sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — Om en försäkrads arbetsförmåga förbätt- ras i relation till förvärvsarbete på arbetsmarknaden skulle ersätt- ningen behöva omprövas, som den försäkrade vid en ny ansökan skulle ha rätt till sjukersättning vid prövning enligt 33 kap. 10 och 10 a §§. Genom att det i andra meningen anges att ompröv- ning inte ska ske i ett sådant fall undviks denna situation. En försäkrad ska alltså behöva ha uppvisat arbetsförmåga i förvärvs- arbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden för att sjukersättningen ska kunna omprövas. För en äldre försäkrad som omfattas av reg- lerna i 33 kap. 10 a § vid tillfället för omprövning enligt denna para- graf ska endast sådant normalt arbete som den försäkrade har erfar- enhet av beaktas. För innebörden av arbete som den försäkrade har erfarenhet av, se kommentaren till 10 a §. För samtliga försäkrade ska dock även annat lämpligt, tillgängligt arbete beaktas. Tredje stycket är nytt. Här anges att en försäkrad som ägnar sig åt sysslor av ideell karaktär som inte ger inkomst inte ska anses ha uppvisat en förbättrad arbetsförmåga enligt denna paragraf så länge åtagandet understiger . Regeln avses vara en skydds- regel som kompletterar huvudregeln i andra stycket. Det är således inte fråga om ett tak för den tidsåtgång en försäkrad med sjukersätt- ning kan ägna sig år under tid med ersättning; däremot ska den för- säkrades ersättning dock inte kunna omprövas på grund av att han eller hon uppvisat arbetsförmåga som antogs saknas när ersättningen beviljades så länge den försäkrades sysslor ryms inom regeln. Med sysslor av ideell karaktär avses bl.a. arbete som utförs utan ersättning, engagemang i föreningsliv eller olika typer av organiserade fritidssysslor. Uppräkningen är inte uttömmande. Ideellt arbete inne- bär att arbetsinsatsen i första hand inte grundar sig på avtal utan bygger på frivillig intressegrund, arbetsinsatsen i huvudsak inte görs av personliga ekonomiska skäl, arbetet utförs inom en ideell verksam- het, såsom inom ramen för en förening. Typexempel på sysslor som ska omfattas av bestämmelsen är sådana där prestationskraven inte behöver motsvara de som gäller för förvärvsarbete och insatsen präg- las ofta av frivillighet och stora möjligheter till individuell anpassning. Det kan röra sig om sysslor inom ramen för intresseorganisationer, politiska partier, kulturföreningar, idrottsföreningar eller andra ideella föreningar. Allmän daglig livsföring eller sedvanligt hemarbete ska dock inte räknas med i vad som ska inkluderas avseende denna tids- gräns. Så länge den försäkrades ideella åtaganden understiger tio tim- mar ska sådana aktiviteter, oavsett sysslornas innehåll, inte anses innebära att den försäkrade har uppvisat arbetsförmåga och någon prövning enligt denna paragrafs andra stycke ska inte göras. För att en viss insats ska omfattas av regeln förutsätts, utöver att insatsen ska understiga , att åtagandena inte ger någon inkomst. Det innebär att det ska vara fråga om rent ideella åtag- anden. Ersättning som betalas ut för direkta kostnader och utlägg ska dock inte anses som inkomst vid tillämpning av bestämmelsen. Så- ledes kommer även förtroendeuppdrag såsom styrelsearbete i bostads- rättsföreningar eller liknande som innebär att den försäkrade arvode- ras att hamna utanför regelns tillämpningsområde. En försäkrad som får inkomst av något slag ska således bedömas enligt huvudregeln. Detta innebär naturligtvis inte per automatik att den försäkrade har uppvisat arbetsförmåga utan en bedömning ska göras om insatserna motsvarar arbetsförmåga utifrån aktuellt arbetsförmågebegrepp enligt andra stycket. En försäkrad som är beviljad hel sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning omfattas av regeln om den s.k. åttondelen. Denna regel innebär att den försäkrade kan använda en begränsad förmåga till arbete eller andra åtaganden utan att rätten till ersättning påverkas. För en sådan försäkrad innebär bestämmelsen om ideella sysslor understigande ett visst utrymme för sådana sysslor utöver åttondelen, så länge den totala tidsåtgången understiger . Det sagda innebär att en försäkrad med hel sjukersättning kan arbeta med viss inkomst inom ramen för åttondelen och utöver detta även ha ide- ella åtaganden, med en sammanlagd tidsåtgång understigande tio tim- mar . Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.2.3. Paragrafen är ändrad. I paragrafen anges vissa av förutsättningarna för att en försäkrads rätt till aktivitetsersättning ska omprövas. Paragrafen motsvarar 19 § men avser försäkrade som har aktivitetsersättning i stället för sjuk- ersättning. I andra stycket anges att en försäkrad som regelbundet och har visat en arbetsförmåga som han eller hon antogs sakna när beslutet om aktivitetsersättning fattades ska antas ha en väsentligt förbättrad arbetsförmåga, om inte något annat framkom- mer. Liksom tidigare krävs att arbetsförmågan hos en försäkrad med aktivitetsersättning väsentligt förbättras för att rätten till förmånen ska omprövas, vilket innebär ett större utrymme att få förbättrad arbetsförmåga innan ersättningen ska omprövas jämfört med för en försäkrad som har sjukersättning. Förändringen i stycket består i att någon omprövning av aktivitetsersättningen ändå inte ska ske om arbetsförmågan inte är nedsatt mot arbetsmarknadsbegreppet som anges i 33 kap. 10 §. Förändringen motsvarar den hänvisning som in- förts även i 19 §, se kommentaren till denna bestämmelse för en när- mare kommentar. I tredje stycket anges att en försäkrad som deltar i engagemang av ideell karaktär som understiger och som inte ger inkomst inte ska anses ha uppvisat arbetsförmåga. För den närmre innebörden av denna regel hänvisas till kommentaren till 19 §. Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.3.3. Paragrafen är ny. I bestämmelsen regleras förutsättningarna för en flexibel förlägg- ning av arbetstid för en försäkrad som har nedsatt arbetsförmåga och är beviljad partiell sjukersättning eller aktivitetsersättning. Bestämmelsen innebär en ny, lagreglerad huvudregel för möjlig- heten till en mer flexibel förläggning av arbetstiden för försäkrade som är beviljad partiell sjuk- eller aktivitetsersättning. En förläggning av arbetstiden som inte innebär att arbetstiden minskas lika mycket är möjlig om förläggningen av arbetstiden inte medför någon risk för försämring av den försäkrades sjukdom eller arbetsförmåga. Av bestämmelsen framgår att det däremot inte uppställs något krav på att arbetstidsförläggningen ska vara medicinskt motiverad i det enskilda fallet. Omständigheten att arbetstidsförläggningen riskerar att försämra den enskildes sjukdom eller arbetsförmåga kan handla exempelvis om att hälsotillståndet påverkas negativt av förläggningen eller om att sjukdomen är av sådan art att en annan förläggning av arbetstiden än jämn reducering medför att arbetsförmågan hos en person med nedsatt förmåga ytterligare försämras. Bedöm- ningen ska göras utifrån den försäkrades individuella förhållanden. En flexibel förläggning av arbetstiden förutsätter att den försäk- rades arbetsförmåga även fortsatt är nedsatt i enlighet med beslutet om partiell sjukersättning eller aktivitetsersättning. Om en viss förlägg- ning av arbetstiden däremot innebär att den försäkrade uppvisar en högre arbetsförmåga än vad han eller hon antogs sakna när beslutet om sjukersättning eller aktivitetsersättning fattades kan rätten till ersättning omprövas enligt 19 och 22 §§. Sjukersättning och aktivitetsersättning utgör månadsersättningar. Vid en förläggning av arbetstiden som frångår principen om lika stor minskning av arbetstiden krävs att förläggningen sker som inte övergår en månad. Detta innebär att den arbetade tiden under en viss månad inte får överstiga den för- säkrades återstående arbetsutbud dvs. den del där den försäkrade inte har sjukersättning eller aktivitetsersättning. För en försäkrad som är beviljad halv sjukersättning är det exempelvis inte möjligt att arbeta heltid under en hel månad och inte alls under nästföljande månad. En flexibel förläggning av arbetstiden ska, så länge nedsättningen av arbetsförmågan kvarstår på samma nivå och de övriga förutsättning- arna för en sådan förläggning kan anses uppfyllda, som utgångspunkt kunna godtas tills vidare och . Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.4.1. Paragrafen är ändrad. Paragrafen reglerar med vilken procentandel sjukersättningen ska minskas med reduceringsinkomsten samt vilka fribelopp som gäller innan denna minskning ska göras. Ändringen består i att fribeloppen ska beräknas baserat på inkomst- basbelopp enligt 58 kap. 26 §. Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.1.1. Paragrafen är ändrad. Bestämmelsen reglerar vid vilket belopp sjukersättning inte lämnas. Ändringen består i att beräkningen ska baseras på inkomstbas- belopp enligt 58 kap. 26 § SFB. Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.1.1. Paragrafen är ändrad. Av paragrafen framgår att under tid när den försäkrade genomgår sådan behandling eller rehabilitering som ger rätt till vissa social- försäkringsersättningar ska hans eller hennes förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete anses nedsatt även i den utsträckning som åtgärden hindrar honom eller henne från att förvärvsarbeta vid be- dömningen av rätten till livränta. Ändringen är en följd av att sjukpenning i förebyggande syfte enligt 27 kap. 6 § ersätts med preventionsersättning enligt 31 b kap och består således i att hänvisningen till den förra bestämmelsen ersätts med en hänvisning till det nya kapitlet. Ändringen innebär att under tid när den försäkrade genomgår preventionsinsatser som avses i 31b kap. ska hans eller hennes förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete anses nedsatt även i den utsträckning som insatsen hindrar honom eller henne från att förvärvsarbeta, vid bedömningen av rätten till livränta enligt 41 kap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.1. Paragrafen är ändrad. Av paragrafen framgår att smittbärarpenningen ska minskas med vissa förmåner i den utsträckning förmånerna lämnas som smittbärarpenningen. Genom ändringen framgår av sjätte punkten i paragrafen att smitt- bärarpenningen ska minskas med preventionspenning i den utsträck- ning förmånerna lämnas . Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. Paragrafen är ändrad. Av paragrafen framgår att närståendepenning inte lämnas i den utsträckning som vårdaren får vissa andra förmåner. Genom ändringen framgår av femte punkten i paragrafen att när- ståendepenningen inte lämnas i den utsträckning som vårdaren får preventionspenning. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. Paragrafen är ändrad. I bestämmelsen anges förutsättningarna för att boendetillägg ska kunna lämnas. Genom ändringen framgår av bestämmelsen att boendetillägg kan lämnas till den som omfattas av 2 § och som får preventionspenning enligt 31 b eller 31 c kap. Ändringen syftar till att även preventions- penning ska vara en sådan förmån som kan leda till att boendetillägg kan lämnas till en försäkrad, om övriga förutsättningar för detta är uppfyllda. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. Paragrafen är ändrad. I bestämmelsen anges att den bidragsgrundande inkomsten är er- sättning som lämnas i form av någon av de uppräknade förmånerna. Genom förändringen framgår av paragrafen att den bidragsgrun- dande inkomsten bland annat är den ersättning som lämnas i form av preventionspenning eller preventionspenning i särskilda fall enligt 31 b kap. respektive 31 c kap. Med ändringen avses således att även preventionspenning ingår i det underlag som används för att bedöma den försäkrades bidragsgrundande inkomst. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. Paragrafen är ändrad. Av paragrafen framgår att boendetillägg ska lämnas med samma andel som den ersättning som grundar rätt till tillägget lämnas med. Genom ändringen i andra stycket framgår att om såväl preven- tionspenning enligt 6 § 5 som preventionspenning i särskilda fall enligt 6 § 6 lämnas ska en andelsberäkning göras i förhållande till den preventionspenning som lämnas enligt 6 § 6. Samma sak ska således gälla avseende preventionspenning som gäller för sjukpenning och rehabiliteringspenning. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. Paragrafen är ändrad. I paragrafen anges vad bestämmelserna i 108 kap. socialförsäkrings- balken handlar om. Ändringen är redaktionell och består av att även den nya 23 § räknas upp bland paragraferna som berör avdrag på ersättning (kvitt- ning). Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.2.1 och 16.3.1. Paragrafen är ny. I bestämmelsen redogörs för möjligheter att genom kvittning reglera ersättning som har betalats ut för mycket till följd av att den försäkrade förvärvsarbetat med vilande sjuk- eller aktivitetsersättning. Sådan kvittning kan ske vid en senare utbetal- ning som ska ligga så nära månaden med förvärvsarbetet som möjligt. Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.2.1 och 16.3.1. Paragrafen är ändrad. I paragrafen anges att vissa ersättningar får dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att medverka till vissa sorters insatser. Ändringen i första stycket första punkten är en följd av att sjuk- penning i förebyggande syfte enligt 27 kap. 6 § föreslås ersättas med preventionsersättning enligt 31 b kap och består i att hänvisningen till den förra bestämmelsen ersätts med en hänvisning till 31 b kap. Ändringen innebär att omvårdnadsbidrag, sjukpenning, sjukersätt- ning och aktivitetsersättning, sjukvårdsersättning respektive livränta till den försäkrade vid arbetsskada och motsvarande ersättningar enligt 43 och 44 kap. samt merkostnadsersättning får dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att med- verka till behandling eller insatser enligt 31 b kap. Första stycket tredje punkten är ny och är en följd av förslaget till en ny bestämmelse i 33 kap. 20 a §. Av punkten framgår att aktivi- tetsersättning får dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att medverka till insatser enligt den nya bestäm- melsen. Skrivningen innebär att om en försäkrad som anvisats till det arbets- marknadspolitiska programmet för unga med aktivitetsersättning i syfte att få eller återfå arbetsförmåga utan giltig anledning vägrar att medverka till eller delta i insatser inom ramen för programmet får den försäkrades aktivitetsersättning dras in eller sättas ned. Utredningens överväganden finns i avsnitt 16.3.4 och 22.2.1. Av första punkten framgår när olika bestämmelser ska träda i kraft. Att vissa bestämmelser ska träda i kraft innebär att det är möjligt för försäkrade att ansöka om de förmåner som regle- ras i de aktuella bestämmelserna, och för att fatta beslut, innan reglerna ska börja tillämpas. Av andra punkten framgår att de i den punkten uppräknade bestäm- melserna ska tillämpas för tid . innebär att för tid före ska äldre bestämmelser tillämpas. I tredje punkten anges att i den nya bestämmelsen i 33 kap. 20 a ska tillämpas även i fråga om den som hade rätt till aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga. Avseende en sådan försäkrad ska i samråd med Arbetsförmedlingen klarlägga om den försäkrade kan delta i det arbetsmarknads- politiska programmet för unga med aktivitetsersättning. Denna utred- ning behöver dock inte göras om det är uppenbart att den försäkrade inte kan delta i programmet. Av punkten tre framgår således att även ska utreda om försäkrade som beviljats aktivi- tetsersättning enligt äldre bestämmelser och som har ett sådant beslut som även avser tid fr.o.m. kan delta i det arbets- marknadspolitiska programmet för unga med aktivitetsersättning. Exempel på när det är uppenbart att den försäkrade inte kan delta i programmet är när den försäkrades sjukdom till sin karaktär innebär att rehabilitering i stunden är utesluten. Ett annat exempel på när det kan vara uppenbart att den försäkrade inte kan delta i programmet är om det så lite tid kvar på den beviljade ersättningsperioden att del- tagandet i programmet blir för kortvarigt för att vara meningsfullt. Av fjärde punkten framgår att äldre bestämmelser om sjukpenning samt sjukpenning i särskilda fall enligt 27 kap. 6 § respektive 28 a kap. 3 § fortfarande ska tillämpas i de fall har godkänt en sådan plan som avses i 6 § andra stycket. Med skrivningen avses att försäkrade som fått beslut om god- känd förebyggande behandling ska kunna slutföra sina godkända insatser i enlighet med planen och beviljas sjukpenning i förebyg- gande syfte respektive sjukpenning i förebyggande syfte i särskilda fall för deltagandet i dessa i enlighet med de äldre bestämmelserna. Av femte punkten framgår att de i denna punkt uppräknade bestäm- melserna ska tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före . Bestämmelserna ska dock tillämpas vid prövning av rätt till ersättning för dagar som avser ersättning . Med skrivningen avses att försäkrade som har pågå- ende sjukperioder för när reglerna ska börja tillämpas ska bedömas enligt dessa nya regler, dock endast avseende dagar från och med när reglerna ska börja tillämpas. Rätten till förmånen avseende dagar före ska bedömas enligt de äldre bestäm- melserna. Av sjätte punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande tillämpas i fråga om förmåner som avser tid före . Genom skrivningen anges att i fråga om förmåner som avser tid före ska äldre bestämmelser tillämpas vid bedömningen. De nya bestämmelserna får således inte någon retroaktiv verkan. Det innebär exempelvis att det endast är möjligt för försäkrade att be- viljas preventionspenning för tid från och med tidpunkten för när bestämmelserna avseende denna förmån ska börja tillämpas. 26.2Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken Paragrafen är ändrad. I bestämmelsen anges för vilken egendom bestämmelserna i kapitlet gäller. Genom ändringen framgår av paragrafens femte punkt att be- stämmelserna i 7 kap. utsökningsbalken gäller i fråga om utmätning av preventionspenning. Syftet med ändringen är att preventionspen- ning ska behandlas på samma sätt som övriga i punkten uppräknade socialförsäkringsförmåner i utmätningsfrågor. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. I ikraftträdandebestämmelsen anges att lagen träder i kraft . 26.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Paragrafen är ändrad. I bestämmelsen regleras den sökandes normalarbetstid. Genom ändringen framgår av paragrafens andra stycke att vid bestämmande av normalarbetstid ska utöver arbetad tid även beaktas tid som ersätts med preventionspenning enligt socialförsäkringsbalken. Syftet med ändringen är att vid bestämmande av normalarbetstid ska tid med preventionspenning behandlas på samma sätt som övriga i punkten uppräknade förmåner. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. I ikraftträdandebestämmelsen anges att lagen träder i kraft . 26.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Paragrafen är ändrad. Av bestämmelsen framgår att den statliga ålderspensionsavgiften utgör av de i bestämmelsen uppräknade förmånerna. Genom ändringen framgår av paragrafens första punkt att den statliga ålderspensionsavgiften utgör av bland annat ersättning i form av preventionspenning enligt 31 b kap. socialförsäk- ringsbalken. Syftet med ändringen är att vid beräkning av avgiften ska preventionspenning behandlas på samma sätt som övriga i punkten uppräknade socialförsäkringsförmåner. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. I ikraftträdandebestämmelsen anges att lagen träder i kraft . 26.5Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen är ändrad. Av paragrafen framgår vilka ersättningar i samband med sjukdom m.m.som ska tas upp om de grundar sig på förvärvsinkomst på grund av tjänst. Genom ändringen i första stycket 1 framgår av paragrafen att bland annat preventionspenning enligt socialförsäkringsbalken ska tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst om den grundar sig på förvärvs- inkomst på grund av tjänst. Genom ändringen i andra stycket framgår vidare av bestämmelsen att sådan preventionspenning som avses i 31 c kap. socialförsäkrings- balken ska tas upp till beskattning. Syftet med ändringarna är att vid beräkning av skatt ska preven- tionspenning och preventionspenning i särskilda fall behandlas på samma sätt som övriga i paragrafen uppräknade socialförsäkrings- förmåner. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. Paragrafen är ändrad. Av paragrafen framgår vilka ersättningar i samband med sjukdom m.m.som ska tas upp om de grundar sig på förvärvsinkomst på grund av näringsverksamhet. Genom ändringen framgår av paragrafen att bland annat preven- tionspenning enligt socialförsäkringsbalken ska tas upp till beskatt- ning i inkomstslaget näringsverksamhet om den grundar sig på för- värvsinkomst på grund av näringsverksamhet. Syftet med ändringen är att vid beräkning av skatt ska preventionspenning behandlas på samma sätt som övriga i punkten uppräknade socialförsäkringsförmåner. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att lagen tillämpas första gången för det beskattningsår som börjar efter . Ändringarna ska således börja tillämpas i samband med att preventionsersättningen införs som förmån. 26.6Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Paragrafen är ändrad. I bestämmelsen anges att studiemedel inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det även lämnas någon av de i bestämmelsen uppräknade ersättningarna. Genom ändringen framgår av paragrafens tredje punkt att studie- medel inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas preventionsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Syftet med änd- ringen är att studiemedel ska samordnas med preventionsersättning på samma sätt som studiemedel samordnas med övriga i punkten uppräknade socialförsäkringsförmåner. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. I ikraftträdandebestämmelsen anges att lagen träder i kraft . 26.7Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Paragrafen är ändrad. Av bestämmelsen framgår till vilken del en ersättning till en person vid sjukdom m.m. är avgiftsfri. Genom ändringen framgår att en ersättning till en person vid sjuk- dom eller ledighet för vård av barn eller med anledning av barns födelse är avgiftsfri, till den del ersättningen motsvarar bland annat preventionspenning som arbetsgivare får uppbära enligt 31 b kap. 11 § socialförsäkringsbalken. Syftet med ändringen är att preventions- penning ska behandlas på samma sätt som sjukpenning och rehabi- literingspenning vid tillämpning av paragrafen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. Paragrafen är ändrad. Av bestämmelsen framgår att vissa ersättningar är avgiftsfria. Genom ändringen framgår att sjukpenning, preventionspenning och rehabiliteringspenning enligt socialförsäkringsbalken är avgifts- fri. Syftet med ändringen är att preventionspenning ska vara avgift- sfri på samma sätt som sjukpenning och rehabiliteringspenning. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att lagen tillämpas på ersättning som be- talas ut efter . Ändringarna ska således börja till- lämpas i samband med att preventionsersättningen införs som förmån. 26.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Paragrafen är ändrad. Av bestämmelsen framgår vilka kostnader som sjukförsäkrings- avgifter ska finansiera. Genom ändringen framgår av bestämmelsens andra punkt att sjuk- försäkringsavgifter ska finansiera kostnader för bland annat rehabili- teringspenning, preventionspenning och andra ersättningar enligt 31 och 31 b kap. socialförsäkringsbalken.