sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Det ligger i skolans ansvar att organisera undervisningen för nyan- lända elever så att de får förutsättningar att utveckla kunskaper i alla skolans ämnen som de inhämtar det svenska språket. Ett sätt att tillgodose detta behov kan vara att ge eleven studiehandled- ning på modersmålet. En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i hög- stadiet i , grundsärskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 3 kap. 12 c § skollagen, ska få studie- handledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet.7 Detta innebär att nyanlända elever som har påbörjat sin utbild- ning i i högstadiet i aktuella skolformer förutsätts ha ett be- hov av studiehandledning. Enbart i de fall det är uppenbart obehöv- ligt kan man avstå från att ge sådan studiehandledning. Studiehandledning på modersmålet kan ges som en extra anpass- ning inom ramen för den ordinarie undervisningen eller som särskilt stöd. För att studiehandledning på modersmålet ska räknas som sär- skilt stöd ska det röra sig om insatser av mer ingripande karaktär som normalt inte är möjliga att genomföra för lärare inom ramen för den ordinarie undervisningen. Bestämmelsen om studiehandledning på modersmålet, som finns i skolförordningen, gäller inte enbart för nyanlända och den grupp av nyanlända som tas emot i högstadiet.8 Prioriterad timplan kan erbjudas nyanlända elever i samtliga årskurser vars kunskaper har bedömts enligt 3 kap. 12 c § skollagen. I skollagen anges vilka ämnen undervisningen ska om- 610 kap. 5 § skollagen. 73 kap. 12 i § skollagen. 83 kap. 5 och 6–12 i §§ skollagen, 5 kap. 4 § skolförordningen (2011:185), förordningen SKOLFS 2010:37 om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Anpassning av nyanlända elevers undervisning Hur många timmar som undervisningen ska omfatta i varje ämne framgår av timplanen, som för del finns som bi- laga 1 till skolförordningen (2011:185). I skollagen anges att den to- tala undervisningstiden för varje elev i ska uppgå till ett visst antal timmar. Det är huvudmannen som beslutar om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna.9 Den minsta undervis- ningstiden för nyanlända inom motsvarar minst den undervisningstid som elever i samma årskurs har rätt till som återstår av utbildningen.10 En elev som har en prioriterad timplan kan få mer undervisning i svenska eller svenska som andraspråk än andra elever i samma års- kurs i . Det sker genom att undervisningstid omfördelas från andra ämnen. Det kan också innebära att undervisningen i ett eller flera ämnen helt eller delvis prioriteras bort . Tiden får bara omfördelas till förmån för svenska eller svenska som andraspråk.11 Ett beslut om prioriterad timplan innebär således inte några avvikelser från de ämnen och mål som gäller för utbildningen utan tiden omfördelas tillfälligt. Målen för utbildningen gäller fullt ut för en elev med prioriterad timplan. Syftet med prioriterad tim- plan är att eleven genom ökade svenskkunskaper snabbt ska kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen i övriga ämnen. En prioriterad timplan hindrar inte att en elev får sin under- visning i förberedelseklass.12 Det är rektorn som beslutar om prioriterad timplan för en elev. Den här stödåtgärden är varken en extra anpassning eller en form av särskilt stöd och ska inte dokumenteras i ett åtgärdsprogram, men rektorn behöver fatta ett separat beslut om prioriterad timplan för varje enskild elev. Hur beslutet ska vara utformat är inte reglerat. Beslutet om prioriterad timplan ska fattas utifrån den enskilda elevens individuella behov. Det är viktigt att den prioriterade timpla- nen inte gör det svårare för eleven att nå kunskapskraven i övriga ämnen. Det innebär att det i praktiken ofta är svårt att besluta om en prioriterad timplan för en elev som påbörjat sin skolgång i sent under högstadiet. Ett exempel på när det kan bli aktuellt att an- vända en prioriterad timplan är när skolan bedömer att en elev har förutsättningar att hinna ikapp i de andra ämnena om eleven först får 99 kap. 4 § skolförordningen. 1010 kap. 5 § skollagen. 119 kap. 4 a § skolförordningen. 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång, s. 38. Anpassning av nyanlända elevers undervisning undervisning i svenska eller svenska som andraspråk under en be- gränsad tid. Rektorn behöver ha rutiner för att säkerställa att undervisnings- tiden omfördelas mellan olika ämnen när det behövs. När ett ämne är bortprioriterat ska eleven följa undervisningen i det ämnet med sin ordinarie undervisningsgrupp. En elev kan ha en prioriterad timplan under högst . Under den tiden får skolan inte ge eleven mindre undervisning totalt än andra elever i samma årskurs.13 I betänkandet Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymna- siet14 uppmärksammades att huvudmän i regel använder kombina- tionen prioriterad timplan och anpassad studiegång som stöd för ny- anlända elever. Vidare framfördes i betänkandet att nyanlända är en heterogen grupp där eleverna har olika kunskaper och erfarenheter med sig in i svensk skola. De kom fram till att det kan finnas skäl för en bestämmelse som ger möjlighet för skolan att ge elever som på- börjat skolgången i årskurs 7–9 utökad undervisning i ett mer be- gränsat antal ämnen men som inte är lika ingripande som åtgärden anpassad studiegång. Detta ledde till att åtgärden anpassad timplan infördes för nyanlända elever i högstadiet. Nyanlända elever som tas emot i högstadiet i eller specialskolan kan erbjudas en anpassad timplan. Först måste skolan bedöma elevens kunskaper enligt 3 kap. 12 c § skollagen. Om skolan då eller senare bedömer att eleven kommer att ha svårt att nå behö- righet till ett nationellt program i gymnasieskolan kan rektorn be- sluta att eleven får en anpassad timplan. En anpassad timplan innebär, till skillnad från en prioriterad tim- plan, att undervisningen begränsas till ett visst antal ämnen med av- vikelse från den timplan samt de ämnen och mål som gäller för ut- bildningen. Eleven kommer då att få mer undervisning i de utvalda ämnena än elever i samma årskurs som inte har en anpassad timplan. Anpassad timplan innebär således att skolan kan prioritera bort ett eller flera ämnen till förmån för de ämnen som krävs för gymnasie- 139 kap. 4 a § andra stycket skolförordningen. 14Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. Anpassning av nyanlända elevers undervisning Ämnet idrott och hälsa får inte prioriteras bort och ele- vens totala undervisningstid ska vara minst lika stor som för andra elever som går i motsvarande årskurs.15 Syftet med bestämmelsen om anpassad timplan är att en elev ska få ökade förutsättningar att nå kraven för behörighet till gymnasieskolans nationella program och i förlängningen klara en gymnasieexamen. Det innebär för det första att någon begränsning av undervisningstiden inte får göras. Den to- tala undervisningstiden ska fortfarande motsvara det som andra ele- ver i samma årskurs får. För det andra innebär det att beslutet enbart kan innehålla en begränsning av ett visst antal ämnen. Enligt gällande bestämmelser krävs åtta godkända ämnen för att uppnå behörighet till ett yrkesprogram och tolv godkända ämnen för att uppnå behö- righet till högskoleförberedande nationella program. För behörighet krävs som huvudregel att tre av dessa är svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik.16 Eleven ska således få under- visning i minst åtta respektive tolv ämnen, varav fyra ska vara idrott och hälsa, svenska eller svenska som andraspråk, engelska och mate- matik, beroende på vilket nationellt program som är målet. För att eleven ska kunna nå så långt som möjligt, men minst uppnå behörig- het till ett nationellt program, måste dock beslut om anpassad tim- plan innehålla undervisning i ett för den eleven relevant antal och urval av ämnen, som allra minst ger tillräckliga kunskaper för det tilltänkta nationella programmet.17 Eleven och elevens vårdnadshavare måste samtycka till den an- passade timplanen. Om de inte gör det kan rektorn besluta om en utredning om särskilt stöd, t.ex. i form av anpassad studiegång. 5.2Förekomsten av prioriterad och anpassad timplan Utredningen har i uppdrag att utvärdera effekterna av stödinsatserna prioriterad timplan och anpassad timplan, bl.a. för att ta ställning till om villkoren för insatserna bör justeras eller om insatsen anpassad timplan bör utvidgas till andra målgrupper såsom elever i lägre års- kurser. Enligt utredningens bedömning saknas det emellertid förut- 153 kap. 12 h § skollagen. 1616 kap. 29–31 §§ skollagen och 5 kap. 15 § skolförordningen. 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas, s. 27–28. Anpassning av nyanlända elevers undervisning sättningar för en regelrätt effektutvärdering.18 Som stöd för att kart- lägga användningen av prioriterad och anpassad timplan och bedöma åtgärdernas effekter mer indirekt genom att beskriva åtgärdernas funktionalitet har utredningen anlitat en extern aktör för att genom- föra en utvärderingsstudie. I uppdraget har ingått att studera hur fö- rekomsten av åtgärderna ser ut i svensk skola och hur skolorna an- vänder åtgärderna. Genom studien beskrivs hur skolans personal värderar utformningen av åtgärderna i förhållande till syftet med dem och effekterna de har på nyanlända elevers lärande. Hur studien genomförts beskrivs översiktligt i kapitel 2 och närmare i bilaga 2. I de följande avsnitten redogörs för den samlade empiri som ut- redningen har om insatsernas förekomst och användning. Den pri- mära källan för resultaten är den utvärderingsstudie som genomförts på utredningens uppdrag. Förutom denna finns även en rapport från Skolinspektionen som berör insatsen prioriterad timplan.19 Därefter presenteras utredningens förslag. 5.2.1Stödåtgärderna förekommer i begränsad omfattning Det har inte gjorts någon nationell uppföljning av förekomsten av prioriterad eller anpassad timplan, men Skolinspektionen gjorde 2017 en kvalitetsgranskning av skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i grundskolan.20 I granskningen följde Skolinspek- tionen bl.a. upp huvudmännens användning av insatsen prioriterad timplan. för Skolinspektionens granskning hade dock bestämmelserna om anpassad timplan ännu inte trätt i kraft. Enligt Skolinspektionens rapport beskriver många lärare och rek- torer att det är svårt att tillämpa insatsen prioriterad timplan. Rap- porten visar att den antingen inte tillämpas alls, eller att den tillämpas generellt för en grupp elever, så att t.ex. samtliga nyanlända elever får samma ämne bortprioriterat. Beslut om ytterligare undervis- ningstid, förutom genom lovskola, är mycket ovanligt. Enligt den utvärderingsrapport som utredningen beställt och som behandlar de båda åtgärderna prioriterad och anpassad timplan i 18Läs mer om detta i kapitel 2 respektive bilaga 2. 19Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i . Skolinspektionen, 2017. Dnr 40–2015:6586. Anpassning av nyanlända elevers undervisning finns det tydliga paralleller mellan skolornas sätt att an- vända prioriterad och anpassad timplan. Resultaten visar att båda åt- gärderna används i begränsad utsträckning i landets grundskolor. Av studien framgår att ungefär hälften av skolorna som har nyanlända inte använder någon av åtgärderna överhuvudtaget. Det finns dock en betydande variation mellan hur skolor med nyanlända elever an- vänder åtgärderna. I vissa skolor får nästan alla nyanlända ta del av åtgärderna, i andra skolor nästan ingen. Även i specialskolan kan anpassad timplan ges till elever i högsta- diet. I utvärderingen framkommer att det är endast är ett fåtal elever som tillhör målgruppen för åtgärden i specialskolan. Det är också bara någon enstaka elev som fått ta del av åtgärden sedan den inför- des. De resultat som redovisas fortsatt i detta kapitel gäller därmed endast grundskolor. Låg kännedom om åtgärderna som används i en begränsad omfattning Studien visar att kunskaperna om prioriterad och anpassad timplan varierar på skolorna. Vissa skolor känner till åtgärderna väl och an- vänder dem, andra skolor känner inte till dem trots att de har nyan- lända elever. Av studien framkommer också att det finns en risk för samman- blandning mellan prioriterad och anpassad timplan och även sam- manblandning med anpassad studiegång vilket gör resultaten svår- tolkade då det ibland är oklart vilken åtgärd respondenterna avser med sitt svar. Det förekommer även att skolor har missuppfattat hur insatserna kan och får användas så att den åtgärd som skolan erbjuder elever inte fullt ut motsvarar det som beskrivs i regleringen. Utifrån den begränsade empiri som finns tillgänglig, samt med hänsyn till sammanblandningsrisken är det svårt att dra några säkra slutsatser om i vilken utsträckning de båda åtgärderna, prioriterad och anpassad timplan används på landets skolor. Det förefaller dock som att användningen av de båda åtgärderna är begränsad och att an- vändningen kan se olika ut gällande både tillämpning och innehåll. Motsvarande resultat fann även Skolinspektionen i sin granskning Anpassning av nyanlända elevers undervisning 201721, men var det, som redan nämnts, endast prioriterad timplan som fanns tillgänglig av de båda insatserna. 5.2.2Svårt att organisera åtgärderna på vissa skolor Enligt utvärderingsstudien är den vanligaste förklaringen till att prioriterad och anpassad timplan inte använts att ingen nyanländ elev har bedömts vara i behov av åtgärden. I enkäten som skickades ut till grundskolor svarar ungefär hälften av skolorna som inte använt prio- riterad timplan och en majoritet av skolorna som inte använt anpas- sad timplan att detta var ett skäl till att insatserna inte används. Det kan betyda olika saker att skolorna anger att elever inte varit i behov av åtgärden. Inom ramen för utvärderingsstudien har det även genomförts intervjuer. I dessa framträder inga tydliga moti- veringar till varför den bedömningen görs. En möjlighet som antyds i intervjuerna är att skolor kanske snarare inte vet hur åtgärderna ska användas och därför inte kan bedöma om eleverna är i behov av åt- gärderna. En reflektion som utredningen gör är att det kanske kan vara så, som beskrivs längre fram, att åtgärden inte passar just den elev som är aktuell. Eleven kanske t.ex. går i en lägre årskurs samt lyckas bra med studierna och därmed bedöms ha tillräckligt med tid kvar i för att ha möjlighet att komma i kapp i svenska och övriga ämnen inom ramen för ordinarie timplan. Förhållandevis många skolor anger att en viktig orsak till att prio- riterad och anpassad timplan inte används är att andra åtgärder be- döms mer användbara. Omkring var fjärde skola anger att detta är en orsak till att inte prioriterad timplan använts. Motsvarande andel för anpassad timplan är ungefär var femte skola. Av intervjuerna framgår att det exempelvis kan handla om att skolor använder studie- handledning på modersmålet eller placerar elever i förberedelseklass. Det kan dock noteras att det är fullt möjligt för en skola att kombi- nera flera åtgärder, vilket också många gör. Detta beskrivs längre fram. Relativt många skolor anger i enkäten att det är svårt att organi- sera prioriterad och anpassad timplan. Enligt enkäten anger drygt var femte skola som har nyanlända elever att svårigheter att organisera 21Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i . Skolinspektionen, 2017. Dnr 40–2015:6586. Anpassning av nyanlända elevers undervisning åtgärden är en orsak till att skolan inte använder prioriterad timplan. Något fler skolor uppger att svårigheter att organisera åtgärden är en orsak till att skolan inte använder anpassad timplan. Svaren i en- käten och intervjuerna visar att svårigheter att organisera kan handla om flera olika saker, men skolorna nämner återkommande bristen på lärare och svårigheten att kunna skapa ett fungerande schema för eleverna så att de får undervisning i de prioriterade ämnena som hin- der. En skola i enkäten skriver exempelvis följande vad gäller svårig- heten att organisera, i detta fall, prioriterad timplan: Det är svårt att rent schematekniskt få till en prioriterad timplan för enskilda elever såvida man inte bryter ut en specifik elev till en liten undervisningsgrupp. kontra fördelen med att socialisera med klass och den "språkdusch" som sker kontinuerligt - knepigt! Osäkerhet kring hur åtgärderna ska användas Osäkerhet och okunskap kring åtgärderna framstår också som en förklaring till att åtgärderna inte använts. Enligt enkäten känner vissa av landets skolor med nyanlända elever inte till åtgärden prioriterad timplan eller åtgärden anpassad timplan. Det är också något oklart om skolor som har besvarat enkäten kan ha blandat samman in- satserna anpassad timplan och anpassad studiegång. Vissa svar tyder på detta. Det innebär att det skulle kunna vara fler skolor än vad enkätsvaren visar som inte känner till anpassad timplan. Några skolor anger att de känner sig osäkra på hur prioriterad timplan ska användas och flera anger att de känner sig osäkra på hur anpassad timplan ska användas. Vissa av skolorna är osäkra på för vilka elever åtgärderna ska användas. Svarsfrekvensen för enkäten var . Det är inte orimligt att anta att skolor som är mer osäkra på åtgärderna som enkäten be- rörde är mindre benägna att besvara enkäten än skolor som är mindre osäkra. Detta innebär att osäkerheten kan vara ännu mer omfattande än vad som kan utläsas av enkätsvaren. Osäkerhet och okunskap kring åtgärderna har en stor betydelse för i vilken omfattning åtgärderna används bekräftas och förstärks i intervjuerna. Anpassning av nyanlända elevers undervisning Andra åtgärder kan bedömas som mer effektiva När det gäller prioriterad timplan är det inte alla skolor som anser att den åtgärden behövs. I både enkäten och vid intervjuerna beskri- ver somliga skolor att de arbetar med språk- och kunskapsutveck- lande arbetssätt inom den ordinarie undervisningen och att priorite- rad timplan därmed inte behövs. I enkäten anger exempelvis en skola på följande sätt att åtgärden inte behövs: Vi har många nyanlända och jobbar för att stärka upp ordinarie under- visning. En annan skola skriver följande i enkäten som orsak till att priorite- rad timplan inte använts: Vår skola är en lågstadieskola där vi arbetar utifrån ett språkstimule- rande arbetssätt för att ge alla elever språklig utveckling. En stor del av arbetet bygger på att stimulera ordförståelse på flera olika språk. 5.2.3Yngre nyanlända elever behöver inte alltid prioriterad timplan Utvärderingen pekar på att skolor använder prioriterad timplan för nyanlända elever som är i behov av att komma igång med det svenska språket för att sedan kunna läsa enligt ordinarie timplan. Skolorna beskriver att prioriterad timplan oftare används för elever från års- kurs 6 och uppåt. Yngre elever har vanligtvis bättre förutsättningar att snabbt lära sig svenska och komma ikapp utan ändringar i timpla- nen. Denna bild ger även Skolinspektionen i sin granskning.22 Det kan vara elever som saknar tidigare skolbakgrund men också elever som har skolbakgrund som får prioriterad timplan. Några av sko- lorna beskriver att de främst använder prioriterad timplan för elever som saknar skolbakgrund. Från årskurs 4 blir kursplanerna allt mer stofftunga och kraven ökar. Då kan prioriterad timplan vara mer ak- tuell att sätta in. 22Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i . Skolinspektionen, 2017. Dnr 40–2015:6586. Anpassning av nyanlända elevers undervisning 5.2.4Anpassad timplan passar för elever som ska få betyg I utredningens utvärdering förekommer, parallellt med ovanstående resultat, resonemang kring att anpassad timplan är bättre utformad för årskurser där det sätts betyg, än prioriterad timplan. Åtgärden anses mer lämplig för de äldre nyanlända eleverna, som också är de som kan ha anpassad timplan . En rektor säger exempelvis: Vi har kommit till konklusionen att det är mycket mer lämpligt att an- vända sig av prioriterad timplan där det inte finns en betygsfaktor. Det blir svårare rent administrativt att sätta ihop en studiegång för en elev som är i betygsgrundande årskurs med prioriterad timplan. Det påver- kar den anpassade timplanen på ett mycket annorlunda sätt. För att do- kumentera för oss själva, vad vi har tagit bort etcetera, sedan räkna ut tappet eller förstärkningen i ämnen. Väldigt mycket enklare att använda sig av anpassad timplan. I årskurs 4–5 använder vi prioriterad timplan, där har vi inte samma skyldighet att redovisa studietakt och omfattning i respektive ämne. I intervjuerna beskriver skolorna att de främst ger anpassad timplan till elever som enligt skolorna inte kommer att nå godkänt betyg i alla ämnen, men som skulle kunna nå godkänt i tillräckligt många ämnen för att nå behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram. Vissa av skolorna beskriver att de typiskt sett använder anpassad timplan för nyanlända som det relativt sett går ganska bra för och som har ambitioner och förutsättningar att övergå till ett nationellt program på gymnasieskolan. 5.2.5Reflektioner kring det låga nyttjandet av åtgärderna Bristen på lärare innebär en generell begränsning för skolornas möj- ligheter att individanpassa utbildningen för elever som har behov av detta. Utöver detta kan det faktum att prioriterad timplan inte alltid anses nödvändigt för yngre elever, som anpassad timplan bedöms som en bättre insats för elever som ska få betyg, kunna vara en faktor som bidrar till att insatsen prioriterad timplan används i relativt låg utsträckning totalt sett. Om resultaten tolkas samlat kan en slutsats bli att prioriterad timplan särskilt lämpar sig för nyan- lända elever i årskurs 4 och 5. indikerar resultaten att inte heller anpassad timplan används i någon större utsträckning för ele- verna i årskurs 7–9 i . Detta skulle i sin tur kunna bero Anpassning av nyanlända elevers undervisning på att skolor i stället använder sig av stödåtgärden anpassad studie- gång. Det kan också vara så att skolor är restriktiva med att anpassa bort hela ämnen då det kan få konsekvenser för eleverna på . En ytterligare faktor kan också vara att elevernas behov inte fullt ut är kartlagda. I specialskolan beror det låga nyttjandet av an- passad timplan troligtvis på att målgruppen för åtgärden är mycket begränsad. 5.3Åtgärderna kan i praktiken se mycket olika ut Vad det i praktiken innebär att ha anpassad och prioriterad timplan är i hög grad avhängigt hur mycket undervisningstid som skolorna väljer att omfördela. Resultaten av utvärderingsstudien visar att sko- lorna i begränsad utsträckning vet hur många undervisningstimmar som de nyanlända eleverna får. Skolorna kan enbart på ett övergri- pande plan redogöra för hur många timmar som omfördelas inom ramen för insatserna. Av intervjuerna framgår också att det finns be- tydande variationer i hur många undervisningstimmar som omför- delas genom åtgärderna. Mängden tycks variera, dels mellan olika elever inom skolor dels mellan olika skolor. 5.3.1Anpassad timplan kan vara en ingripande åtgärd Åtgärden prioriterad timplan innebär att eleverna får mer undervis- ningstid i svenska som andraspråk. När skolorna har ombetts att be- skriva hur mycket tid som typiskt sett omfördelas till svenska som andraspråk skiljer sig svaren åt. Skolorna anger att de gör individuella bedömningar av hur många timmar som omfördelas om en nyanländ elev har prioriterad timplan. Somliga av de som intervjuats i studien säger sig inte kunna uppge någon typisk siffra när det gäller mängden timmar som omfördelas i den prioriterade timplanen. Vissa beskriver att prioriterad timplan på deras skola vanligen innebär att den nyan- lända har mer svenska som andraspråk .