sou · H9B392 · 2021-11-30 00:00:00 — För kamerabevakning av sistnämnda områden gäller alltså fortfarande bestämmelserna i 14 a och 14 b §§ om förutsättningar för kamerabevakning och krav på intresseavvägning. De aktuella gränsnära områdena omfattar flygplatser och vissa hamnar för kommersiell trafik mot utlandet, gränsövergångar som ut- görs av en allmän väg mot utlandet, broar och andra liknande fasta för- bindelser med utlandet och tågstationer för trafik direkt mot utlandet. De omfattar vidare området i närheten av sådana platser. Hur områ- det närmare bestäms utvecklas i kommentaren till 2 § första stycket lagen med särskilda bestämmelser om polisiära befogenheter i gräns- nära områden. När det gäller bevakningen av tillfartsvägar (allmänna vägar och vissa enskilda vägar inom från de aktuella områdena) är undan- taget endast avsett att omfatta bevakning av själva vägen, varmed av- ses vägbanan, vägrenen och parkeringsfickor i omedelbar anslutning till vägen. Undantaget i den nya punkten gäller för all kamerabevakning som de angivna myndigheterna bedriver i de aktuella områdena. Undantaget i denna bestämmelse är något bredare och annorlunda utformat än de undantag som gäller enligt 14 c § 2, jämförd med 9 § 2 och 6–10, även om bestämmelserna kan vara delvis överlappande. 25.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område Paragrafen reglerar förhållandet till viss annan lagstiftning. Utred- ningens överväganden finns i avsnitt 17.3.6. I bestämmelsen görs ett tillägg av innebörden att om det i den föreslagna lagen (2023:xx) med särskilda bestämmelser om polisiära befogenheter i gränsnära områden finns regler som avviker från vad som gäller enligt denna lag ska de bestämmelserna tillämpas. Första stycket 1 och 2, samt andra stycket motsvarar den tidigare lydelsen. Med anledning av tillägget införs en numrering och en ny styckeindelning. 25.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:1694) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område Paragrafen reglerar förhållandet till viss annan lagstiftning. Utred- ningens överväganden finns i avsnitt 17.3.6. I bestämmelsen görs ett tillägg av innebörden att om det i den före- slagna lagen (2023:xx) med särskilda bestämmelser om polisiära befog- enheter i gränsnära områden finns regler som avviker från vad som gäller enligt denna lag ska de bestämmelserna tillämpas. Första stycket 1 och 2, samt andra stycket motsvarar den tidigare lydelsen. Med anledning av tillägget införs en numrering och en ny styckeindelning. Effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden En särskild utredare ska ta ställning till om har till- gång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden. Syftet är att säkerställa vår förmåga att kontrollera utlänningars vistelserätt och bekämpa brott i sådana områden, något som ytterst kan ha betydelse för det framtida behovet av att ha en tillfälligt återinförd gränskon- troll vid de inre gränserna. •kartlägga behovet av effektivare polisiära åtgärder i gränsnära om- råden, •ta ställning till om det bör göras författningsändringar, t.ex. när det gäller kamerabevakning, för att effektivisera kontrollen av utlän- ningars vistelserätt och bekämpningen av brott i sådana områden, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . EU-rättsliga ramar och nationella bestämmelser om polisiära åtgärder Gränskontroll ska normalt sett bara förekomma vid de yttre gränserna De stater som deltar i ska enligt kodexen om Schengengränserna (och rådets förordning [EU] 2016/399 av om en unionskodex om gräns- passage för personer [kodex om Schengengränserna]), även kallad EU:s gränskodex, bara ha gränskontroll vid de yttre gränserna, dvs. mot stater som står utanför samarbetet. Gränskontroll ska inte förekomma vid de inre gränserna, men avsaknaden av gränskontroll där ska inte påverka vissa kontroller inne i medlemsstaterna. Det gäller bl.a. ut- övandet av polisiära befogenheter i enlighet med nationell rätt, i den utsträckning utövandet av befogenheterna inte har samma verkan som in- och utresekontroller. Enligt gränskodexen får gränskontroll vid de inre gränserna under vissa förutsättningar tillfälligt återinföras vid ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. har haft en sådan tillfälligt återinförd gränskontroll . Kon- trollen ska enligt regeringens senaste beslut i frågan fortsätta till och med . har även , , , och en tillfälligt återinförd gränskontroll vid sina inre gränser. Medlemsstaterna rekommenderas att ge poliskontroller företräde framför återinförd gränskontroll vid de inre gränserna Kommissionen antog en rekommendation (kommissionens rekommendation om proportionella poliskontroller och polissam- arbete i Schengenområdet, COM [2017] 3349 final av ) enligt vilken medlemsstaterna bör intensifiera sina poliskontroller (även i gränsområden), utföra poliskontroller på de stora transport- lederna (även i gränsområden), anpassa poliskontrollerna i gränsområ- den utifrån en kontinuerlig riskbedömning och använda modern teknik för att övervaka fordon och trafikflöden. Enligt rekommendationen bör medlemsstaterna också ge poliskontroller företräde innan de be- slutar om ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna. Mot bakgrund av kommissionens rekommendation gav regeringen i uppdrag att bedöma hur man kan uppnå en effek- tivare användning av poliskontroller i gränsnära områden. Polismyn- digheten, som redovisade uppdraget (Ju2018/02614/L4), anser bl.a. att författningsändringar bör övervägas när det gäller kon- troller i gränsnära områden och kamerabevakning. Kontroller enligt EU:s gränskodex och utlänningslagen EU:s gränskodex innebär alltså att gränskontroll som huvudregel bara ska förekomma vid de yttre gränserna, vilket i fall innebär vid sjögränsen, där det finns gränsövergångsställen i ett stort antal ham- nar, och på flygplatser med trafik till eller från stater som står utanför . Kontrollen ska utföras i enlighet med bestäm- melser i kodexen. Nationella bestämmelser som kompletterar gränskodexen finns i utlänningslagen (2005:716). Bestämmelserna innebär att polismän har vissa befogenheter i samband med en inresekontroll enligt kodexen. De har rätt att kroppsvisitera en utlänning och undersöka bl.a. bagage, i den utsträckning som det är nödvändigt för att ta reda på utlänning- ens identitet. Dessutom har de rätt att undersöka slutna utrymmen i transportmedel, i syfte att förhindra att en utlänning reser in i i strid med bestämmelserna i kodexen. Befogenheterna är inte av- sedda att utnyttjas rutinmässigt. I utlänningslagen finns också bestämmelser om kontroller av ut- länningars vistelserätt. Enligt bestämmelserna är en utlänning som vistas i landet, på begäran av en polisman, bl.a. skyldig att överlämna handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig här. Kontrollen får göras bara om det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig i landet eller om det finns någon annan särskild anledning till kontroll. Tvångsmedel enligt och polislagen Bestämmelser om brottsbekämpning inom ramen för förundersök- ningar finns i . En förundersökning ska inledas så snart det finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har förövats. Förundersökningens syfte är bl.a. att utreda vem som kan misstänkas för brottet och om det finns tillräckliga skäl för åtal. Inom ramen för förundersökningen får tvångsmedel användas för att begångna brott ska kunna utredas och lagföras. Bestämmelser om brottsbekämpning utanför förundersökningar finns i polislagen (1984:387). Enligt bestämmelserna får vissa tvångs- medel användas för att, i vid mening, förebygga brott. En polisman har t.ex. i väl avgränsade fall rätt att i det syftet kroppsvisitera per- soner och genomsöka fordon eller båtar. Polismannen har rätt att stoppa ett transportmedel om det behövs för att sådana åtgärder ska kunna genomföras. Det behövs en utredning om polisiära åtgärder i gränsnära områden har haft en tillfälligt återinförd gränskontroll vid de inre gränserna . Det kan konstateras att det finns brister i kontrollen av Schengenområdets yttre gränser som den som rest in i området relativt obehindrad kan röra sig vidare. Ett resultat av detta är att många befinner sig i medlemsstaterna utan att de natio- nella myndigheterna känner till det. Det kan också konstateras att inter- nationella brottsnätverk i vissa avseenden är mycket brottsaktiva i . Nätverken står t.ex. för en stor del av tillgreppsbrottsligheten här och för bl.a. ut stöldgods ur landet. De senaste årens erfarenheter talar för att inte har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg. Det gäller framför allt i gränsnära områden, t.ex. vid , där de problem som kan följa med rörligheten över gränserna är särskilt aktuella och där be- hovet av att kunna ingripa på ett verkningsfullt sätt sannolikt är som störst. Effektiviseringar bör övervägas för att säkerställa Polismyndig- hetens förmåga att kontrollera utlänningars vistelserätt och bekämpa brott i sådana områden, något som ytterst kan ha betydelse för det framtida behovet av att ha en tillfälligt återinförd gränskontroll vid de inre gränserna. Det behövs därför en utredning. Uppdraget att ta ställning till polisiära åtgärder i gränsnära områden EU:s gränskodex hindrar som huvudregel gränskontroll vid de inre gränserna, men ska inte påverka vissa kontroller inne i medlemssta- terna. En typ av åtgärder som är tillåtna är utövandet av polisiära be- fogenheter i enlighet med nationell rätt, i den utsträckning utövandet av befogenheterna inte har samma verkan som in- och utresekon- troller. I gränskodexen anges att det även gäller i gränsområden och ges exempel på när utövandet av polisiära befogenheter inte ska anses motsvara in- och utresekontroller. Regleringens innebörd utvecklas i praxis (se t.ex. domstolens domar i de förenade målen och , C-188/10 och C-189/10, EU:C:2010:363, målet mot Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel, C-278/12 PPU, EU:C:2012:508, och målet A mot Staatsanwaltschaft Offenburg, C-9/16, EU:C:2017:483). För att ha en utgångspunkt för sina fort- satta överväganden, ska utredaren analysera vilket utrymme som gräns- kodexen ger för polisiära åtgärder i medlemsstaterna. Utöver har flera andra Schengenstater en tillfälligt återinförd gränskontroll vid sina inre gränser. Det illustre- rar att andra stater står inför samma utmaningar som vi med anled- ning av huvudregeln om att gränskontroll bara ska förekomma vid de yttre gränserna. Det kan vara till stor nytta att få kunskap om förhål- landena i andra stater och om hur det där säkerställs att myndig- heterna på ett effektivt sätt kan kontrollera utlänningars vistelserätt och bekämpa brott i gränsnära områden. Utredaren ska därför redo- göra för relevanta förhållanden i ett urval av andra Schengenstater. Det är av intresse både vilka åtgärder som myndigheterna förfogar över och hur verksamheten bedrivs operativt i de aktuella staterna. Som framgår ovan talar flera omständigheter för att Polismyndig- heten inte har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gräns- nära områden. Utredaren ska därför kartlägga behovet av mer verk- ningsfulla polisiära åtgärder och, utifrån kartläggningen, ta ställning till om det bör göras författningsändringar för att effektivisera kon- trollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i gräns- nära områden. Vissa författningsändringar som särskilt bör övervägas lyfts fram nedan. Kamerabevakning är ett verktyg som kan användas i både kontroll- verksamhet och brottsbekämpning. vändas på ett annat sätt än tidigare, vilket bl.a. hör ihop med teknik- utvecklingen på området. Ett exempel på det är att vissa Schengen- stater använder kamerabevakning av fordon och trafikflöden för att effektivisera polisiära åtgärder av olika slag. Uppgifter som samlas in genom bevakningen kan vara av stort värde inte bara i den egna staten, utan också i grannländerna. Förutsättningarna för kamerabevakning styrs av kamera- bevakningslagen (2018:1200) och annan reglering av behandling av personuppgifter. Utredaren ska ta ställning till om det bör göras för- fattningsändringar för att kamerabevakning ska kunna användas för att effektivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämp- ningen av brott i gränsnära områden. Det kan t.ex. handla om änd- ringar som utökar möjligheterna att samla in, använda och lagra per- sonuppgifter. Ett förslag om det ska utformas med hänsyn till EU:s dataskyddsreglering och utifrån en väl avvägd balans mellan effek- tivitets- och integritetsintressen. För att förmåga på området ska säkerställas, ska utredaren också ta ställning till om det, som i vissa andra Schengen- stater, bör införas särskilda regler för kontrollen av utlänningars vis- telserätt och bekämpningen av brott i gränsnära områden. Det kan t.ex. handla om att det i gränsnära områden eller på vissa platser inom sådana områden ska gälla särskilda förutsättningar för när vistelse- rätt får kontrolleras och för när tvångsmedel som kroppsvisitation och genomsökande av transportmedel får användas i brottsförebyg- gande syfte. Ett villkor för ett sådant förslag är att det finns ett ope- rativt behov, föranlett av rörligheten över gränserna, som är tillräck- ligt starkt för att motivera det ökade intrång som kan uppkomma. Ett förslag ska vara proportionerligt samt utformat med beaktande av grundläggande legalitetskrav och så att de åtgärder som kan vidtas inte blir att betrakta som förtäckt gränskontroll. Påverkan på andra än dem som reser in eller ut ur landet ska vara så liten som möjligt. Om utredaren bedömer att det är ändamålsenligt och ryms inom tiden för uppdraget, får utredaren ta upp och lämna förslag också i andra frågor som aktualiseras med anledning av uppdraget. Utredarens förslag får gälla även andra myndigheter än Polismyn- digheten, i den utsträckning det är motiverat t.ex. med hänsyn till att de bedriver kamerabevakning eller deltar i verk- samhet. Detta kan främst vara aktuellt när det gäller , och . •analysera vilket utrymme som EU:s gränskodex ger för polisiära åtgärder på nationell nivå, •redogöra för relevanta förhållanden i ett urval av andra Schengen- stater, •kartlägga det svenska behovet av effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden, •ta ställning till om det bör göras författningsändringar för att effek- tivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i gränsnära områden, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom , kommittéväsendet och EU. Ut- redaren ska också ha en dialog med och hämta in upplysningar från de myndigheter och organisationer som berörs av frågorna. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden (Ju 2020:07) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om effek- tivare polisiära åtgärder i gränsnära områden (dir. 2020:23). Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas senast den19 . 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. 79.En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. 80.Reglering av privata sjukvårdsförsäk- ringar – ökad kunskap och kontroll. 81.En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. 83.Belastningsregisterkontroll och avskiljande av studenter. 84.Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. 85.Vägar till ett tryggare samhälle. 1 och 2. 86.ILO:s konvention om våld och trakasserier i arbetslivet. 87.Granskning av utländska direktinvesteringar. 88.Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. Ju. 89.Sverige under pandemin. Volym 1 Smittspridning och smittskydd. Volym 2 Sjukvård och folkhälsa. 90.En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. 91.En ny rymdlag. 92.Åtgärder i gränsnära områden. konvention om våld och trakasserier i arbetslivet [86] En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. EU:s förordning om terrorisminnehåll på internet – frågan om behörig myndig- het. Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. Vägar till ett tryggare samhälle. Granskning av utländska direktinvesteringar. Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. [88] En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. Åtgärder i gränsnära områden. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Från kris till kraft. Återstart för kulturen. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. – en del av den cirkulära ekonomin. Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. Informationsöverföring inom vård och omsorg.