sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Knubbsälpopulationen i och är på cirka 16 000 djur, med ett referensvärde på 10 000 individer. Populationen be- döms nå gynnsam bevarandestatus. Tillväxthastigheten ligger på per år.78 Hoten mot knubbsälarna på består främst av risker för fysisk störning. Populationen i Kalmarssund är i underkant av 2 000 djur. Den når inte gynnsam bevarandestatus.79 Populationen ökar dock stadigt och utbredningsområdet förväntas öka.80 74Naturvårdsverket 2020, arter och naturtyper i EU:s art och habitatdirektiv – Resultat från rapporteringen till EU av bevarandestatus 2013–2018. 75Havs- och vattenmyndigheten , Nationell förvaltningsplan för gråsäl i , Rapport 2019:24. 76Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. 77Naturvårdsverket 2020, Beslut om licensjakt efter gråsäl 2020 och början av 2021, 78Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. 79Naturvårdsverket 2020, arter och naturtyper i EU:s art och habitatdirektiv – Resultat från rapporteringen till EU av bevarandestatus 2013–2018. 80Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Även för knubbsälar har skyddsjakten ökat från 170 till 550 individer. Inte häller för knubbsäl har hela kvoten använts. fälldes 333 djur. har beslutat om skyddsjakt för 900 individer. Antalet vikare i (och norra ) beräk- nades 2019 ligga på runt 7 500 individer i Sverige.81 Antalet vikare har varierat kraftigt beroende på rådande isförhållanden. Sammantaget bedöms hela östersjöpopulationen till cirka 20 000 djur.82 Populatio- nen ligger nära referensvärdet men bedöms inte nå gynnsam bevar- andestatus. Tillväxthastigheten beräknas till , vilket bedöms som lågt. Tillåten skyddsjakt på vikare har varierat med som lägst 130 och som högst med 300 individer 2019. fälldes 273 djur. har beslutat om skyddsjakt för maximalt 400 individer. Halterna av PCB och DDT har stadigt minskat, men detta gäller inte andra ämnen som t.ex. dioxiner. Nya miljögifter tillkommer och lång- tidseffekterna av dessa på däggdjur är inte klarlagda. Efter drunkning i fiskeredskap och jakt är fortfarande tarmsår den vanligaste dödsorsaken. Detta kan vara en indikation på ett försämrat immun- försvar. Vidare har en signifikant minskad späcktjocklek observerats hos bifångade unga gråsälar i Egentliga . Detta kan eventuellt höra samman med ändrade fiskbestånd och minskad fetthalt i strömming. Bifångst av säl i fiske Det finns mycket stor osäkerhet om bifångsternas storlek. Fiskeri- verket uppskattade bifångsten 1996 till 392 och knappt 500 djur. De flesta bifångster finns i fisket efter lax med 81Naturvårdsverket 2020, arter och naturtyper i EU:s art och habitatdirektiv – Resultat från rapporteringen till EU av bevarandestatus 2013–2018, Rapport 6914. 82Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen laxfällor, fisket efter torsk och plattfisk med garn samt fisket efter ål med ålbottengarn. Havs- och vattenmyndigheten anger i förvaltningsplanen att det behövs bättre bedömningar av bifångster av säl i fisket. Detta är ett viktigt underlag för att kunna prioritera inom vilken fiske sälsäkra redskap ytterligare behöver utvecklas. Klimatförändringar är ett kommande hot För vikare kommer minskningen av havsisarna, som är nödvändiga för fortplantningen, att påverka både populationen och utbred- ningen negativt.83 Gråsälen föder ofta sina kutar på isflak, men har tidigare klarat milda vintrar genom att föda på land i stora flockar. Överlevnaden hos kutarna blir dock sämre då de föds på land. Bland annat är risken att drabbas av infektioner större eftersom tätheten är högre och marken inte lika steril som isen. Kutarnas avvänjningsvikt är även lägre på land och påverkar överlevnadsmöjligheterna. Sälens roll i ekosystemet Sälens egenskap som toppredator, dvs. på samma nivå som människan i ekosystemet, innebär att de kan påverka strukturen på ekosystemet i stort genom att ha kontrollerande effekter på andra arter längre ner i näringskedjan, s.k. top-down effekt. Sälens predation kan ge en direkt effekt på populationerna av de arter den äter, såsom olika fiskarter, vilket i sin tur påverkar andra arter som bytesfisken äter eller konkurrerar med. En toppredator kan också påverkas av föränd- ringar längre ner i näringskedjan som ger effekter på exempelvis olika fiskarter som utgör sälens byte, s.k. bottom-up effekt. Gråsäl är en opportunistisk och generalistisk predator, vilket betyder att de äter den fisk som är vanligast och lättast tillgänglig. Vad sälarna äter varie- rar därför mellan områden, säsonger och år. näringsvävar är komplexa och sälens roll t.ex. i förhållande till torskens beståndsstatus i södra eller utvecklingen av bestånd av abborre och gädda vid kusten, är därför ofta svåra att modellera och förstå och därför exempel på s.k. oklara orsakssam- 83Naturvårdsverket 2020, arter och naturtyper i EU:s art och habitatdirektiv – Resultat från rapporteringen till EU av bevarandestatus 2013–2018, Rapport 6914. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen band som lyfter fram till miljömålsberedningen som områden viktiga att fokusera på i forskning och kunskapssam- manställning.84 Havs- och vattenmyndigheten lyfter särskilt fram att det är viktigt att beakta sälarnas ekologiska roll i näringsväven vid förvaltning av arter, miljöövervakning, beståndsuppskattningar och andra ekosystembaserade undersökningar. Konflikter mellan säl och fiske De senaste decenniernas ökning av sälpopulationerna har lett till en ökad konflikt med framför allt det kustnära fisket. Konflikten i sig är ömsesidig, säl påverkar fisket medan fisket i sin tur kan ha på- verkan på sälpopulationerna. Konflikten mellan säl och fiske är till stor del beroende vilken typ av fiske som bedrivs. Det är främst det kustnära fisket med passiva redskap (nät, garn, burar m.m.) som bär de ekonomiska konsekvenserna av fler sälar. Det är dock oftast ett fåtal individer som har specialiserat sig på att besöka redskapen. Trål- fisket påverkas enligt Havs- och vattenmyndigheten, enbart margi- nellt av sälen. innebär flera olika typer av negativa konsekven- ser för fisket med passiva redskap, t.ex.: –Minskad intäkt p.g.a. att sälen vittjar passiva redskap. –Ökad kostnad för sälförstörda redskap. –Ökad kostnad för ”sälsäkra” redskap. –Minskad intäkt p.ga. ökad konkurrens om fisk. Även fritidsfiskare i upplever problem med säl. Nätfisket har upphört utefter stora delar av och . I vissa lax- och havsöringsförande älvar påverkas sportfisket negativt då gråsälar stiger upp i älvarna och jagar fisk. I på- går en debatt om sälens konkurrens med fritidsfiske om abborre och gädda. 84Havsmiljöinstitutet , Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband, Rapport 2019:6. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Skador på fångst och redskap Havs- och vattenmyndigheten fördelar för sälskador från anslag 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Ansla- get fördelas så att går, via , till förebyggande åtgärder och i ersättning för skador orsakade av säl på redskap och fångst till fisket via länsstyrelserna. Det finns dock flera län som har skador som överstiger länets stöd- budget. Ersättning per fiskare uppgår i genomsnitt till cirka 42 000 kro- nor . Antalet fiskare som fått ersättning för sälskador har legat mellan 350–400 fiskare 2006. Skadorna utgörs till drygt 70 pro- cent av fiske med nät/garn, följt av fällor/ryssjor på nästan 20 pro- cent. Resterande består av skador vid fiske med krokredskap, burar och fällor. av alla fiskefartyg har begärt ersätt- ning, men av den totala infiskade vikten berörs. Storleken på de faktiska förlusterna är svårt att uppskatta. Sanno- likt ligger kostnaden mellan cirka sex miljoner om endast de direkta kostnaderna räknas till cirka 33 miljoner om alla förluster inklusive förlorad fångs räknas.85 Havs- och vattenmyndigheten anger i förvaltningsplanen att ersätt- ningarna bör utformas så att de styr mot ett hållbart fiske och säl- förvaltning. Myndigheten anser att de vidare behöver utreda om det finns möjlighet att öka andelen förebyggande åtgärder, vilket skulle bidra till att mer långsiktigt lösa konfliktsituationen. Utveckling av sälsäkra redskap Det finns stöd för förebyggande åtgärder, som t.ex. sälsäkra redskap via Havs- och fiskerifonden. isälsäkra redskap på . steg invester- ingarna till (i medfinansiering av fiskare). I är allt garnfiske drabbat och används främst andra fångstmetoder, som trålning efter strömming. I det kustnära garnfisket efter torsk i södra och egentliga har skadorna ökat kraftigt . Fiskare i och har 85AgriFood 2019, The Economic Cost of Seal Presence in Swedish Small-Scale Fisheries, Working Paper 2019:2. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen genom olika projekt deltagit i redskapsutveckling och provfiskat med olika typer av burar och fasta redskap. SLU Aqua anger att resultaten pekar på att alternativa redskap kan vara fångsteffektiva och selek- tiva. Försök att ersätta garnfiske av abborre och gös har inte gett tillräckligt gott utbyte ekonomiskt.86 Havs- och vattenmyndigheten anser att det fortsatt föreligger behov av redskapsutveckling som alternativ till garnfiske. I de fisken där sälsäkra redskap t.ex. fällor finns framtagna och i vissa fall är typgodkända behövs fortsatt stöd till omställning av fisket. Påverkar gråsälen fiskbestånden i så att konkurrens uppstår? Forskare vid bl.a. och Aqua presente- rade 2018 en modellering av sälens och skarvens konsumtion av tolv fiskarter i och en analys av om konsumtionen kan bidra till reglering av fiskbestånden och därmed vara i konkurrens med fisket.87 Modellen indikerar att fisket tar ut tre till fyra gånger så mycket fisk mätt i ton som däggdjur och fåglar tillsammans i hela . För vissa bestånd och i vissa geografiska områden visar dock analysen att både säl och skarv kan ha en betydande regle- rande effekt på vissa fiskarter, särskilt i kustområden. Detta gäller framför allt abborre, där säl och skarv bedöms tillsammans kunna ta ut det dubbla jämfört med fisket. Även för gädda, sik, lax och havs- öring kan konsumtion av säl och skarv ligga i nivå med fiskets uttag och därmed vara begränsande för beståndens tillväxt. För utsjöbestånden av sill, skarpsill och torsk har modelleringarna visat att gråsälens predation har en ringa påverkan jämfört med fiske och andra miljövariabler. Senaste uppgifterna om gråsälens diet för södra visar dock att andelen torsk är högre än vad som varit känt.88 Havs- och vattenmyndigheten anger i förvalt- ningsplanen för gråsäl att dessa nyare uppgifter tillsammans med ökningen av antalet gråsälar i södra medför att tidigare modelleringar för sälens konsumtion av torsk kan behöva revideras. 86SLU Aqua 2017, Hur löser vi konflikten mellan säl och kustfiske? Program Sälar och Fiskes verksamhet , Aqua reports 2017:9. 87Hansson, S., m.fl. 2018, Competition for the fish – fish extraction from the Baltic Sea by humans, aquatic mammals, and birds, (2018), 75(3), 999-1008. 88DTU Aqua 2019, Eastern Baltic cod – new knowledge on growth and mortality. DTU Aqua Reports no. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Beräkningar på uteblivna intäkter utifrån konkurrens från säl är enligt Havs- och vattenmyndigheten inte möjliga. Det går inte utgå från att en fisk som inte äts av sälar skulle ha fångats genom fiske. Det är dock viktigt att konstatera att lönsamhet för fisket har en direkt koppling till fiskbeståndens storlek och att både fiske och gråsäl m.fl. nyttjar fisk. Havs- och vattenmyndigheten lyfter fram i förvaltningsplanen att gråsälens påverkan på kommersiellt viktiga och hotade arter behöver undersökas vidare. Undersökningar av hur gråsälens födoval och rörelsemönster varierar geografiskt behöver prioriteras. Om påverkan är negativ för kommersiella alternativt hotade arter bör åt- gärder vidtas för att minska denna negativa inverkan. Det skulle kunna innefatta begränsning av populationen i utsatta områden alter- nativt jakt på återkommande individer i specifikt utsatta områden. Gråsäl är slutvärd för vissa parasitära rundmaskar; sälmask och lever- mask. Vuxenstadiet av dessa rundmaskar lever i sälarnas magsystem och sprids genom sälarnas avföring. Parasiternas livscykel omfattar ett flertal organismer vilka fungerar som mellanvärdar, däribland olika fiskarter. Studier på torsk i har visat att förekomsten av parasiter i torskens lever har ökat markant . Den ökade före- komsten av gråsäl har lyfts fram som en orsak till detta och därmed även en bidragande orsak till den dåliga tillväxt och hälsa hos torsk som ses i delar av . är det, enligt både och Havs- och vattenmyndigheten, svårt att avgöra om para- siterna är skälet till torskens dåliga hälsa eller om det snarare är så att torskens dåliga hälsa gör den mindre motståndskraftig för effekter av parasiten.89 Enligt Havs- och vattenmyndigheten behövs fortsatta undersökningar för att utreda vad som driver utbredningen av bl.a. sälmask, och om olika bestånd av torsk är mer eller mindre infekterade. De ekonomiska konsekvenserna av torsk som är infekterad med parasiter är svåra att beräkna, men uppstår främst för fiskare i och . 89Havsmiljöinstitutet , Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband, Rapport 2019:6. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Sälens värde för rekreation och turism Enligt SLU kan sälturism utgöra ett delsyfte för vissa internationella besökare.90 Näringen uppskattade antalet besökare till cirka 25 600, varav 8 000 utländska turister. Branschen bedömdes bestå av 56 företag. Sannolikt finns det fler som kan ha sälsafari som en bisyssla, som t.ex. kustfiskare. Sälturismen beräknades 2017 omsätta och av företagen avsåg att utöka sin verksamhet. Huvuddelen av befintliga sälturismföretag återfinns i mellersta och . Företagen på ostkusten såg inget behov av en ökning av sälpopulationen. I SLU:s undersökning var det enbart ett fåtal företag som erbjöd säljakt. Detta var dock 2017 innan beslut togs om licensjakt på gråsäl. Havs- och vattenmyndigheten har lyft fram i förvaltningsplanen för gråsäl att licensjakt ökar potentialen för jaktturism. En anledning till det är att tillgängligheten av säljakt blir större, detta eftersom jakt inte begränsas genom att endast kunna bedrivas i anslutning till en fiskeplats som är fallet vid skyddsjakt.91 har en även en kontinuerlig ökning av antalet fällda gråsälar skett. Detta bedöms till stor del bero på ett ökat intresse för säljakten som jakt- form och att fler jägare kommit i kontakt med fiskare som behöver hjälp att freda sina fiskeredskap och fångsten i redskapen. har också allt fler jägare gått de av olika jägarorganisationer anord- nade utbildningarna i säljakt. Nuvarande förbud mot handel med sälprodukter innebär dock enligt Havs- och vattenmyndigheten att det inte kommer vara möj- ligt att bedriva någon kommersialisering av jaktprodukter från säl. Det största kommersiella värdet av säljakten bedöms finnas inom jaktturismen. I en ekosystembaserad förvaltning är det viktigt att förstå och ta hänsyn till alla värden av resursen och inte enbart de befintliga finan- siella transaktionerna. Många svenskar upplever säl på pro- menaden, kvällsbadet, kajakturen eller när de är ute med sin fritids- båt. Havs- och vattenmyndigheten lyfter fram att förvaltningen av 2019, seal the deal? An explorative study on seal tourism in . , (). ISSN 1401–4082. 91Havs- och vattenmyndigheten , Nationell förvaltningsplan för gråsäl i , Rapport 2019:24. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen säl även behöver ta lika stor hänsyn till dessa värden, trots att de sällan manifesteras i en finansiell transaktion. Havs- och vattenmyndigheten drar i förvaltningsplanen för gråsäl slutsatsen att sälpopulationen har begränsade positiva effekter på landsbygdens attraktivitet som helhet även om den bidrar med vissa arbetstillfällen, främst besöksnäring. Detsamma får konstateras för det yrkesfiske som skulle vara hotat av gråsälens populationstillväxt. Översyn av jakten på säl Jakten på säl regleras genom jaktförordningen. tillåts enbart licensjakt för gråsäl. Vikare och knubbsäl kan fällas genom skyddsjakt. Licensjakt infördes på gråsäl och varar fram till . får fatta beslut om licensjakt efter gråsäl under förutsättning att det inte finns någon annan lämplig lösning och att jakten inte försvårar upprätt- hållandet av gynnsam bevarandestatus. Jakten måste dessutom vara lämplig med hänsyn till stammens storlek och sammansättning och ska ske selektivt och under strängt kontrollerade förhållanden. Innan beslut ska samråda med Havs- och vattenmyndig- heten.92 För sälarna gäller dessutom enligt Helcoms övergripande mål att populationerna ska tillåtas öka mot ekosystemets bärförmåga (car- rying capacity). Vidare får beslut om licensjakt på gråsäl utformas och förenas med villkor som är ändamålsenliga med hänsyn till de olägen- heter som förekomsten av täta rovdjurspopulationer orsakar.93 Sedan började fatta beslut om skyddsjakt efter gråsäl 2001 har avskjutningen aldrig nått det totala antal som varit tillåtet att fälla. Havs- och vattenmyndigheten bedömer att detta be- ror på ett flertal olika faktorer som bl.a. ett lågt antal intresserade och erfarna säljägare, avsaknad av tillgång till jakt och att vissa om- råden undantagits från säljakt. Även svårigheter för fiskare att komma i kontakt med säljägare som kan hjälpa dem med skyddsjakten har lyfts fram som ett problem. Det går heller inte att bedöma om skydds- jakten har haft någon direkt minskning av sälskador på fisket. 9223 c och §§ jaktförordningen (1987:905). 9323 d och §§ jaktförordningen (1987:905). Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Pågående översyn av jaktförordningen lämnade 2020 förslag till nya jakttider till reger- ingen. Förslaget inkluderar en permanentning av licensjakten för säl samt omfattar även licensjakt på knubbsäl.94 Kravet att upprätthåll- andet av gynnsam bevarandestatus inte ska försvåras i respektive bio- geografisk region gäller både för licensjakt och skyddsjakt på säl.95 Att införa möjlighet till licensjakt i jaktförordningen innebär därför enligt , att det inte är givet att licensjakt kommer att bedrivas . har i ett tillkännagivande ställt sig bakom miljö- och jordbruksutskottet bedömning om att en licensjakt på säl under nu- varande förutsättningar kan införas utan att sälarternas bevarande- status hotas och det kan vara ett sätt att minska konflikten mellan sälarna och fiskerinäringen.96 anger att licensjakt ger följande fördelar:97 •Bidrar till ökad tydlighet i sälförvaltningen. •Bidrar till ökad möjlighet att kunna förebygga och minska de ska- dor som säl orsakar genom jakt med andra villkor och förutsätt- ningar än skyddsjakt. Licensjakt och skyddsjakt utesluter inte varandra utan kan ses som komplement. •Bidrar till att främja brukandet av sälen som en jaktlig resurs. Handel med sälprodukter är dock förbjuden och nyttjande kan enbart ske för eget bruk. Havs- och vattenmyndigheten anger att i de fall licensjakt används för att minska tätheten är det viktigt med ett långsiktigt perspektiv och en klar strategi för hur förvaltningsmålet ska nås. Detta för att inte förvaltningsåtgärden ska få ett för stort genomslag som leder till att jakten äventyrar gynnsamma bevarandestatus. För att licensjakten ska fungera som ett effektivt förvaltningsverktyg behövs ett systematiskt och adaptivt upplägg med täta uppföljningar, kon- tinuerlig vidareutveckling och förändringar anpassade efter nya för- utsättningar och erfarenheter. 94Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. 9523 § jaktförordningen (1987:905). 2018/19:MJU9, rskr. 2018/19:17. 97Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Översyn av sälsskyddsområden och naturreservat Det har enligt framkommit önskemål om att se över föreskrifter i berörda naturreservat och sälskyddsområden innan licensjakt på säl införs, detta för att jakt ska kunna utföras effektivt. gör bedömningen att en översyn av föreskrifter som reglerar jakt, tillträde m.m. i samtliga områden där dessa områ- desskydd finns, skulle vara ett mycket omfattande arbete för berörda länsstyrelser. I sälskyddsområden råder tillträdesförbud, vanligtvis under sälarnas ynglingsperiod, dvs. när jakt ändå inte bör ske. Inom såväl naturreservat som sälskyddsområden finns möjlighet att i enskilda fall söka dispens från tillträdes- eller jaktförbud hos läns- styrelserna. Bedömning av ett behov av att reglera jakt i och i anslut- ning till Natura 2000-områden bör i första hand ske i samband med be- varandeplansarbetet och arbetet med nödvändiga bevarandeåtgärder.98 Havs- och vattenmyndigheten lyfter fram i förvaltningsplanen för grå- säl att det finns anledning att se över möjligheten till mer lokalt anpas- sade målsättningar för sälpopulationen. anser att när det gäller eventuell regionalisering av licensjakt på gråsäl och knubbsäl bör detta utredas ytterligare. Införande av licensjakt i jaktförordningen kan utformas som för de stora landlevande rovdjuren, med eller utan möjlighet att delegera rätten att fatta beslut till länsstyrelserna. Förde- len med att kunna delegera beslutsmöjlighet till länsstyrelserna är att det bidrar till ökad regionalisering av viltförvaltningen och att beslut fattas närmare dem som är direkt berörda. Nackdelen med att flytta beslut till regional nivå är att det ställer stora krav på nationell, och vad även gäller säl, internationell samverkan mellan beslutande myndig- heter för att säkerställa att nationella bevarandemål inte äventyras av jakt. Erfarenheter från införande av regionaliserad rovdjursförvaltning visar att sådan samverkan är resurskrävande.99 98Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. 99Naturvårdsverket 2020, förslag på jakttider, NV-02122-18. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Utreda konfliktområden och möjligheter till samexistens I förvaltningsplanen för gråsäl pekar Havs- och vattenmyndigheten särskilt på behovet av att kartlägga konfliktområden och söka lös- ningar för samexistens mellan säl och fiske. Den grundläggande frågan är om det finns möjlighet till samexistens mellan fiske med passiva redskap och en bärkraftig sälpopulation. Många fiskare upplever enligt Havs- och vattenmyndigheten, att så inte är fallet. Antalet fiskare och fångst med passiva redskap är, med nationella mått räknat, rela- tivt litet. Denna typ av fiske brottas också med andra ekonomiska påfrestningar, utöver sälen, som påverkar lönsamheten. Det är vik- tigt att notera att det inom gruppen även finns fisken med vissa passiva redskap som är mycket lönsamma, som inte den generella analysen identifierar. Det finns också andra lokala värden av fisket som inte återspeglas i en företagsekonomisk analys. Den ekonomiska interaktionen mellan säl och fiske behöver studeras närmare. Det kan också komma att uppstå nya konfliktsituationer mellan säljakt och besöksnäring då licensjakten eventuellt kan minska förut- sättningarna för vissa företags safariverksamhet. Det finns i dags- läget inget underlag för att bedöma var och om dessa konfliktplatser finns. Det vore värdefullt med en geografisk kartläggning om lämp- liga nyttjanden såsom sälsafari, säljakt inkl. jaktturism, allmänhetens möte med säl, samt möjligheter till kustnära fiske. Även behovet av fler områden där sälar kan leva utan ovanstående exploatering behö- ver utredas. En geografisk kartläggning av olika områdens lämplig- het för säljakt, sälsafari, allmänhetens sälupplevelser, kustnära fiske och eventuella fredningsområden, samt potentiella konfliktområden skulle kunna ligga till grund för en spatial förvaltning av säl med intensivare jakt i vissa områden men också fler djur i andra områden. Hur skarven ska förvaltas har varit en konfliktfylld fråga sedan arten kraftigt expanderade .