sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Om den försäkrade inte gör något val gäller den grundläggande karenstiden . Den försäkrade ändrar sin karenstid genom att anmäla det till . En sådan ändringsanmälan är dock inte möjlig att göra efter det att den försäkrade fyllt . I betänkandet Företagare i de sociala trygghetssystemen lyfter utredningen fram att åldersgränsen för att kunna välja karensdag inte ändrats sedan den infördes trots demografiska förändringar med ökad livslängd. Inte heller det förhållande att medelåldern i den aktuella företagsgruppen är relativt hög har lett till någon ändring av regeln (SOU 2019:41 s. 116 ff.). Mot denna bakgrund bör regeln om valfrihet vid val av karenstid ses över. •utreda om åldersgränsen är ändamålsenlig som bortre gräns för att kunna välja karenstid i sjukförsäkringen, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Finns det omotiverade skillnader mellan olika företagsformer i fråga om karensregler och sjuklöneansvar? trädde bestämmelser i kraft som innebar att den grundläggande karenstiden för egenföretagare uppgick i stället för, som tidigare, till . Före kunde företagen välja mellan tre eller 30 dagars karenstid. Denna karenstid ersattes med de valbara alternativen 14, 30, 60 eller . Sjukför- säkringsavgiften i egenavgifterna sänktes med 0,74 procent- enheter till av avgiftsunderlaget. I propositionen Trygg- hetssystemen för företagare anfördes som motiv för avgiftsändringen bland annat det minskade försäkringsinnehållet (prop. 2009/10:120 s. 69). Genom en förlängning av den grundläggande karenstiden för egenföretagare skulle sjukförsäkringsavgiften sänkas. återinfördes möjligheten för företagare med en- skild firma eller handelsbolag att bara ha en karensdag i sjukförsäk- ringen (prop. 2012/13:1). I betänkandet Företagare i de sociala trygghetssystemen bedöms att det är motiverat att se över grunderna och skälen för att ha olika regler för karens beroende på vilken företagsform som en företagare valt. En arbetsgivare ansvarar, enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, för den anställdes sjuklön i en sjuk- period (bortsett från karensavdraget). Som konstateras i betänkan- det finns det en stor skillnad mellan olika företagsformer i reglerna för bland annat sjuklön. Utredningen pekar på behovet av neutralitet i regelverken mellan olika företagsformer och att omotiverade skill- nader bör tas bort (SOU 2019:41 s. 111). •kartlägga bakgrunden till och analysera skälen för de nuvarande skillnader i de olika regelverken beroende på val av företagsform i fråga om karensregler och sjuklöneansvar i syfte att identifiera omotiverade skillnader, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Hur ser företagens utveckling och pågående förändringar ut och vilka utmaningar finns i företagens trygghetssystem? Enligt kommittédirektiven som låg till grund för betänkandet Före- tagare i de sociala trygghetssystemen skulle utredningen ta fram ett kunskapsunderlag om de socialförsäkringsrättsliga trygghetssyste- mens inverkan på kvinnors respektive mäns vilja och förutsättningar att starta och driva företag, liksom inverkan på företagens tillväxt- vilja (dir. 2018:54). Den kartläggning utredningen gjort visar på att det finns behov av att fördjupa underlag och analys inom flera områ- den. Utredningen pekar också på vikten av kontinuitet när det gäller att följa dessa frågor (SOU 2019:41 s. 122). En fortsatt analys och sammanställning av ett kunskapsunderlag om framtidens företagande behövs så att underlag finns för att identifiera behövliga anpassningar i de sociala trygghetssystemen för företagare utifrån en förändrad arbetsmarknad. Den svenska ekonomin och företagande står inför stora utmaningar till följd av spridningen av covid-19. Det kommer ta innan konsekvenserna helt går att överblicka. I arbetet med att ta fram ett kunskapsunderlag om de socialförsäkringsrättsliga trygg- hetssystemen ska följder och utmaningar med anledning av covid-19 sammanställas och analyseras. •analysera och sammanställa ett kunskapsunderlag kring dels före- tagandets utveckling och pågående förändringar, dels utmaningar i företagens trygghetssystem. Hur kan reglerna och processen i företagens trygghetssystem förenklas? företagare ska ha ett förutsägbart trygghetssystem som vid varje given tidpunkt gör att de som kliver in i och ut ur företagar- rollen känner samma trygghet som anställda. Det ställer krav på att regler och processer är enkla, lättillgängliga och lättförståeliga. De administrativa kostnaderna för att följa reglerna ska vara så låga som möjligt. Behovet av minskat regelkrångel och ökad digitalisering lik- som ökad samverkan mellan myndigheter i syfte att dela information ska beaktas. •göra en helhetsöversyn av regler och processer kring företagens trygghetssystem utifrån ett förenklingsperspektiv, •göra en helhetsöversyn med syftet att identifiera och ta bort omotiverade skillnader mellan företagsformer, och •lämna förslag på nödvändiga författningsändringar och åtgärder som gör det enklare och mer förutsägbart för företagare att ut- nyttja trygghetssystemen vid exempelvis sjukdom och föräldra- ledighet. Utredaren ska utifrån sina förslag göra en konsekvensutredning i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Av redovis- ningen ska även framgå hur förslagen påverkar den ekonomiska jäm- ställdheten mellan kvinnor och män. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur de ska finansieras. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska beakta relevant arbete som pågår inom , kommittéväsendet och EU. Under genomförandet av upp- draget ska utredaren, i den utsträckning som bedöms lämplig, ha en dialog med och inhämta upplysningar från , Skatte- verket, Inspektionen för socialförsäkringar samt andra myndigheter och organisationer som berörs av aktuella frågor. Den delen av uppdraget som avser att utreda om åldersgränsen är ändamålsenlig som bortre gräns för att kunna välja karenstid i sjukförsäkringen ska redovisas . Upp- draget i övrigt ska redovisas . Blanketten ska lämnas av fysisk person eller dödsbo som är delägare i handelsbolag. Ange belopp i hela kronor. Fysisk person och dödsbo Datum när blanketten fylls i Handelsbolagets namn (firma) Bolaget är ett utländskt bolag SKV 2153 31 sv web 01 Samråd enligt SFS 1982:668 har skett Min andel av bolagets överskott Min andel av bolagets underskott Förmånsvärdet av fri bil Övriga förmåner och uttag av varor Övriga justeringar av redovisat resultat a. Intäktsposter, t.ex. privata kostnader som bokförts som kostnad i handels- b. Kostnadsposter, t.ex. privata intäkter som bokförts som intäkt 6.Avyttring av värdepapper och andelar i handelsbolag Min andel av kapitalvinst som ska tas upp till beskattning Min andel av kapitalförlust som Vid överlåtelse av andel i handels- bolag: Vinst som beskattas i närings- verksamhet enligt blankett K15B som ska påverka anskaffningsutgiften Uppskov med vinst enligt blankett N4 Återfört uppskov av vinst enligt Överskott/Underskott (+/-) Outnyttjat underskott från tidigare år som inte ska påverka anskaff- Kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats samt andra egna kostnader för bolagets verksamhet (+/-) Positiv räntefördelning enligt p.45 dock högst överskott vid p.14. Beloppet förs till INK11 p.11.1 Negativ räntefördelning enligt p.44 Beloppet förs till INK11 p.11.2 18.Inkomst före avsättning Överskott/Underskott (+/-) till periodiseringsfond = Avsättning till periodiseringsfond, dock högst av överskott vid p.18. 20.Inkomst före avsättning Överskott/Underskott (+/-) Ökning av expansionsfond, dock högst överskott vid p.20 eller positivt kapitalunderlag enligt p.53. Beloppet förs till INK11 p.12.1 Minskning av expansionsfond. Beloppet förs till INK11 p.12.2 förs till INK11 p.10.6 "Eget" Beräknad särskild löneskatt (24,) på Medgivna avdrag för egenavgifter och särskild löneskatt föregående beskattningsår Påförda egenavgifter och särskild (+/-) skild löneskatt på för- Årets beräknade avdrag för egen- avgifter och särskild löneskatt på Sjukpenning som hör till denna Överskott överförs till INK11, underskott (för även beloppet till p.14.1 i INK11). Underskott som utnyttjats i kapital. Vinst vid avyttring av näringsfastighet/ näringsbostadsrätt och underskott i Överförs till INK11, p.10.2 eller 10.4. Lämna gärna bilagan via e-tjänsten Inkomstdeklaration 1, Icke varaktiga kapitaltillskott till handelsbolaget under föregående be- skattningsår (exklusive tillskott vid bil- dande av bolaget) Ständig övergångspost vid 1995 Sparat fördelningsbelopp från före- (+/-) Positivt kapitalunderlag enligt p.39 (= positivt fördelningsbelopp) 2 Negativt kapitalunderlag enligt p.39 (= negativt fördelningsbelopp) 2 till nästa års deklaration 2Fördelningsbelopp ska endast beräknas om kapitalunderlaget överstiger eller understiger (+/-) och då på hela beloppet. Om räkenskapsåret inte är 12 månader ska fördelningsbeloppet korrigeras i motsvarande grad. Underskott som påverkar anskaffningsutgiften 55.Negativ räntefördelning enligt p.16, återföring av periodiseringsfond enligt p.17, minskning av expansionsfond enligt p.22 (i nu nämnd ordning) dock högst negativt belopp vid p.54 57.Om summan av p.12,13, 23-26, 28 och 29 är positiv förs summan in här, dock högst negativt belopp vid p.56 Utnyttjat underskott vid p.31b, dock högst negativt belopp vid p.58 Utnyttjat underskott vid p.31a, dock högst negativt belopp vid p.60 Underskott att dras av Underskott som inte påverkar anskaffningsutgiften Summan av utnyttjade underskott enligt p.59 och 61 ovan (belopp vid p.31a och b minus utnyttjat belopp vid p.59 och 61) Underskott enligt p.62 ovan Underskott att dras av SKV 2153 31 sv web 01 vid beskattningsårets utgång före ändring pga. expansionsfond vid beskattningsårets utgång före ändring pga. expansionsfond Icke varaktiga kapitaltillskott till handels- (exklusive tillskott vid bildande av bolaget) Ränteförmånligt lån från handelsbolaget till delägaren under beskattningsåret Ständig övergångspost vid 1995 års Minskning av expansionsfond som kvittats mot underskott vid p.55 och som medfört att underskottet anses utnyttjat vid p.76 (+/-) SKV 2153 31 sv web 01 Beräkning av anskaffningsutgift för handelsbolag vid beskattningsårets ingång/ ersättning om andelen förvärvats Min skattepliktiga inkomst enligt p.11 (om överskott) m.m. Mina tillskott enligt bilaga INK4DU samt privata intäkter vid p.5b Mina ej bokförda uttag från bolaget avseende under p.3-4 upptagna Mina övriga uttag enligt bilaga INK4DU 3 samt privata kostnader Årets avsättning till periodiserings- Årets återföring av periodiserings- Utnyttjat underskott under p.55, Skattepliktig vinst på fastighet, Avdragsgill förlust på fastighet, (+/-) Ökning av expansionsfond enligt Expansionsfondsskatt att betala, på beloppet vid p.80 på minskning av expansionsfond, av beloppet vid p.82 av kvarvarande expansionsfond vid beskattningsårets ingång (kvarvarande fond deklaration ). vid beskattningsårets utgång/ vid beskattningsårets utgång/avytt- 3Bilaga "Delägaruppgifter" till Inkomstdeklaration 4. Expansionsfond vid årets ingång Ökning av expansionsfond enligt p.21 Minskning av expansionsfond enligt p.22 Expansionsfond vid årets utgång 1.Har du fått ersättning från handels- bolaget för upplåtelse av lokal eller annat utrymme? Om ja, ska överskottet tas upp i INK1 p.7.3, om det är fråga om privatbostads- fastighet eller privatbostad. lämnas redovisning på blankett NE Blanketten ska lämnas av fysisk person och dödsbo som bedriver enskild näringsverksamhet. Information om hur du fyller i blanketten finns i broschyrerna Bokföring, bokslut och deklaration del 1 och 2, SKV 282 och 283. Ange belopp i hela kronor. Datum när blanketten fylls i Jag har bedrivit passiv Jag har inte tillämpat regler- samhet bedrivs utanför EES na om förenklat årsbokslut 1Den som redovisar samtliga tillgångar och skulder samt intäkter och kostnader i NE-blanketten vid gemensam verksamhet samt vid förenklat uppgiftslämnande för enkelt bolag. Om det är du som är redovisningsansvarig ska du fylla i ditt eget personnummer. SKV 2161 11 sv web 02 och andra tillgångar som inte får B9 Kassa och bank Försäljning och utfört arbete samt Bil- och bostadsförmån m.m. Varor, material och tjänster B10 Eget kapital (tillgångar - skulder) 2Ska inte fyllas i av den som upprättar förenklat årsbokslut. maskiner och inventarier och (+/-) = (förs över till sidan 2 R12) Uppdragstagare (t.ex. redovisningskonsult) har biträtt vid upprättandet av årsbokslutet Lämna gärna bilagan via e-tjänsten Inkomstdeklaration 1, SKV 2161 11 sv web 02 Skattemässiga justeringar av bokfört resultat (+/-) (förs över från R11 sidan 1) Bokförda kostnader som inte ska dras av Bokförda intäkter som inte ska tas upp Intäkter som inte bokförts men som ska Kostnader som inte bokförts men som ska Sammanlagt resultat av verksamheten Gemensam verksamhet - överskott redovisad av annan 3a eller min andel av underskott Gemensam verksamhet - underskott redovisad av annan 3a eller min andel av överskott 3b Min andel som medhjälpande make (+) och andel till medhjälpande make (-) Min andel av resultatet från verksam- Övriga skattemässiga justeringar, kostnader min andel (t.ex. utgifter för resor till och från Övriga skattemässiga justeringar, intäkter min Outnyttjat underskott från föregående beskatt- ningsår (R48 i föregående års blankett) Återföring av värdeminskningsavdrag m.m. vid avyttring av näringsfastighet och s.k. av- skattning (skogs- och substansminsknings- avdrag redovisas även på N8) Uttag från skogs-, skogsskade- eller upphovs- Inbetalning till skogs-, skogsskade- eller Överskott (+)/Underskott (-) före ränteför- 3a av den som vid representantredovisning redovisar hela resultatet i R12. Har du dragit av kostnader för personbil eller lätt lastbil som är leasad (hyrd) i näringsverksamheten eller som är bokförd som tillgång? 2.Har du dragit av bilkostnader för egen bil enligt schablon (18,/mil), ange beloppet 3.Ränteutgifter enligt kontrolluppgifter för beskattningsåret som dragits av i näringsverksamhet, ange belopp 4.Vid restvärdesavskrivning: återförda belopp för av- och nedskrivning, försäljning och utrangering 5.Årets begärda och tidigare års medgivna värde- minskningsavdrag som finns vid beskattnings- årets utgång avseende byggnader 6.Årets begärda och tidigare års medgivna värde- minskningsavdrag som finns vid beskattnings- årets utgång avseende markanläggningar 4Uppgift behöver bara lämnas av den som har redovisat räntefördelning i ruta R30 eller R31, eller som under beskattningsåret har ökat sitt positiva fördelnings- belopp som sparas till nästa beskattningsår. 5Uppgift behöver bara lämnas av den som vid beskattningsårets utgång har kvarvarande expansionsfond. Positiv räntefördelning, dock högst överskott vid R29 (beloppet förs även till p. 11.1 på INK1) Negativ räntefördelning (beloppet förs även 11.2 på INK1) Överskott (+)/Underskott (-) före avsättning Avsättning till periodiseringsfond, dock högst av överskott vid R33 Överskott (+)/Underskott (-) före ökning av Ökning av expansionsfond, dock högst överskott vid R35 (beloppet förs även till p. 12.1 på INK1) Minskning av expansionsfond (beloppet förs även 12.2 på INK1) Egna pensionspremier eller inbetalning på (beloppet förs även till p. 10.6 på INK1) Särskild löneskatt på pensionssparavdrag i R38 Medgivna avdrag för egenavgifter och särskild (R43 i föregående års blankett) Påförda egenavgifter och särskild löneskatt Överskott (+)/Underskott (-) före årets avdrag för egenavgifter och särskild löneskatt Årets beräknade avdrag för egenavgifter och Sjukpenning som hör till denna näringsverk- Vid konstnärlig eller nystartad (beloppet förs även till p. 14.1 på INK1). Underskott som utnyttjas i kapital. avyttring av näringsfastighet/näringsbostadsrätt och underskott i andelshus Överskott (+). Överförs till INK1 sidan 2, p. Underskott (-). Överförs till INK1 sidan 2, p. förs beloppet till R24. 3b Min andel av resultatet kan hämtas från blankett eller vid representant- redovisning föras in direkt i NE-blanketten 7.Ersättningsfonder vid beskattningsårets utgång 8.Kapitalunderlag för räntefördelning (positivt) 4 9.Kapitalunderlag för räntefördelning (negativt) 4 10.Positivt fördelningsbelopp som sparas till nästa beskattningsår 4 11.Kapitalunderlag expansionsfond (positivt) 5 Blanketten är en underbilaga till blankett NE. Den kan lämnas av fysisk person eller dödsbo som har flera verk- samheter med skilda bokföringar eller som driver närings- verksamhet med någon annan och har gemensam bokföring. Information om hur du fyller i blanketten finns i broschyrerna Bokföring, bokslut och deklaration del 1 och 2, SKV 282 och 283. Ange belopp i hela kronor. Datum när blanketten fylls i Självständig näringsverksamhet bedrivs utanför EES 1Vid redovisning av gemensam verksamhet samt vid förenklat uppgiftslämnande för enkelt bolag. Om det är du som är redovisningsansvarig ska du fylla i ditt eget personnummer. och andra tillgångar som inte får 2Ska inte fyllas i av den som upprättar förenklat årsbokslut. B10 Eget kapital (tillgångar - skulder) SKV 2164 10 sv 00 01 B9 Kassa och bank Försäljning och utfört arbete samt Bil- och bostadsförmån m.m. Varor, material och tjänster maskiner och inventarier och (+/-) = (förs över till sidan 2 R12) Skattemässiga justeringar av bokfört resultat (+/-) (förs över från R11 sidan 1) Bokförda kostnader som inte ska dras av Bokförda intäkter som inte ska tas upp Intäkter som inte bokförts men som ska Kostnader som inte bokförts men som ska Sammanlagt resultat av verksamheten Vid gemensam verksamhet/redovisning. Avgår andel av överskott till medhjälpande make (-). Avgår annans del av överskott (-) och underskott (+). Tillkommer min del av överskott (+) och underskott (-). m.m. vid avyttring av näringsfastighet och s.k. avskattning (skogs- och substans- minskningsavdrag redovisas även på N8) Övriga skattemässiga justeringar, Övriga skattemässiga justeringar, Överskott (+) förs in på rad R19 på Underskott (-) förs in på rad R18 på SKV 2164 10 sv 00 01 En framtida modell för att fastställa SGI En framtida modell för att fastställa SGI bör ha följande egenskaper. Den bör vara: •utformad för att minska fluktuationer i SGI •möjlig att automatisera fullt ut •enkel, transparent och förutsägbar •utformad så att den inte leder till oacceptabla försämringar för någon kategori Varje punkt diskuteras närmare i det som följer. SGI bör beräknas så att den kan användas för alla försäkringssystem som syftar till att kompensera för det inkomstbortfall som följer av att en individ av personrelaterade skäl inte kan arbeta. I detta ligger att SGI bör kunna användas som bas även för arbetsrelaterade försäkringssystem där ersättningen beräknas på annat sätt, exempelvis sjuk- och aktivitetsersättning. Vidare innebär principen att SGI:n ska vara kopplad till arbete, det vill säga att beräkningen av densamma inte ska ta hänsyn till inkomst av kapital eller, i fallet enskild firma, inkomst av passiv näringsverksamhet; dessa typer av inkomst uppbär ju en individ även när denne inte kan arbeta. Men systemet bör utformas så att det skapar förutsättningar att ge alla individer en grundtrygghet i de försäkringssystem som använder SGI som bas. Vidare bör SGI fastställas på samma sätt för alla SGI-baserade försäkringssystem, exempelvis för sjukpenning och föräldrapenning. SGI bör även fastställas på samma sätt för alla individer, oberoende av om och, i så fall, i vilken form de bedriver aktiv näringsverksamhet. Detta innebär, bland annat, att man bör undvika en särlösning för individer som bedriver näringsverksamhet i form av enskild firma, speciellt som majoriteten av de senare även har inkomst av anställning. I de fall det är motiverat att differentiera utbetalningarna från de olika försäkringssystemen regleras detta bättre i varje enskilt försäkringssystem. Detta kan enkelt göras genom att justera hur många procent av SGI:n som försäkringen ersätter. Samma gäller om man vill minska ersättningen 1.2 Utformad för att minska fluktuationer i SGI över tiden Systemet för att fastställa SGI bör utformas så att skarpa förändringar av SGI:n över åren undviks. I det nuvarande systemet görs detta främst genom SGI-skydd1 och genom 1SGI är skyddad om den försäkrade avbryter eller inskränker sitt arbete av något skäl som anges i 26 kap. 11–18 a §§ SFB. Det vill säga vid: studier, periodiskt ekonomiskt stöd, arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m., specialregler för individer med nystartade enskilda firmor. Nackdelen med nuvarande metoder för att åstadkomma denna stabilitet är de kräver mycket individuell handläggning och att bedömningar inte alltid är likvärdiga. En ny modell för att fastställa SGI bör utformas så att den fullt ut kan automatiseras; det vill säga ingen individuell handläggning ska krävas. För att detta ska vara möjligt måste modellen baseras på historiska, fastställda siffror. Nuvarande ordningar när det gäller nystartade enskilda firmor att söka jämförelser med lönenivåer i motsvarande yrken, framåtblickande bedömningar/gissningar om intjänandenivåer, bedömningar av skuldsättning med mera måste i så fall upphöra. 1.4 Enkel, transparent och förutsägbar Modellen för att fastställa SGI bör vara så enkel och transparant som möjligt. Den bör därför vara baserad på få variabler och vara så långt det är rimligt ensad med skattelagstiftningens principer för att fastställa en individs inkomst av arbete. Baseras modellen på skatteredovisningen och automatiseras kan SGI:n beräknas löpande för alla individer och inte bara, som , när ett försäkringsärende öppnas eller behöver uppdateras. Det innebär att en individ, t.ex. efter inloggning på sina personliga sidor på , ska kunna se vilken SGI som är fastställd och vad som, därför, kommer att betalas ut i exempelvis föräldrapenning.2 1.5 Inte leda till oacceptabla försämringar Den nya modellen för fastställande av SGI bör utformas så att den inte leder till oacceptabla försämringar – för hela kollektivet eller för specifika grupper – i förhållande till nuvarande modell. En ny modell för att fastställa SGI föreslås baseras på värdejusterad, fastställd inkomst av tjänst och inkomst av aktiv näringsverksamhet för ett urval av år tillbaka i tiden med tak och golv för SGI:n satta på lämpliga nivåer. 3 Justerbara parametrar i modellen Inom ramen för den föreslagna grundmodellen finns det möjligheter att variera ett antal parametrar för att uppnå ett utfall som kommer så nära som möjligt de önskvärda egenskaperna. graviditet, föräldraledighet, plikttjänstgöring samt annan militär utbildning och tjänstgöring, sjukpenning och rehabiliteringsersättning, m.m., kortare avbrott i förvärvsarbete, avtalat korttidsarbete (26 kap. 18 a § SFB). 2Redovisningen av automatiskt fastställd SGI skulle kunna kompletteras med en räknesnurra för att prognosticera en framtida preliminär SGI där individen/användaren får ange vad han/hon bedömer att framtida inkomster av arbete och aktiv näringsverksamhet kommer att bli. 3.1.1 Inkomst av tjänst Inkomst av tjänst definieras för skatteändamål som summan av: 1.1 Lön, förmåner, sjukpenning m.m., 1.2 Kostnadsersättningar, 1.3 Allmän pension och tjänstepension m.m., 1.4 privat pension och livränta, 1.5 Andra inkomster som inte är pensionsgrundande, 1.6 Inkomster, t.ex. hobby, som du själv ska betala egenavgifter för, 1.7 Inkomst från bilaga K10, K10A och K13.3 Av dessa komponenter påverkas inte pensioner och livränta av om en individ av personrelaterade skäl inte kan arbeta; de betalas ut ändå. Om man inte arbetar har man rimligen heller inte några kostnader som ska ersättas. Vidare får man anta att om man inte kan arbeta kan man ej heller ha intäkter av hobbyverksamhet. Punkten 1.7 utgör kapitalinkomster som, enligt skattelagstiftningen, ska beskattas som tjänst då de har sin upprinnelse i individens arbete. I nuvarande system för beräkning av SGI inkluderas endast kontanta inkomster, dvs.