som läser ämnena svenska eller svenska som andraspråk och mate- matik i grundsärskolan (se även avsnitt 5.2.10). I betänkandet anges att om en tioårig grundsärskola införs anser utredningen att de kart- läggningsmaterial som är obligatoriska att använda i förskoleklassen ska bli frivilliga att använda i årskurs 1 i grundsärskolan (SOU 2021:11, s. 646). Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 5.2.8Obligatoriska bedömningsstöd för att bedöma läs- och skrivutveckling respektive taluppfattning i nya årskurs 2(3) Förslag: De obligatoriska bedömningsstöd som används i nuvar- ande årskurs 1 för att bedöma läs- och skrivutveckling respektive taluppfattning ska i stället användas i nya årskurs 2 i och sameskolan samt i nya årskurs 3 i specialskolan. De obligatoriska bedömningsstöd som finns i nuvarande års- kurs 1 i grundsärskolan ska i stället användas i nya årskurs 2. Skälen för utredningens förslag Enligt gällande bestämmelser ska nationella bedömningsstöd an- vändas i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 1 (9 kap. 22 b § skolförordningen). Dessa bedömningsstöd är obligatoriska och ska stödja lärarnas bedömning av elevernas kun- skaper. Detsamma gäller för specialskolan och sameskolan (11 kap. 12 b § och 12 kap. 12 b § skolförordningen).3 När det gäller grund- särskolan anges att en huvudman är skyldig att använda sig av be- dömningsstöd i ämnena svenska, svenska som andraspråk och mate- matik (10 kap. 11 § skolförordningen). Eftersom utredningen i avsnitt 5.1 föreslår att förskoleklassen ska upphöra och bli en ny årskurs 1, måste utredningen överväga om det obligatoriska bedömningsstödet i stället ska gälla nya årskurs 2 i , specialskolan och sameskolan. Utredningen har i avsnitt 5.2.7. föreslagit att den obligatoriska kartläggningen som görs i förskoleklassen i stället ska göras i nya årskurs 1. Utredningen har vidare bedömt att skälen för införan- det för garantin för tidiga stödinsatser fortfarande gäller. Det finns därför, enligt utredningen, inte skäl att göra annan justering än att flytta det obligatoriska bedömningsstödet till nästa årskurs när det gäller och sameskolan. Detta innebär att det obligato- riska bedömningsstödet föreslås användas i nya årskurs 2 i dessa skolformer. 3Sameskolstyrelsen har under utredningens arbete framfört synpunkten att det bör finnas ett nationellt bedömningsstöd i ämnet samiska. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 När det gäller specialskolan bedömer utredningen att de obliga- toriska bedömningsstöden i stället bör användas i nya årskurs 3. I avsnitt 5.2.5 föreslås kunskapskrav för godtagbara kunskaper i svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i specialskolan. Då de obligatoriska bedömningsstöden avser att pröva elevens kunskaper mot dessa kunskapskrav anser utredningen att de bör användas i samma årskurs. Kunskapskrav och bedömningsstöd bör tas fram i samklang och att ha kunskapskraven och de obligato- riska bedömningsstöden i samma årskurs ger viktigt stöd för lärarens bedömning, vilket optimerar möjligheten att fånga upp elever i behov av stöd. När det gäller grundsärskolan finns bedömningsstöd i svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 1 i grundsär- skolan som är obligatoriska att använda, i likhet med i de övriga skol- formerna. Utredningen anser att även dessa bedömningsstöd ska finnas i nya årskurs 2. I betänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbild- ning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11), som tidigare nämnts, föreslås att den befintliga garantin för tidiga stödinsatser ska utsträckas till att omfatta även elever som läser ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner (se även avsnitt 5.2.10). I betänkandet görs dock bedömningen att de obligatoriska bedömningsstöden i årskurs 1 i grundsärskolan bör ses över innan en garanti för tidiga stödinsatser införs (s. 645). 5.2.9Nationella prov i årskurs 4(5), 7(8) och 10(11) Förslag: De nationella prov som ska användas i årskurs 3, 6 och 9 ska i stället genomföras i nya årskurs 4, 7 och 10 i grund- skolan. I specialskolan ska nationella prov användas i årskurs 5, 8 och 11 och i sameskolan i årskurs 4 och 7. De nationella proven ska i övrigt vara oförändrade. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Skälen för utredningens förslag Enligt gällande bestämmelser ska nationella prov användas i grund- skolan i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i års- kurs 3, 6 och 9, i engelska i årskurs 6 och 9 samt i geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap i årskurs 9 och biologi, fysik eller kemi i årskurs 9. Syftet med proven är att stödja betygssätt- ningen, förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av uppnådda kunskapskrav (9 kap. 20 och 21 §§ skolförordningen). I specialskolan ska nationella prov användas i motsvarande ämnen, men i årskurs 4, 7 och 10 (11 kap. 11 § skolförordningen). I same- skolan ska nationella prov användas i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3 och 6 och i engelska i årskurs 6 (12 kap 11 § skolförordningen).4 Utredningen föreslår i avsnitt 5.1 att förskoleklassen upphör som skolform och att lågstadiet i , specialskolan och same- skolan utökas med en ny årskurs 1. Det innebär att dagens årskurs 3 blir årskurs 4, dagens årskurs 4 blir årskurs 5 osv. i en tioårig grund- skola. Utredningen har vidare föreslagit att nu gällande kunskaps- krav flyttas till de nya årskurserna som motsvarar dagens årskurser (se avsnitt 5.2.6). De nationella proven utgör ett stöd för lärarnas bedömning av hur långt eleverna har kommit i sitt lärande i förhål- lande till uppsatta kunskapskrav. Proven är obligatoriska att använda och försedda med centralt givna bedömningsanvisningar och tjänar som verktyg för att stödja en likvärdig bedömning och betygssätt- ning över hela landet. För att syftet med de nationella proven ska uppnås krävs således att de korresponderar med de uppsatta kun- skapskraven. Utredningen föreslår därför att de nationella proven, i likhet med kunskapskraven, flyttas till de nya årskurserna som motsvarar dagens årskurser. Det innebär att de nationella prov som ska genom- föras i årskurs 3, 6 och 9, i stället kommer att genom- föras i nya årskurs 4, 7 och 10. När det gäller specialskolan kommer de nationella proven i stället att genomföras i årskurs 5, 8 och 11 och i sameskolan i årskurs 4 och 7. finns det inga nationella prov i grundsärskolan. 4Sameskolstyrelsen har under utredningens arbete framfört synpunkten att det bör finnas nationella prov i ämnet samiska i nya årskurs 4, 7 och 10. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 5.2.10Garantin för tidiga stödinsatser Förslag: Den särskilda bedömning som ska göras av elevens kun- skapsutveckling inom garantin för tidiga stödinsatser ska göras i lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Den upp- följning som ska göras av stöd som getts i form av extra anpass- ningar i svenska eller svenska som andraspråk och matematik ska göras i slutet av lågstadiet. Skälen för utredningens förslag Inom garantin för tidiga stödinsatser finns enligt 3 kap. 4 § skollagen en skyldighet att göra en särskild bedömning av en elevs kunskaps- utveckling, om det utifrån användningen av ett nationellt kartlägg- ningsmaterial, nationellt bedömningsstöd eller nationellt prov finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås i svenska, svenska som andra språk eller matematik i årskurs 1 eller 3 (årskurs 1 eller 4 i specialskolan).5 I förskoleklassen handlar garantin om användandet av ett nationellt kartläggnings- material. Utredningen föreslår att det nationella kartläggningsmaterialet ska vara obligatoriskt i nya årskurs 1 i , specialskolan och sameskolan (se avsnitt 5.2.7). Vidare föreslår utredningen att natio- nellt bedömningsstöd ska vara obligatoriskt i årskurs 2 och kunskaps- krav ska finnas i årskurs 2 och årskurs 4 i och same- skolan, respektive i årskurs 3 och 5 i specialskolan (se avsnitt 5.2.8). Som konsekvens av dessa förslag bör bedömningen av elevens kun- skapsutveckling inom garantin för tidiga insatser göras i lågstadiets nya årskurser och utifrån de kunskapskrav som utredningen föreslår ska finnas årskurs 2(3) och 4(5). Detta innebär att bedömningen således ska göras i nya årskurs 1 i och sameskolan om det utifrån användningen av det nationella kartläggningsmaterialet, eller i årskurs 2 respektive 4 uti- från användningen av ett nationellt bedömningsstöd eller nationellt prov, finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de kun- skapskrav för årskurs 2 eller 4 som ska uppnås. När det gäller special-