sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Vid bedömningen ska, enligt första punkten, elevens kunskaper i årskurs 5 och 6 ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskaps- kraven i årskurs 7. Enligt andra punkten ska elevens kunskaper i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha upp- nått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7. Ändringarna av årskurser är en följd av att sameskolan ökas med en ny årskurs 1 och blir sjuårig. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att det vid betygsättning får bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha upp- nått vid en viss årskurs. I paragrafen ändras årskursen. Ändringen innebär att om det finns särskilda skäl får det vid betygsättningen bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av års- kurs 7. Ändringarna är en följd av att sameskolan utökas med en ny årskurs 1 och blir sjuårig. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras syftet med utbildningen i fritidshemmet. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldigheten att erbjuda fri- tidshem. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras skyldigheten att erbjuda en placering vid eller så nära som möjligt den skolenhet där eleven får utbildning. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen finns bestämmelser om den interkommunala ersättning som ska betalas för plats i annan kommun. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med fjärrundervisning. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.5.5. Paragrafen innehåller allmänna förutsättningar för distansundervis- ning i vissa skolformer. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.5.2. Paragrafen reglerar när vissa andra uppgifter än undervisning får överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person på entreprenad inom vissa skolformer. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen finns bestämmelser om utbildning för barn som vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa sökbegränsningar enligt lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning (dataskyddslagen) i fråga om personuppgifter om hälsa i verksamhet hos en huvudman för vissa skolformer. I första stycket sjunde punkten tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skol- form inom skolväsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras vilka beslut av en kommun eller region som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I första stycket andra punkten tas 9 kap. 19 § bort och i första stycket femte punkten tas 9 kap. 15 b § första stycket och 9 kap. 15 c § första stycket bort. Ändringarna är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras vilka beslut av Specialpedagogiska skolmyndig- heten som får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I första stycket andra punkten tas kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket bort. Ändringarna är en följd av att förskole- klassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras vilka beslut av Sameskolstyrelsen som får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I första stycket andra punkten tas kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket bort. Ändringarna är en följd av att förskole- klassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras vilka beslut av en kommun eller en region som får överklagas hos . I första stycket fjärde punkten tas 9 kap. 13 § bort och i sjätte punk- ten tas 9 kap. 15 § andra stycket bort. Ändringarna är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras vilka beslut av Specialpedagogiska skolmyndig- heten som får överklagas hos . I första stycket tredje punkten tas 9 kap. 15 d § andra stycket bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras vilka beslut av Sameskolstyrelsen som får över- klagas hos . I första stycket andra punkten tas 9 kap. 15 d § andra stycket bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om vissa personers rätt till utbild- ning i olika skolformer. I andra och tredje stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om tystnadsplikt i enskilt be- driven verksamhet. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.6.6. I paragrafen regleras kommunens skyldighet att informera vårdnads- havare och elever om viss utbildning och verksamhet enligt skol- lagen. I första stycket tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en huvudman ska lämna vissa uppgifter som behövs för allmänhetens insyn till Statens skol- verk. I paragrafen tas förskoleklassen bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras bemyndiganden till regeringen att meddela ytter- ligare föreskrifter om bestämmandet av bidrag till fristående skolor. I första stycket tas 9 kap. 19 § bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen finns ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala till fristående skolor. I första stycket tas 9 kap. 19–21 §§ bort. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet och 9 kap. om förskoleklassen upphör således att gälla. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen finns ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyl- dighet för huvudmän att använda nationella kartläggningsmaterial och nationella bedömningsstöd. Ändringen i paragrafen innebär att bemyndigandet gäller natio- nella kartläggningsmaterial i årskurs 1 och nationella bedömningsstöd i årskurs 2 i och sameskolan samt årskurs 3 i special- skolan. Ändringen är en följd av att förskoleklassen inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet och att de obligatoriska skolformerna utökas med en ny årskurs 1. När det gäller specialskolan innebär förändringen att bemyndigandet om nationella bedömnings- stöd flyttas från årskurs 1 till årskurs 3, vilket följer av utredningens förslag att flytta fram kunskapskraven till samma årskurs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1, 5.2.5 och 5.2.8. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1–6 och 6.6.2. Regeringsform (1974:152). Arbetsmiljölag (1977:1160). Diskrimineringslag (2008:567). Offentlighet och sekretesslag (2009:400). Språklag (2009:600). Skollag (1985:1100) – upphävd. Skollag (2010:800). Lag (2010:801) om ändring i skollagen (2010:801). Socialtjänstlagen (1980:620) – upphävs. Lag (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Hälso- och sjukvårdslag (2017:30). Kommunallag (2017:725). Lagen om den officiella statistiken (2001:99). Personuppgiftslagen (1998:204). Lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter (). Högskoleförordning (1993:100). Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Förordning (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet inom skolan. Skolförordning (2011:185). Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2011:538) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i . Förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskole- utbildningar för vidareutbildning av lärare och pedagogisk personal inom förskolan som leder till lärar- eller förskollärarexamen. Förordning (2013:361) om statsbidrag för utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd. Förordning (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov. Förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs, och skrivutveckling. Förordning (2015:215) om statsbidrag för lågstadiet i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Förordning (2015:938) om statsbidrag för handledare i special- pedagogik. Förordning (2015:1047) med instruktion för . Förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och förskollärare. Förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Förordning (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Förordning (2018:527) om statligt stöd för säkerhetshöjande åtgärder i skolor. Förordning (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärar- assistenter. Förordning (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Kommittéförordningen (1998:1474). Förordning (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta. Förordning om ersättning för elever i specialskolan. Läroplan för samt för förskoleklassen och fritidshemmet. Läroplan för specialskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Läroplan för grundsärskolan. Förordning om ersättning för elever i sameskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan. allmänna råd med kommentarer gällande arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Läroplan för förskolan. Förordning (N2016:15) om ändring i förordningen (SKOLFS 1997:1) om ersättning för elever i specialskolan. konvention om rättigheter för personer med funktionshinder. konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Fördraget om den Europeiska unionen (92/C 191/01) Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2010/C 83/02). och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG. 1991/92:150, med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition). 1993/94:150. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. 1997/98:6. Förskoleklass och andra skollagsfrågor. 1997/98:9. Skydd för förföljda personer, Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. 1997/98:94. Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. 2006/07:100. 2008/09:28. Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2008/09:87. Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2010/11:20. Legitimation för lärare och förskollärare. 2012/13:195. Minskade krav på dokumentation i skolan. 2014/15:45. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång. 2014/15:137. Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. 2017/18:9. 2017/18:18. Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti. 2017/18:158. Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. 2017/18:182. Samling för skolan. 2017/18:183. En gymnasieutbildning för alla. 2017/18:195. Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser. 2019/20:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 16. 2019/20:127. Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad. 2020/21:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 16. Fri och rättighetsfrågor. Delbetänkande av Fri- och rättighetskommittén. En hållbar lärarutbildning. Betänkande av utredningen om en ny lärarutbildning (HUT 07). I rättan tid? Om ålder och skolstart. Betänkande av Utredningen om flexibel skolstart. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Rapport från Delegationen för jämställdhet i skolan. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Betänkande av Utredningen om utsatta barn i skolan. Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer. Delbetänkande av Utredningen om förbättrade resultat i . Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skol- politiska reformer. Betänkande av Utredningen om förbättrade resultat i . Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Betänkande av Utredningen om nationella prov. På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. Betänkande av Utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Slutbetänkande års skolkommission. Entreprenad, fjärrundervisning och distansunder- visning. Slutbetänkande av Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad. Nationella minoritetsspråk i skolan. Betänkande av Utredningen förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. SOU 2019:18, För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering, Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan. Bilaga 7 till . En gemensam angelägenhet. och svensk rätt. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Slutbetänkande från Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven. En bättre skolstart för alla: bedömning och betyg för progression i lärandet. (U2014/4873/S). (U2015/06066/S). Om behörighet att undervisa i specialskolan. (U2018/02429/S). Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan. (U2021/00301). Övrigt från regeringen och U2015/03529/S. Uppdrag till om kunskapskrav i läsförståelse och obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. U2018/04756/S. Regleringsbrev för avseende . U2019/04373/GV. Regleringsbrev för avseende . U2020/00527/S. Regleringsbrev för avseende . U2020/05524. Uppdrag om en bred översyn av svenskämnena. U2020/06615. Regleringsbrev för avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. U2020/06616. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. U2020/06613. Regleringsbrev för avseende . Delegation för jämställdhet i skolan. Tilläggsdirektiv till Delegation för jämställdhet i skolan (U 2008:08). Tilläggsdirektiv till Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08). Tilläggsdirektiv till (U 2014:05). Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. En tioårig grundskola. Regeringens skrivelse 2017/18:217. om riktade statsbidrag till skolan. Riksdagsskrivelse 2005/06:241. Riksdagsskrivelse 2017/18:43. Riksdagsskrivelse 2018/19:104. betänkande 2005/06: UbU14. betänkande 2017/18: UbU7. betänkande 2017/18: UbU32. Riktade statsbidrag till skolan. betänkande 2018/19: UbU1. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. RÅ 1999:76 (Barsebäckfallet). Skolinspektionen (2015). Undervisning i förskoleklass. Rapport nr 2015:3. Skolinspektionen (2016): Tematisk analys över rätten till stöd – erfarenheter efter regelbunden tillsyn och anmälningsärenden , dnr 2016:5836. Skolinspektionen (2020). Kartläggning och tidiga stödinsatser i förskoleklassen, Tematisk kvalitetsgranskning. (2009 a). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? (2009 b). Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? (2012). Utökad undervisningstid i matematik. (2013 a). Utvecklingssamtalet och den skriftliga individuella utvecklingsplanen. allmänna råd med kommentarer. (2013 b). Forskning om skolreformer och deras genomslag. (2013 c). Poängnyckel för lägsta poängomfattning för ämnen inom äldre lärarexamina. (2014). allmänna råd med kommentarer gällande arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. (2016 a). 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik. (2016 b). Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. (2016 c). Litteracitetsutveckling i olika åldrar och ämnen. (2016 d). Förskoleklassen – Ett kommentarmaterial till läroplanens tredje del. (2017 a). (2017 b). systemramverk för nationella prov. (2017 c). Redovisning av uppdrag om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i , dnr 2017:424. (2017 d). (2018 a). Mottagande till grundsärskola och gymnasie- särskolan samt urval till gymnasiesärskolans nationella program. (2018 b). Ordningsregler och disciplinära åtgärder En kartläggning av skolors arbete, Rapport 471. (2018 c). Kvalitetsdeklaration Nationella prov årskurs 3 resultat. officiella statistik (datum ). (2018 d). Allmänna råd om betyg och betygssättning. (2019 a). Lärarprognos 2019 – Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier, dnr 5.1.3-2018:1500. (2019 b). 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. (2019 c). PM – Slutbetyg i 2019. (2019 d). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor. Jämförelser mellan betyg och nationella prov i årskurs 9. (2020 a). Elever i förskoleklassen /20, Beskrivande statistik, dnr 2019:387. (2020 b). Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /20, dnr 5.1.1-2020:211 (2020 c). Kostnader för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 2019, dnr 2020:1274 (2020 d). Analyser av likvärdig betygssättning i gymnasieskolan. Jämförelser mellan kursbetyg och kursprov. (2020 e). Redovisning av uppdrag om Fortbildning av förskollärare i förskoleklass, dnr U2020/05108. (2020 f). Utvärdering av Lärarlyftet. (2020 h). PM – Särskilt stöd i /20. (2021). Redovisning av uppdrag om översyn av timplanen för och motsvarande skolformer. och (2016). Vägledning för elevhälsan. och Specialpedagogiska skolmyndigheten (2020). Redovisning av uppdrag att genomföra kompetensutvecklings- och implementeringsinsatser avseende en garanti för tidiga stödinsatser iförskoleklassen, , specialskolan och sameskolan, dnr 2018:1720, dnr SPSM 9UTV 2018:301 , A., , P., , J-E & , B. (2010). Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter: vad , M., , M. & , T. (2020). Långsiktiga effekter av mer undervisningstid, SNS Analys nr 64. , H., , C., Vlachos, J. & , O. (2015). Utbildning och brottslighet – vad hände när man förlängde yrkesutbildningarna på gymnasiet? , J-E., , C. & , G. (2014). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter, SNS . (2016). Skolprestationer, skolstress och psykisk ohälsa bland tonåringar. , P. och , B. (2006). Är det bättre att börja skolan tidigare?, Rapport 2006:12. (2010). Betygsatta barn – spelar det någon roll i längden?. (2010). (2018). Barns behov i centrum. Litteratur, tidskrifter m.m. , A. m.fl. (2018). Regeringsformen: med kommentarer, s. 146. (2009). Visible learning: A synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. & , D. (2012). Fram- gångsfaktorer i svensk och internationell belysning. Natur & Kultur. & , D. (2016). Utmärkt skolutveckling: Forskning om skolförbättring och måluppfyllelse. Natur & Kultur. (2020). “A researcher’s guide to the Swedish compulsory school reform”. 1/2020. (2007). “The effect of formal teacher education on reading achievement of 3rd-grade students in public and independent schools in ”. Educational Studies, 33(2), s. 145–162. (2010). Ålder och skolstart – en kunskapsöversikt, bilaga 3. I rättan tid? Om ålder och skolstart. Román, H. & Ringarp, J. (2016). som förändrade skolan: införande 1947–1972 ur ett kommunalt perspektiv, i Vägval i skolans historia. Nr 2/2016 (digital tidskrift, (). /folkhalsorapportering- statistik/tolkad-rapportering/folkhalsans-utveckling/ resultat/livsvillkor/gymnasiebehorighet/ (). Skolinspektionen, om . /sv/Tillsyngranskning/Regelbunden- tillsyn/enkater-infor-skolbesok2/Om-Skolenkaten/ (). Skolinspektionen, . /sv/Statistik/statistik-fran- skolenkaten/skolenkaten-vt-2020/ (). , Barns levnadsförhållanden –2019, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/ levnadsforhallanden/levnadsforhallanden/undersokningarna-av- barns-levnadsforhallanden/pong/statistiknyhet/barns- levnadsforhallanden-20182019/ (). En särskild utredare ska föreslå hur en tioårig grundskola kan införas genom att förskoleklassen görs om till årskurs 1. Syftet är att för- bättra kunskapsresultaten genom att eleverna ges mer undervisning utifrån kursplaner och inom den regel- och kompetens- mässiga struktur som har. Även de motsvarande obliga- toriska skolformerna grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska utökas med genom att förskoleklassen omvandlas till en ny första årskurs. •analysera och föreslå hur en tioårig grundskola, en tioårig grund- särskola, en elvaårig specialskola och en sjuårig sameskola kan utformas, •föreslå vilka behörighetskrav som ska gälla för lärare som ska be- driva undervisning i den nya första årskursen i dessa skolformer, •vid behov ge förslag på andra anpassningar av dagens bestämmel- ser som behövs vid ett införande, •föreslå en tidsplan för genomförande av reformen, •föreslå vilken fortbildning och kompetensutveckling som bör genomföras för förskollärare och lärare, och •lämna nödvändiga författningsförslag.