sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — Studiemedel beviljas för högst åt gången (se 3 kap. 37 § studiestödsförordningen [2000:655]). Det är dock enligt uppgift från CSN inte ovanligt att uppgift om förväntad studietid lämnas i samband med ansökan om studiemedel. CSN kan därför t.ex. ha information om att en person har för avsikt att studera i ett annat land eller på en annan ort , trots att beslutet att bevilja studiemedel kan avse högst . Om CSN har uppgift om förväntad studietid är det också en viktig uppgift för när det gäller att fastställa var en person ska vara folkbokförd. Även för personer som har s.k. dubbel bosättning både inom och utom landet kan uppgift om studier vara av betydelse för Skattever- ket. Den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom och utom landet ska nämligen avregistreras från folkbok- föring som utflyttad om han eller hon med hänsyn till samtliga om- ständigheter får anses ha sin egentliga hemvist utom landet (20 § första stycket folkbokföringslagen). Uppgift om studier kan därvid utgöra en viktig omständighet för att bedöma om personen har sin egentliga hemvist i eller i utlandet. får underrättelser om felaktig folkbokföring beträffande personer som i samband med studier flyttat utomlands , och sedan stannat kvar och etablerat sig utomlands. Här kan ytterligare information från CSN vara avgörande för att Skatte- verket ska ha tillräckligt med underlag för att kunna fatta beslut om avregistrering från folkbokföringen. ska på begäran lämna uppgifter till Uppgifterna från CSN kan utgöra viktiga underlag för att kunna avgöra om felaktiga personuppgifter är registrerade i folkbokförings- databasen eller inte och för att kunna bestämma vilken åtgärd som bör vidtas vid beslut om bosättning. Inte minst gäller detta för att minska felet med s.k. övertäckning, alltså att personer kvarstår som folkbok- förda i trots att de flyttat från landet. Uppgifterna inhämtas nu manuellt efter sekretessprövning eller med stöd av generalklausulen, vilket är arbetskrävande och tidsödande. En snabb och effektiv infor- mationsinhämtning på medium för automatiserad behandling innebär säkrare och bättre underlag för beslut. Vi menar därför att bör ges möjlighet att få de aktuella uppgifterna elektroniskt. Vid behandling av personuppgifter i CSN:s studiestödsverksamhet tillämpas studiestödsdatalagen (2009:287). Kompletterande bestämmel- ser finns i studiestödsdataförordningen (2009:321). Av 4 § studiestöds- datalagen framgår att personuppgifter får behandlas i den utsträckning skyldighet för CSN att lämna ut uppgifter följer av lag eller förordning. Direktåtkomst och annat elektroniskt utlämnande av personuppgif- ter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet är tillåtet bara i den utsträckning som anges i lag eller förordning (10 § studiestöds- datalagen). Sådana bestämmelser finns i studiestödsdataförord- ningen. I 15 § studiestödsdataförordningen finns en omfattande upp- räkning i vilka fall CSN får lämna ut uppgifter elektroniskt på annat sätt än genom direktåtkomst. Av bestämmelsen följer att CSN bl.a. till kan lämna ut sådana uppgifter som krävs för att fullgöra skyldigheten att lämna kontrolluppgifter eller uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer enligt skatteförfarande- lagen (2011:1244) och uppgifter som krävs för att fullgöra skyldighe- ten att underrätta enligt folkbokföringslagen på medium för automatiserad behandling. Även uppgifter om namn, adress, den studerandes länskod, kommunkod, läroanstaltens kod, studievägskod, årskurs, läroanstaltens namn, utbildningens namn och läroanstaltens länskod som en myndighet begär kan lämnas ut på sådant sätt. Studiestödsdataförordningen innehåller inte några bestämmelser om uppgiftsskyldighet. En bestämmelse om att CSN på begäran är skyldig att till lämna uppgift om adress och andra kontakt- uppgifter (jfr avsnitt 8.4.5) samt uppgifter om beviljade studiestöd, den tidsperiod beviljade studiestöd avser och utbildningsanordnare ska i stället införas genom en ny paragraf, 14 §, i folkbokföringsförord- ningen. Bestämmelsen i 15 § studiestödsdataförordningen om att CSN får lämna vissa uppgifter till på medium för automati- serad behandling bör justeras för att också omfatta det nu angivna uppgiftslämnandet. Detta innebär visserligen en viss dubbelreglering i förhållande till den allmänna bestämmelsen om elektroniskt utläm- nande som finns i paragrafen. Utredningens förslag: På begäran av ska Arbetsför- medlingen lämna ut uppgift om 1.personen är eller har varit arbetssökande och i så fall när och hur Arbetsförmedling haft kontakt med personen, och 2.sysselsättning genom Arbetsförmedlingen. Uppgifterna ska endast lämnas ut i den utsträckning det behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av upp- gifter i folkbokföringsdatabasen. ställer ofta frågor till Arbetsförmedlingen i samband med utredningar om bosättning. skickar i dags- läget frågan via e-post, och handläggaren får svar genom att en handläg- gare på Arbetsförmedlingen i ett e-postsvar klistrar in en skärmdump från ett internt system som anger ett antal uppgifter om den arbets- sökande (t.ex. adress och kontaktuppgifter, kontor och handläggare, senaste kontakten, nästa kontakt m.m.). För att tolka uppgifterna i svaret krävs att mottagaren har viss förkunskap. Uppgifterna lämnas efter sedvanlig sekretessprövning eller med stöd av generalklausulen. Sekretess gäller hos Arbetsförmedlingen för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekre- tessen gäller inte beslut i ärende (28 kap. 11 § OSL). Sekretess gäller också i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada (28 kap. 12 § OSL). Det råder alltså en presumtion för sekretess. Vilka uppgifter har behov av att få tillgång till från Arbetsförmedlingen? När det gäller frågan om vilka konkreta uppgifter som behöver, utöver adress- och kontaktuppgifter, har bl.a. följande behov och syften framförts till utredningen. Uppgift om personen är eller har varit arbetssökande och kontakter med personen avregistrerar personer från folkbokföringen som utflyt- tade efter en samlad bedömning, och beviskravet är att det ska vara antagligt att personen ska vistas utomlands , alternativt har sin egentliga hemvist i utlandet för att avregistrering ska ske. kan det i en bosättningsutredning komma fram en uppgift om att personen kan befinna sig i utlandet, men uppgiften är gammal eller osäker. I sådana fall behöver handläggaren ofta kontrollera att personen inte är verksam i , bl.a. genom att kontrollera att per- sonen inte aktivt söker arbete i . Då kan skicka en fråga till Arbetsförmedlingen för att ta reda på om personen är aktivt arbetssökande i samt när och på vilket sätt kontakt med den arbetssökande personen har skett. För en bosättningsutredning är detta intressant information som kan vägas in i bedömningen av per- sonens bosättning eller i övrigt leda utredningen framåt. Även att en person har varit arbetssökande kan vara värdefull information för . En person som har varit arbetssökande kan t.ex. ha haft ett fysiskt möte på ett kontor. Denna information kan vara värdefull även om personen är arbetssökande. Om får till svar att en person har kontakt med måste svaret tolkas av handläggaren eftersom detta kan betyda olika saker för utredningen. Om kontakten har skett via telefon eller mejl behöver det inte betyda att personen befinner sig i , till skillnad från om personen varit och besökt ett servicekontor. Det är därför viktigt att får uppgift inte bara om att personen haft kontakt med Arbetsförmedlingen, utan också när och på vilket sätt kontakten skett. Det är av värde för att veta om en person har fått någon form av sysselsättning via Arbetsförmedlingen som innebär att perso- nen befinner sig i . Att personen har sysselsättning betyder i detta sammanhang inte att personen fått arbete och därmed lön, utan kan innebära en utbildningsinsats eller annat. Om personen har syssel- sättning via Arbetsförmedlingen kan det konstateras att personen befinner sig i landet och sysselsättningslokalen kan fungera som kon- taktväg till personen. Arbetsförmedlingen ska på begäran lämna uppgifter till folkbokföringsverksamhet har genom 5 c § skattedata- basförordningen fått möjlighet att hämta in fler och mer aktuella upp- gifter om en persons inkomst än vad som var möjligt. En person som är föremål för en bosättningsrelaterad utredning kan vara arbets- lös. I de fall en person inte har någon inkomst är uppgifter från viktiga. De kan om inte annat indirekt ge upplysningar kring var en person kan befinna sig. Om en person saknar inkomst och inte heller är aktuell hos Arbetsförmedlingen kan det ge en indi- kation på att personen befinner sig i utlandet och tillsammans med övrig utredning leda till att en person kan avregistreras från folkbok- föringen som utflyttad. Uppgifter som Arbetsförmedlingen har tillgång till kan alltså utgöra ett viktigt underlag för handlägg- ning av folkbokföringsärenden. Uppgifterna inhämtas nu manuellt efter sedvanlig sekretessprövning eller med stöd av generalklausulen, vilket är arbetskrävande och tidsödande. Det nuvarande förfaringssät- tet leder dessutom till att fler uppgifter än vad som är nödvändigt i en del fall lämnas över till . En snabb och effektiv informa- tionsinhämtning på medium för automatiserad behandling innebär säkrare och bättre underlag för beslut. Vi menar därför att bör ges möjlighet att få de aktuella uppgifterna elektroniskt. Bestämmelser om behandling av personuppgifter hos Arbetsför- medlingen finns i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och i förordningen (2002:623) med samma namn. I 4 och 5 §§ lagen om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten regleras i ett antal punkter för vilka ändamål personuppgifter får behandlas. Av 5 § andra stycket framgår att uppgifter får behandlas även för att tillhandahålla information till någon annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning. Bestämmelsen innebär bl.a. att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter om det behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra en författningsreglerad uppgiftsskyldighet gentemot någon annan myndighet eller något annat organ. Lagen behöver således inte ändras för att Arbetsförmedlingen ska få behandla uppgifter på det sätt som krävs för att möjliggöra uppgiftsutlämnande till Skattever- kets folkbokföringsverksamhet. Enligt 13 § andra stycket lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten meddelar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskrifter om vilka person- uppgifter som får lämnas ut på medium för automatiserad behand- ling. Sådana föreskrifter finns bl.a. i 13 d § förordningen om behand- ling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Enligt bestämmelsen får personuppgifter som får behandlas enligt 5 § andra stycket lagen om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten lämnas ut på medium för automati- serad behandling om det i det enskilda fallet bedöms lämpligt ur integ- ritetssynpunkt. De uppgifter som föreslås omfattas av uppgiftsskyl- digheten är tämligen harmlösa och nuvarande reglering bör enligt vår bedömning inte hindra att Arbetsförmedlingen lämnar ut de föreslagna uppgifterna till på medium för automatiserad behandling. Förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmark- nadspolitiska verksamheten innehåller inte några bestämmelser om upp- giftsskyldighet. En sekretessbrytande bestämmelse om Arbetsförmed- lingens uppgiftsskyldighet införs lämpligen genom en ny paragraf, 15 §, i folkbokföringsförordningen. Utredningens förslag: På begäran av ska Kronofogde- myndigheten lämna ut uppgift om 3.genomförd delgivning, och 4.tillgångar i utlandet. Uppgifterna ska endast lämnas ut i den utsträckning det behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller för kontroll av uppgifter i folkbokföringsdatabasen. ställer i regel frågor till sent i en bosättningsutredning. Vanligtvis blir det aktuellt att fråga Krono- fogdemyndigheten när handläggaren kommit en bit in i utredningen och tagit reda på att personen inte arbetar, inte söker arbete, inte studerar och inte omfattas av socialförsäkringen. Frågor till Krono- fogdemyndigheten skickas via e-post eller telefon. får svar via e-post. Sekretess gäller som huvudregel hos bl.a. i mål eller ärende om utsökning, för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men (34 kap. 1 § OSL). Det råder alltså en presumtion för sekretess. Sekretessen gäller inte beslut i mål eller ärende (34 kap. 1 § femte stycket). Vilka uppgifter har behov av att få tillgång till från ? När det gäller frågan om vilka konkreta uppgifter som behöver, utöver adress- och kontaktuppgifter, har bl.a. följande behov och syften framförts till utredningen. Genomförd avhysning, utmätning och delgivning Uppgift om att en person är avhyst bekräftar att en person är bosatt på adressen varifrån avhysningen skett. Det är självfallet en mycket bra information för bedömning av var en person inte ska vara folkbokförd. I samband med en utmätning kan Kronofogdemyndig- heten i stället dokumentera att en person är bosatt där utmätningen skett. Det är viktig information för bedömningen om var en person ska vara folkbokförd. En delgivning som skett av en person på en viss adress kan ge en indikation på att personen är bosatt där. Kronofogde- myndigheten kan vidare ha dokumenterat om personen är bosatt där delgivning skett eller inte. Tillgångar i annat land ska t.ex. i utmätningsärenden utreda och undersöka om gäldenären har utmätningsbar egendom (4 kap. 9 § utsökningsbalken [1981:774]). Beträffande indrivning av statliga ford- ringar gäller lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. (härefter indrivningslagen). Kompletterande bestämmelser finns i in- drivningsförordningen (1993:1229). ska också göra en gäldenärsutredning för att få en samlad bild av gäldenärens förhållanden när det behövs för att kunna bedöma en fråga om upp- skov eller avbrytande av indrivning (6 § indrivningslagen). Vid Kronofog- demyndighetens utredning av gäldenären ska det uppmärksammas och dokumenteras att det kan finnas tillgångar i andra stater.29 Två förut- sättningar gäller för verkställighet utomlands (14 § indrivningsförord- ningen). Den första är att gäldenären vistas utomlands eller av annat skäl kan antas ha egendom i utlandet. 29Kronofogdemyndighetens handbok verkställighet, nätversion 2016, s. 108. kan således, bl.a. i samband med de ovan beskrivna utredningarna ha uppgifter om att en person har tillgångar i ett annat land, eller att personen vistas utomlands. Sådana uppgifter kan vara värdefulla för att avgöra om en person ska vara folkbokförd i landet eller inte. Uppgift om att personen vistas utomlands kan läm- nas till genom den föreslagna uppgiftsskyldigheten som tar sikte på adress och kontaktuppgifter (se avsnitt 8.4.5). ska på begäran lämna uppgifter till har uppgifter om genomförda avhysningar, utmätningar och delgivningar. Dessa uppgifter är sådana att de ofta tydligt visar att en person faktiskt vistas eller inte längre vistas på en adress. Uppgifterna inhämtas nu manuellt efter sedvanlig sekretess- prövning eller med stöd av generalklausulen, vilket är arbetskrävande och tidsödande. En snabb och effektiv informationsinhämtning på medium för automatiserad behandling innebär säkrare och bättre under- lag för beslut. Vi menar därför att bör ges möjlighet att få de aktuella uppgifterna elektroniskt. Vid behandling av personuppgifter i verksamhet tillämpas lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet. Kompletterande bestämmel- ser finns i förordningen (2001:590) med samma namn. Av 2 kap. 3 § 3 nämnda lag framgår att uppgifter får behandlas i utsöknings- och indrivningsdatabasen i den utsträckning skyldighet för att lämna ut uppgifter följer av lag eller förordning. Motsvarande bestämmelser finns för myndighetens andra databaser.30 har alltså stöd för att behandla uppgifter på det sätt som krävs för utlämnande till folk- bokföringsverksamhet. I 2 kap. 25 § lagen om behandling av uppgifter i Kronofogdemyn- dighetens verksamhet finns en bestämmelse som begränsar möjlighe- ten att lämna ut uppgifter till enskilda på medium för automatiserad behandling till vad regeringen meddelar föreskrifter om. Någon bestäm- melse i lagen som begränsar möjligheten att lämna ut uppgifter på 30Liknande bestämmelser som rör övriga databaser finns i 2 kap. 9§ 3, 15 § 2 och 20 a § 2 lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogdemyndig- hetens verksamhet. medium för automatiserad behandling till andra myndigheter finns inte. I 11–17 §§ förordningen om behandling av uppgifter i Kronofog- demyndighetens verksamhet finns bestämmelser om att utlämnande av uppgifter får göras på medium för automatiserad behandling i vissa fall. Dessa bestämmelser tar främst sikte på utlämning till enskilda och säger inte något om att utlämnande på medium för automatiserad behandling inte skulle få ske till myndigheter i andra fall. I förarbetena till lagen om behandling av uppgifter i verksamhet bedömdes det inte finnas några bärande skäl för att i informationsut- bytet mellan myndigheter skilja på utlämnande som sker på papper respektive elektroniskt och att det därför bör vara upp till myndig- heterna att avgöra hur överlämnandet ska ske.31 Vi bedömer mot den bakgrunden att det inte finns något behov av ändringar i registerför- fattningarna för att möjliggöra att informationen lämnas på medium för automatiserad behandling. I 7 och 8 §§ förordningen om behandling av uppgifter i Kronofog- demyndighetens verksamhet finns bestämmelser om uppgiftsskyldig- heter gentemot , och Säkerhetspolisen. Krono- fogdemyndigheten ska på begäran av lämna uppgift från utsöknings- och indrivningsdatabasen om bl.a. en fysisk persons iden- titet, bosättning och familjeförhållanden, en enskilds ekonomiska för- hållanden, egendom som berörs i ett mål, yrkanden och grunder i ett mål eller ärende samt beslut, betalning, redovisning och övriga åtgär- der i ett mål eller ärende. Uppgifterna ska lämnas om de avser en per- son som förekommer i ett ärende hos . En sekretessbry- tande bestämmelse om uppgiftsskyldighet i de avseenden vi nu föreslår införs lämpligen genom en ny paragraf, 7 a §, i förordningen om behandling av uppgifter i Kronofogdemyn- dighetens verksamhet. Det kan konstateras att den nu föreslagna uppgiftsskyldigheten i vissa avseenden blir en dubbelreglering i förhållande till vad som redan gäller. Den nu gällande uppgiftsskyldigheten gäller dock bara utsök- nings- och indrivningsdatabasen och uppgifter som är viktiga för Skatte- verkets folkbokföringsverksamhet finns även i andra databaser hos . Därutöver behövs den nya uppgiftsskyl- digheten för att möjliggöra att uppgifterna lämnas ut i analys- och urvalssyfte, se 9 kap. 2000/01:33, Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 111 f. 8.4.11Personuppgiftsbehandling hos utlämnande myndigheter med anledning av förslagen Utredningens bedömning: Den ökade personuppgiftsbehand- lingen som förslagen om uppgiftsskyldigheter innebär för utläm- nande myndigheter är förenlig med dataskyddslagstiftningen. Det finns inte (förutom för att, i förekommande fall, möjlig- göra utlämnande på medium för automatiserad behandling) behov av några ändringar av registerförfattningar för att utlämnande myn- digheter ska kunna behandla personuppgifter för att fullgöra det uppgiftslämnande som följer av förslagen. Vi föreslår utökade uppgiftsskyldigheter för , För- säkringskassan, , , Kronofogdemyndig- heten och Arbetsförmedlingen, förutsatt att uppgifterna behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Varje gång en myndighet lämnar ut uppgif- ter på medium för automatiserad behandling ger det upphov till en sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av dataskyddsför- ordningen inte bara hos den mottagande myndigheten utan också hos den utlämnande myndigheten. Den uppgiftsskyldighet som föreslås innebär att personuppgifter kom- mer att behandlas hos de utlämnande myndigheterna. En uppgifts- skyldighet innebär i sig en sådan rättslig förpliktelse som avses i arti- kel 6.1 c dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden är också genom bestämmelser om uppgiftsskyldighet fastställd i den nationella rätten i enlighet med vad som krävs enligt artikel 6.3 dataskyddsför- ordningen. Enligt samma artikel ska syftet med behandlingen fastställas i den rättsliga grunden. De uppgiftsskyldigheter vi föreslår i detta kapi- tel anger att uppgiftsskyldigheten endast avser uppgifter som behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Syftet med behandlingen är alltså just detta. Den nationella rätten ska dessutom enligt artikeln uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Den ökade personuppgiftsbehandling som uppgiftsskyl- digheterna innebär är nödvändig med hänsyn till behovet av korrekta uppgifter i folkbokföringsdatabasen och uppfyller därmed ett mål av allmänt intresse. Genom att uppgiftsskyldigheterna begränsats till uppgifter som behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av uppgifter i folkbokföringsdatabasen och dessutom endast omfattar de uppgifter som särskilt räknas upp och motiveras nedan anser vi också att förslagen överensstämmer med principen om uppgiftsminimering i artikel 5.1 dataskyddsförordningen. Vi anser vidare att våra förslag är proportionella mot det legitima mål som eftersträvas (korrekta uppgifter i folkbokföringsdatabasen) och att det intrång i den personliga integriteten som personuppgifts- behandlingen i vissa fall medför står i rimlig proportion till den nytta som behandlingen innebär. En närmare avvägning mellan integritets- aspekterna och behov och nytta av uppgifterna finns nedan i avsnitt 8.4.13. För att myndigheter ska kunna utbyta information som innefattar personuppgifter krävs att utlämnandet inte kommer i konflikt med bestämmelser om behandling av personuppgifter i myndigheternas registerförfattningar. Samtliga myndigheter som vi nu föreslår upp- giftsskyldigheter för omfattas av registerförfattningar. En bedömning bör göras av om dessa myndigheters registerförfattningar behöver ändras i något avseende för att säkerställa att det finns ett tydligt stöd för den behandling av personuppgifter som krävs för den utökade upp- giftsskyldigheten. Generellt kan sägas att det beträffande samtliga myndigheter som är aktuella i registerförfattningar finns s.k. sekundära ändamål som ger stöd för att behandla uppgifter när det är nödvändigt för att till- handahålla information till en annan myndighet om uppgifterna läm- nas med stöd av lag eller förordning.32 Det finns alltså stöd för att de 32Beträffande se 13 § första stycket 2 utlänningsdatalagen (2016:27), beträffande och se 114 kap. 9 § socialförsäkringsbalken, beträf- fande CSN se 4 § studiestödsdatalagen (2009:287), beträffande se 3 § 3, 9 § 3, 15 § 2 och 20 a § 2 lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Krono- fogdemyndighetens verksamhet och slutligen beträffande Arbetsförmedlingen se 5 § andra stycket lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. utlämnande myndigheterna behandlar personuppgifter för ändamålet att tillhandahålla information i enlighet med de uppgifts- skyldigheter vi föreslår.