sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett själv- ständigt arbete (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 och för grundlärarexamen med inrikt- ning mot arbete i årskurs 4–6 ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examens- arbete) om minst 30 högskolepoäng eller två sådana arbeten om vardera minst 15 högskolepoäng i ett eller två av de ämnen som studeras inom respektive inriktning. Av examensbeviset ska det framgå vilken inriktning studenten har fullgjort och vilket eller vilka undervisningsämnen som examen om- fattar. För grundlärarexamen ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna exa- mensbeskrivning. Ämneslärarexamen ges med två inriktningar. Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 avläggs på avance- rad nivå och uppnås efter att studenten har fullgjort kursfordringar om 240 eller, när så krävs, 270 högskolepoäng. Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan avläggs på avancerad nivå och uppnås efter att studenten har fullgjort kursfordringar om 300 eller, när så krävs, 330 högskolepoäng. För examen krävs att utbildningen omfattar följande områden: ämnes- och ämnesdidaktiska studier med relevans för undervisning i något av skolväsendets ämnen för vilket det finns en fastlagd kurs- eller ämnesplan, utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng och verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng, förlagd inom relevant verksamhet och ämne. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 ska utbildningen omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 165 högskolepoäng i två undervisningsämnen eller 195 hög- skolepoäng i tre undervisningsämnen. Examen ska dock omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 195 högskolepoäng i två undervisningsämnen när två av undervisningsämnena svenska, sam- hällskunskap eller musik ingår i utbildningen. Examen får vidare omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 195 högskolepoäng i två undervisningsämnen om undervisningsämnet bild eller musik ingår i utbildningen. Av de ämnes- och ämnesdidaktiska studierna ska 15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbild- ning. Utbildningen ska omfatta minst en fördjupning om 90 högskole- poäng i relevant ämne eller ämnesområde. För varje övrigt ämne som ingår i examen krävs minst 45 högskolepoäng om examen omfattar tre undervisningsämnen och minst 60 högskolepoäng om examen omfattar två undervisningsämnen. När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock alltid 90 högskolepoäng inom de ämnes- områden som är relevanta för dessa ämnen. Inriktningen ges med ett begränsat antal ämneskombinationer. För ämneslärarexamen med inriktning mot gymnasieskolan ska utbildningen omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 225 eller, när så krävs, 255 högskolepoäng i två undervisningsämnen. Av de ämnes- och ämnesdidaktiska studierna ska 15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbildning. Utbildningen ska om- fatta en fördjupning om 120 högskolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde och en fördjupning om 90 högskolepoäng. När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock alltid 120 högskole- poäng inom de ämnesområden som är relevanta för dessa ämnen. Inriktningen ges med ett begränsat antal ämneskombinationer. Studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska anknyta till kommande yrkesutövning och omfatta följande: –skolväsendets historia, organisation och villkor samt skolans värdegrund, innefattande de grundläggande demokratiska värdering- arna och de mänskliga rättigheterna, –läroplansteori och didaktik, –vetenskapsteori och forskningsmetodik, –utveckling, lärande och specialpedagogik, –sociala relationer, konflikthantering och ledarskap, –bedömning och betygssättning, och –utvärdering och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att självständigt arbeta som ämneslärare i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även visa kunskap och förmåga för annan undervis- ning för vilken examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 ska studenten –sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, inbe- gripet såväl överblick över ämnesstudiernas huvudområde som fördjupade kunskaper inom vissa delar av detta område och insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan ska studenten –visa sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, in- begripet såväl brett kunnande inom ämnesstudiernas huvudområde som väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av detta område och fördjupad insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen ska studenten också –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för den verksamhet i övrigt som utbildningen avser samt visa kännedom om vuxnas lärande, –visa fördjupad kunskap om vetenskapsteori samt kvalitativa och kvantitativa forskningsmetoder, och visa kunskap om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutövningen, –visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för den verksamhet som utbild- ningen avser, –visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, konflikt- hantering och ledarskap, –visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta styr- dokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska perspek- tiv samt visa kännedom om skolväsendets historia, och –visa fördjupad kunskap om bedömning och betygssättning. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – EXAMINA PÅ AVANCERAD NIVÅ –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – EXAMINA PÅ GRUNDNIVÅ ELLER AVANCERAD NIVÅ –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Grundlärarexamen ges med tre inriktningar. Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem avläggs på grundnivå och uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. Grundlärarexamen med inriktning mot årskurs 1–4 och grundlärarexamen med inriktning mot arbete i års- kurs 5–7 avläggs på avancerad nivå och uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 240 högskolepoäng. För examen krävs att utbildningen omfattar följande områden: ämnes- och ämnesdidaktiska studier med relevans för undervisning i något av skolväsendets ämnen för vilket det finns en fastlagd kurs- plan, utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng och verk- samhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng, förlagd inom rele- vant verksamhet och ämne. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfatta 90 högskolepoäng, var- av 60 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området och 30 hög- skolepoäng i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. För grundlärarexamen med inriktning mot årskurs 1–4 ska ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfatta 165 högskolepoäng i svenska, matematik, engelska, samhällsorienterande ämnen, natur- orienterande ämnen och teknik. För svenska och matematik krävs minst 30 högskolepoäng i vardera ämne och för engelska krävs minst Av de ämnes- och ämnesdidaktiska studierna ska 15högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbild- ning. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 5–7 ska ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfatta 165 hög- skolepoäng i svenska, matematik, engelska och ett valbart fördjup- ningsområde. För svenska, engelska och matematik krävs minst 30 hög- skolepoäng i vardera ämnet. Därutöver krävs 30 högskolepoäng i något av de av studenten val- bara områdena: 1.naturorienterande ämnen och teknik, 2.samhällsorienterande ämnen, eller 3.ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. Av de ämnes- och ämnesdidaktiska studierna ska 15 högskole- poäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbildning. Studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska anknyta till kommande yrkesutövning och omfatta följande: –skolväsendets historia, organisation och villkor samt skolans värdegrund innefattande de grundläggande demokratiska värdering- arna och de mänskliga rättigheterna, –läroplansteori och didaktik, –vetenskapsteori och forskningsmetodik, –utveckling, lärande och specialpedagogik, –sociala relationer, konflikthantering och ledarskap, –bedömning och betygssättning, och –utvärdering och utvecklingsarbete. För grundlärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att självständigt arbeta som grundlärare i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även visa kun- skap och förmåga för annan undervisning för vilken examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska studenten –visa sådana kunskaper inom det fritidspedagogiska området och sådana ämneskunskaper, inbegripet kännedom om aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det fritids- pedagogiska området och inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, –visa kunskap om barns kommunikation och språkutveckling samt visa kännedom om grundläggande läs-, skriv- och matematik- inlärning, –visa kunskap om praktiska och estetiska läroprocesser, –visa kännedom om vetenskapsteori och kvalitativa och kvanti- tativa forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutöv- ningen, och –visa kunskap om bedömning av elevers lärande och utveckling. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 1–4 ska studenten –visa sådana ämneskunskaper, inbegripet insikt i aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, –visa fördjupad kunskap om grundläggande läs-, skriv- och mate- matikinlärning och om barns kommunikation och språkutveckling, –visa kännedom om praktiska och estetiska läroprocesser, –visa kunskap om vetenskapsteori och kvalitativa och kvantita- tiva forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutövningen, och –visa fördjupad kunskap om bedömning av elevers lärande och utveckling. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 5–7 ska studenten –visa sådana ämneskunskaper, inbegripet insikt i aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, –visa fördjupad kunskap om läs-, skriv- och matematik-utveck- –visa kännedom om praktiska och estetiska läroprocesser, –visa kunskap om vetenskapsteori och kvalitativa och kvantita- tiva forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutöv- ningen, och –visa fördjupad kunskap i bedömning och betygssättning. För grundlärarexamen ska studenten också –visa sådan kunskap om barns utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för yrkesutövningen, –visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, konflikt- hantering och ledarskap, och –visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta styr- dokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska perspek- tiv samt visa kännedom om skolväsendets historia. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska studenten –visa fördjupad förmåga att stimulera till lärande och utveckling genom att erbjuda barnen en meningsfull och innehållsrik fritid, –visa förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, systemati- sera och reflektera över egna och andras erfarenheter samt relevanta forskningsresultat för att därigenom bidra till utvecklingen av yrkes- verksamheten och kunskapsutvecklingen inom yrkesområdet, och –visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det fritidspedagogiska området och inom det eller de ämnen som utbild- ningen avser och för yrkesutövningen i övrigt. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 1–4 och för grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 5–7 ska studenten –visa fördjupad förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, systematisera och reflektera över egna och andras erfarenheter samt relevanta forskningsresultat för att därigenom bidra till utvecklingen av yrkesverksamheten och kunskapsutvecklingen inom yrkesområ- det, och –visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt. För grundlärarexamen ska studenten också –visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla elever att lära och utvecklas, –visa förmåga att ta till vara elevers kunskaper och erfarenheter för att stimulera varje elevs lärande och utveckling, –visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra pla- nera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och den peda- gogiska verksamheten i övrigt i syfte att på bästa sätt stimulera varje elevs lärande och utveckling, –visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra till- godose elevers behov av specialpedagogiska insatser, inbegripet specialpedagogiska insatser för elever med neuropsykiatriska svårig- heter, –visa förmåga att observera, dokumentera, analysera och bedöma elevers lärande och utveckling i förhållande till verksamhetens mål och informera och samarbeta med elever och deras vårdnadshavare, –visa förmåga att kommunicera och förankra skolans värde- grund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, –visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever, –visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jäm- ställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten, –visa förmåga att kommunicera och reflektera kring frågor som rör identitet, sexualitet och relationer, –visa kommunikativ förmåga i lyssnande, talande och skrivande till stöd för den pedagogiska verksamheten, –visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för denna, och –visa förmåga att i den pedagogiska verksamheten tillägna sig färdigheter som är värdefulla för yrkesutövningen. För grundlärarexamen ska studenten –visa självkännedom och empatisk förmåga, –visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt gentemot elever och deras vårdnadshavare, –visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, i synnerhet barnets rättigheter enligt , samt en hållbar utveckling, och –visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet. Självständigt arbete (examensarbete) För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett själv- ständigt arbete (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 1–4 och för grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 5–7 ska studenten inom ramen för kursford- ringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng eller två sådana arbeten om vardera minst 15 högskolepoäng i ett eller två av de ämnen som studeras inom respektive inriktning. Av examensbeviset ska det framgå vilken inriktning studenten har fullgjort och vilket eller vilka undervisningsämnen som examen om- fattar. För grundlärarexamen ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna exa- mensbeskrivning. Ämneslärarexamen ges med två inriktningar. Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 8–10 avläggs på avance- rad nivå och uppnås efter att studenten har fullgjort kursfordringar om 240 eller, när så krävs, 270 högskolepoäng. Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan avläggs på avancerad nivå och uppnås efter att studenten har fullgjort kursfordringar om 300 eller, när så krävs, 330 högskolepoäng. För examen krävs att utbildningen omfattar följande områden: ämnes- och ämnesdidaktiska studier med relevans för undervisning i något av skolväsendets ämnen för vilket det finns en fastlagd kurs- eller ämnesplan, utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskole- poäng och verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng, förlagd inom relevant verksamhet och ämne. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 8–10 ska utbildningen omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 165 högskolepoäng i två undervisningsämnen eller 195 hög- skolepoäng i tre undervisningsämnen. Examen ska dock omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 195 högskolepoäng i två undervisningsämnen när två av undervisningsämnena svenska, sam- hällskunskap eller musik ingår i utbildningen. Examen får vidare omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 195 högskolepoäng i två undervisningsämnen om undervisningsämnet bild eller musik ingår i utbildningen. Av de ämnes- och ämnesdidaktiska studierna ska 15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbild- ning. Utbildningen ska omfatta minst en fördjupning om 90 hög- skolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde. För varje övrigt ämne som ingår i examen krävs minst 45 högskolepoäng om examen omfattar tre undervisningsämnen och minst 60 högskolepoäng om examen omfattar två undervisningsämnen. När svenska, samhälls- kunskap eller musik ingår krävs dock alltid 90 högskolepoäng inom de ämnesområden som är relevanta för dessa ämnen. Inriktningen ges med ett begränsat antal ämneskombinationer. För ämneslärarexamen med inriktning mot gymnasieskolan ska utbildningen omfatta ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 225 eller, när så krävs, 255 högskolepoäng i två undervisningsämnen. Av de ämnes- och ämnesdidaktiska studierna ska 15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbildning. Utbildningen ska om- fatta en fördjupning om 120 högskolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde och en fördjupning om 90 högskolepoäng. När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock alltid 120 högskole- poäng inom de ämnesområden som är relevanta för dessa ämnen. Inriktningen ges med ett begränsat antal ämneskombinationer. Studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska anknyta till kommande yrkesutövning och omfatta följande: –skolväsendets historia, organisation och villkor samt skolans värdegrund, innefattande de grundläggande demokratiska värdering- arna och de mänskliga rättigheterna, –läroplansteori och didaktik, –vetenskapsteori och forskningsmetodik, –utveckling, lärande och specialpedagogik, –sociala relationer, konflikthantering och ledarskap, bedömning och betygssättning, och –utvärdering och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att självständigt arbeta som ämneslärare i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även visa kunskap och förmåga för annan under- visning för vilken examen enligt gällande föreskrifter kan ge behö- righet. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 8–10 ska studenten –visa sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, inbegripet såväl överblick över ämnesstudiernas huvudområde som fördjupade kunskaper inom vissa delar av detta område och insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan ska studenten –visa sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, in- begripet såväl brett kunnande inom ämnesstudiernas huvudområde som väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av detta område och fördjupad insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen ska studenten också –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för den verksamhet i övrigt som utbildningen avser samt visa kännedom om vuxnas lärande, –visa fördjupad kunskap om vetenskapsteori samt kvalitativa och kvantitativa forskningsmetoder, och visa kunskap om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutövningen, –visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för den verksamhet som utbild- ningen avser, –visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, konflikt- hantering och ledarskap, –visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta styr- dokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska perspek- tiv samt visa kännedom om skolväsendets historia, och –visa fördjupad kunskap om bedömning och betygssättning. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 1.Ändringarna ska träda i kraft och ska tillämpas för utbildning som påbörjas efter . 2.Den som påbörjat en utbildning till grundlärare med inriktning mot förskoleklass och årskurs 1–3, grundlärare med inriktning mot årskurs 4–6 eller ämneslärare med inrikt- ning mot årskurs 7–9 och avlägger examen efter ska erhålla examen enligt den nya lydelsen i bilaga 2 till högskoleförordningen (examensordningen). 1.8Förslag till förordning om ändring i förordning (SKOLSFS 2010:250) om läroplan för specialskolan Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (SKOLFS 2010:250) att 3 § ska ha följande lydelse. De kursplaner och de kun- De kursplaner och de kun- skapskrav som gäller för grund- skapskrav som gäller för grund- skolan ska användas för special- skolan ska användas för special- innehåll i årskurs 1–3, 4–6 och innehåll i årskurs 1–4, 5–7 och 8– 7–9 samt om kunskapskrav i års- 10 samt om kunskapskrav i års- kurs 3, 6 och 9 ska dock i stället kurs 2, 4, 7 och 10 ska dock avse innehåll i årskurs 1–4, 5–7 i stället avse innehåll i årskurs 1–5, och 8–10 respektive kunskaps- 6–8 och 9–11 respektive kun- krav i årskurs 4, 7 och 10. skapskrav i årskurs 3, 5, 8 och 11. får meddela föreskrifter om särskilda kursplaner och kunskapskrav som ska användas i den utsträckning som grund- skolans eller grundsärskolans kursplaner och kunskapskrav inte kan användas på grund av elevernas funktionsnedsättningar, och för ämnen som inte finns i eller grundsärskolan. 1.Denna förordning kungörs i Statens skolverks författnings- samling (SKOLFS). 2.Förordningen träder i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 1.9Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:7) om dansarutbildning Härigenom föreskrivs ifråga om förordning (2011:7) om dansar- utbildning att 1, 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse.