sou · H9B348d2 · 2021-06-01 00:00:00 — Den första EU-omfattande förordningen avseende koldioxidutsläpp för tunga lastbilar trädde i kraft i augusti 2019.23 Förordningen gäller genomsnittliga koldioxidutsläpp för tillverkare av nya tunga lastbilar och innebär krav på tillverkare att årsvis sänka dessa genomsnittliga utsläpp med viss minskning i förhållande till en referensperiod, se kapitel 12. I en planerad översyn av regelverket 2022 ska EU-kom- missionen bl.a. bedöma och lämna förslag på om kraven ska omfatta fler typer av tunga fordon, såsom mindre lastbilar, arbetsfordon, bussar, långfärdsbussar och släpvagnar. Översynen 2022 ska även omfatta ambitionen i kravnivåerna 2025 samt 2030 samt skärpta kravnivåer 2035 och eventuellt även 2040 med flera frågeställningar. fick en fråga från Europa- parlamentet där frågeställaren konstaterar att arbetsmaskinerna ofta 23Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av om fast- ställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europa- parlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv /53/EG. glöms bort som källa till utsläpp av växthusgaser och luftförore- ningar. Det tydligaste exemplet är enligt frågeställaren att staden ställer krav på noll-utsläpp från entreprenadmaskiner 2040 i hela staden. uppskattade 2010 att arbetsmaskinerna i EU27 sammanlagt bidrog med av EU:s samlade utsläpp. Arbetsmaskinernas koldioxidutsläpp är oreglerade på EU-nivå. Frågeställaren efterfrågade en uppdaterad tidplan från kommis- sionen för en revidering av nu gällande förordning med avgaskrav på motorer till arbetsmaskiner samt ett besked från kommissionen om man avsåg införa några koldioxidkrav eller andra åtgärder mot ut- släppen av växthusgaser från arbetsmaskiner.24 svarade med att hänvisa till att arbetsmaskin- erna redan omfattas av den s.k. Ansvarsfördelningsförordningen25, i vilken ansvar för utsläppsminskningar till 2030 har fördelats ut mellan medlemsländerna. Den nuvarande förordningen med avgaskrav på arbetsmaskiner (EU) 2016/1628 omfattar ett mycket brett spektrum av arbets- maskiner vilket gör att en revidering av denna förordning för att även införa koldioxidkrav skulle kräva omfattande och detaljerade kon- sekvensanalyser för varje ingående maskintyp. Kommissionen plan- erar inte för någon revidering av direktivet. Från trädde dessutom nya skärpta avgaskrav i kraft enligt förordningen, de s.k. steg V kraven. Kommissionen ska dock återkomma med en rapport i vilken ytterligare behov av avgaskravskärpningar samt eventuella tillägg av ytterligare avgaskomponenter för reglering ska analyseras.26 har flera organisationer med tillverkare av arbets- maskiner bett kommissionen om att få senarelägga de skärpta avgas- kraven och tillåtas att fortsätta sälja maskiner som klarar de tidigare steg IV kraven. Miljöorganisationer har då framfört att tillverkarna 24Europaparlamentet, parlamentsfrågor, . Angående: Utsläpp från mobila maskiner som inte är på väg (NRMM) /doceo/document/E-9-2020- 000679_EN.html. 25Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av om med- lemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013. 26Europaparlamentet, parlamentsfrågor, . Svar från Breton på Europeiska kommissionens vägnar. Fråga referens: E-000679/2020. /doceo/document/E-9-2020-000679-ASW_EN.html. i så fall skulle behöva gå med på att även införa koldioxidkrav på sina maskiner.27 Utredningens förslag på fortsatt inriktning Den stora spännvidden av olika arbetsmaskinsmodeller gör det svårt att exempelvis införa nya provmetoder för maskiner i stället för motorer för att sedan kunna införa koldioxidkrav. En väg framåt skulle kunna vara att endast välja ut de mest centrala typerna av arbetsmaskiner för att gå vidare med koldioxidkrav. Ett annat alter- nativ skulle kunna vara att endast införa definitioner av vad som exempelvis kännetecknar en nollutsläppsmotor, respektive en noll- utsläppsmaskin och ev. även en lågutsläppsmotor i den nuvarande förordningen med avgaskrav. bör verka för att avgaskraven på motorer till arbets- maskiner även omfattar utsläppen av koldioxid och andra växthus- gaser från i första hand de maskiner som svarar för de största ut- släppen av växthusgaser. I samband med att genomför en analys av nyttor och kostnader med att ytterligare skärpa eller utvidga avgas- kraven på motorer till arbetsmaskiner28 bör agera för att analysen även omfattar införande av definition av nollutsläpp och lågutsläpp. När definitioner av nollutsläpp och lågutsläpp införs i EU för motorer till arbetsmaskiner bör inriktningen vara att även ge incita- ment till utveckling och marknadsintroduktion av dem. Defini- tionen av nollutsläpp och lågutsläpp kan underlätta kravställning och/eller anbudsvärdering vid upphandling och utgöra grund för särskilda miljözonsbestämmelser i och i EU. För vissa mindre arbetsmaskiner med låg effekt (mindre än ) bör det övervägas att införa förbud av försäljning av Construction Sector Calls On The EU To Delay Regulation On Engines’ Emission Limits - But Climate Action Can’t Wait. /sites/emanuelabarbiroglio/2020/04/04/construction-sector-calls-on-the- eu-to-delay-regulation-on-engines-emission-limits-due-to-covid-19but-climate-action-cant- wait/#2b58023c2a9e. 28Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1628 av om krav för utsläppsgränser vad gäller gas- och partikelformiga föroreningar samt typgodkän- nande av förbränningsmotorer för mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, om ändring av förordningarna (EU) nr 1024/2012 och (EU) nr 167/2013 samt om ändring och upphävande av direktiv /68/EG.EU förordning 2016/1628. maskiner med förbränningsmotor under ekodesigndirektivet29. Det finns i stor utsträckning olika elektrifierade mindre arbetsmaskiner med en lägre effekt som t.ex. gräsklippare, trimmer, motorsåg och snöslunga. För dessa mindre maskiner finns , med några få undantag, likvärdiga alternativ som också kan konkurrera prismässigt. 13.6.2Utveckling av prissättning av drivmedel inom EU Energiskattedirektivet30 styr medlemsstaternas beskattning av energi- produkter och elektricitet. Direktivet reglerar bland annat minimi- skatter på bränslen för olika användningsområden samt möjligheter och skyldigheter till undantag från beskattning. Direktivet anger att skattebefrielse ska ges för energiprodukter som levereras för använd- ning som bränsle för sjöfart inom gemenskapens farvatten (inklusive fiske), annat än i privata nöjesfartyg. anges att medlems- staterna får begränsa tillämpningsområdet för skattebefrielserna till att gälla internationella transporter och transporter mellan gemen- skapens medlemsstater31. Detta skapar ett tolkningsutrymme vad gäller möjlighet till beskattning av bränsle till fartyg för yrkesfiske som är skattebefriat. Processer med översyn av energiskattedirektivet har påbörjats och pågår åter översyn inom EU-kommis- sionens gröna giv32. Kommissionen kommer lämna förslag . Vidare arbetar kommissionen med ambitionen att utvidga handelssystemet EU ETS till att även omfatta transporter. Enligt tidplanen kommer förslag lämnas om bland annat hur handelssystemet skulle kunna omfatta sjöfarten i EU. Tänkbart är att även större fiskefartyg kan omfattas av handelssystemet. 29Europaparlamentets och rådets direktiv /125/EG av om upprätt- ande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter. 30Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemen- skapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. P 1c och p 2. 32COM (2019) final av . Utredningens förslag på utveckling Prissättning utsläpp av växthusgaser inom EU bör bli mer enhetlig. Detta ökar generellt effektiviteten för styrmedlen. Vid översynen av energiskattedirektivet bör kraven på undantag och möjligheterna till nedsättning begränsas, bland annat vad gäller fossilt bränsle till fiske- fartyg. Ett alternativ eller komplement är att större fiskefartyg om- fattas av handelssystemet EU ETS. 13.6.3Utveckling av beskattning och prissättning av drivmedel på nationell nivå Priset på bensin och diesel för arbetsmaskiner påverkar förutsätt- ningarna för energieffektivisering, elektrifiering samt övergång till höginblandade förnybara drivmedel. Inom reduktionsplikten be- skattas det förnybara och det fossila lika. Reduktionsplikten ska öka för diesel och för bensin. Reduktionsnivåerna avses i fortsättningen ses över i regelbundna kontrollstationer. Reduktionsplikten omfattar flertalet kvaliteter av bensin och diesel för motorbränslen33. Aviserad ökning av reduk- tionsplikten beräknas öka priset på reduktionspliktigt drivmedel. Fossilt reduktionspliktigt dieselbränsle till flertalet arbetsmaski- ner är högbeskattat, men andelen skatt, inklusive mervärdesskatt, i förhållande till priset vid pump har i stort sett varit oförändrat (1994 upphörde kilometerskatten för vägfordon)34. Ut- över beskattningen har världsmarknadspriset och inflationen och ökade kvalitetskrav på bränslena påverkat priset. Höginblandade och rena biodrivmedel ligger utanför reduktionsplikten och är skatte- befriade till utgången av 2021 Därefter är det osäkert om kan behålla nedsättningen, se även kapitel 7 och 8. Omkring 70 procent35 av de drivmedel som används i arbets- maskiner omfattas av full energi- och koldioxidskatt. 33Omfattar exempelvis inte alkylatbensin, märkt dieselolja och obeskattat bränsle. 34Drivkraft (f.d. SPBI), årsmedelpriser motorbränslen. 35Bränsle till arbetsmaskiner med skattenedsättning (jord-, skogs- och vattenbruksverksam- het) medför växthusgasutsläpp med av arbetsmaskinernas total på ). För diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet, s.k. gruvdiesel, togs fram till och med energi- och koldioxidskatt ut av de generella skattenivåerna. Denna nedsättning av- skaffades . Bränsle till fartyg för yrkesfiske är skattebefriat36 och omfattas inte av reduktionsplikt. Skattebefrielsen av fossilt bränsle till fiske kan ses som en av flera subventioner37. Genom skattebefrielsen minskar incitamenten att hushålla med fossilt bränsle bland annat genom mindre energikrävande fiskemetoder. Sammantaget beräk- nades svenska fiskefartyg medföra utsläpp med koldioxidekvivalenter. Utsläppen har minskat bland annat beroende på minskad aktivitet. Diesel inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringar har skattened- sättning. är nedsättningen på koldioxid- skatten per liter diesel.38 I inledningen av 2020 tillsattes en särskild utredare39 med uppgift att föreslå åtgärder och styrmedel för att främja övergången till en konkurrenskraftig och fossil- oberoende jordbruksproduktion. Syftet med utredningen är att ta fram förslag som bidrar till både målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja, klimatmålen och som förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen. Utredaren ska vid behov föreslå kompensa- tionsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. En del av uppdraget omfattar övergången till fossiloberoende och mindre fossilintensiva alternativ för arbets- maskiner inom sektorn. Samråd har skett mellan de två utredning- arna under utredningsarbetets gång. Utredningens förslag på utveckling Utredningen föreslår att skattenedsättning för arbetsmaskiner och fartyg som används inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringar fasas ut. Detta ökar incitamenten att hushålla med fossila drivmedel och kostnaden för att övergå till förnybara drivmedel minskar. För att sektorerna inte ska förlora konkurrenskraft och möjlighet att 36Lag om skatt på energi (1994:1776). 37Daniel J Skerritt m.fl. (2020). 386a kap. 2a § SFS 1994:177. uppnå andra samhällsmål som tex livsmedelsstrategin så bör en sådan utfasning följas av kompensatoriska åtgärder. Utredningens bedöm- ning är att stöd till verksamheter eller sektorer inte bör ske genom nedsättning av skatt på fossila drivmedel. Frågan utreds mer ingå- ende inom utredningen om ett fossiloberoende jordbruk. Bränsle till fartyg för yrkesfiske har ingen energi- och koldioxid- skatt. Genom en utfasning av skattebefrielsen ökar incitamentet för bränslebesparing, exempelvis genom energieffektivare fartyg och ändrade fiskemetoder, och prisskillnaden till förnybara drivmedel minskar.40 Detta främjar ett hållbart fiske med avseende på höjd energieffektivitet och minskade koldioxidutsläpp. Energibesparande fiskemetoder kan även ge andra miljövinster. För att undvika bunk- ring utanför (där bränslet sannolikt fortsättningsvis skulle vara skattebefriat) skulle krav på redovisning av inköpt beskattat bränsle kunna kopplas till erhållandet av fiskekvoter. Ett tänkbart komplement till beskattning av bränslet är att det skulle omfattas av reduktionsplikten. En särskild studie om de juridiska och admini- strativa förutsättningarna för beskattning och reduktionsplikt bör övervägas. Ett alternativ eller komplement till utfasning av skattebefrielsen av fossilt bränsle skulle kunna vara att utsläpp av växthusgaser från större fiskefartyg skulle kunna omfattas av handelssystemet EU ETS. Det pågår även en översyn av energiskattedirektivet som en del i den europeiska gröna given.41 Där diskuteras bland annat att de generella undantagen och möjligheterna till nedsättning från skatt ska begränsas.42 har ställt sig generellt positiv till en sådan utveckling.43 Om den generella skattebefrielsen och möjligheterna till ned- sättning tas bort eller minskar bör alternativa stödformer utökas genom befintliga stödsystem via EU eller från svensk sida44. Utred- ningens bedömning är att stöd till verksamheter eller sektorer inte bör ske genom nedsättning av skatt på fossila drivmedel. 40Riksrevisionen (2008). 41COM (2019) 640 final av . 42COM (2020)789 final av . 43Ministry of Finance. Swedish comments on the inception impact assessment of the revision of Energy Taxation Directive. . regulation/have-your-say/initiatives/12227-Revision-of-the-Energy-Tax-Directive/F509736. 44Proposition 2020/21:1. 13.6.4Ökad statlig finansiering av forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion Elektrifieringen av arbetsmaskiner ligger i flera fall efter elektrifie- ringen inom vägtransporter och förutsättningarna varierar kraftig för olika typer av maskiner och användningsområden. Det pågår och håller på och startas ett antal projekt inom forsk- ning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion (FUDM) som mer eller mindre omfattar elektrifiering av arbetsmaskiner. Nedan ges några exempel. Förordningen (2020:750) om statligt stöd till vissa miljöfordon, reglerar ansökan av och utbetalningar till miljölastbilar och eldrivna arbetsmaskiner. Enligt förordningen har i upp- drag att betala ut en premie för vissa miljölastbilar och eldrivna arbetsmaskiner i en ny klimatpremie. Premien ska främja introduk- tionen av bland annat eldrivna arbetsmaskiner på marknaden. Ar- betsmaskiner som kan få stöd omfattar de med en nettoeffekt över 75 kW och som drivs enbart av elektrisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa. De ska även vara eller ska bli registrerad enligt förordningen (2019:383) om fordonsregistrering och användning. Den sökande kan få max av arbets- maskinens inköpspris i stöd. Förutsättningarna för stöd beskrivs mer ingående i vägledning för ansökan och utbetalning av Klimatpremien. Premien omfattar och stödet beräknas finnas fram till 2023.45 Det går också att söka stöd för t.ex. merkostnader vid nyinveste- ring och demonstration som minskar utsläppen av växthusgaser från arbetsmaskiner inom ramen för det statliga Klimatklivet. Eftersom merkostnaderna vid inköp av tex. eldrivna arbetsmaskiner fortfar- ande kan vara relativt höga har dock bidragen från Klimatklivet inte kunnat gå till så många projekt , då de ger en relativt liten utsläppsreduktion i förhållande till insatt bidragskrona. När det gäller insatser för forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion så finansierar staten forskning och ut- veckling i särskilda program, exempelvis via , 45Energimyndigheten , går det att söka klimatpremie för miljölastbilar och elektriska arbetsmaskiner. Webb . /nyhetsarkiv/2020/nu-gar-det- att-soka-klimatpremie-for-miljolastbilar-och-elektriska-arbetsmaskiner/. Formas och Vinnova46, i syfte att reducera utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI) är ett exempel på ett sådant forskningsprogram i samarbete mellan fordonsindustrin och staten. Programmet leds av . Forskningsprogrammet kan även finansiera forskning, innovation och utveckling inom miljö och klimat relaterat till arbetsmaskiner men har sin tyngdpunkt på transportområdet. I budgetproposi- tionen föreslås programmet för fordonsstrategisk forsk- ning och innovation (FFI) förstärkas med stöd till forskning och ut- veckling för arbetsmaskiner i syfte att minska växthusgasutsläppen från arbetsmaskiner och stärka svensk fordonsindustris konkurrens- kraft. Den föreslagna satsningen omfattar 2021 på forskning och utveckling för arbetsmaskiner. 50miljoner kronor behöva tillföras för ändamålet.47 Utredningen ser att det hade varit till fördel för utvecklingen på arbetsmaskinsom- rådet om en viss andel av medlen inom programmet i förväg avsattes till området. har beslutat att tilldela forsk- ningsprogrammet Mistra Carbon Exit forskningsmedel för en andra fas med över en kommande fyraårs- period. Mistra Carbon Exit med IVL som programvärd, tilldelades forskningsmedel från Mistra och startade sin verksamhet . Mistra Carbon Exit tar fram ny kunskap och utvecklar strategier för hur det svenska samhället och svenska företag ska kunna bli föregångare i att erbjuda produkter och tjänster med låga eller inga koldioxidutsläpp.48 Energimyndigheten49 har tidigare genomfört ett första steg i en utökad satsning mot att accelerera utvecklingen av elektromobilitet med ett anslag på för forskning och innovation. Insatserna ska bidra till en snabbare utveckling av nya tekniker för främst elektrifierade fordon, men även för elektrifierade fartyg, luftfartyg och arbetsmaskiner samt stärka kompetens och svensk 46Vinnova 2021 Fossilfria mobila arbetsmaskiner – . . /e/fossilfria-arbetsmaskiner-ffi/fossilfria-mobila-arbetsmaskiner-varen- 2021/. 2020/21:1. 48Mistra, till Mistra Carbon Exit för omställningen till nettonollutsläpp. Webb . /nyhet/66-msek-till-mistra-carbon-exit-for-omstallningen-till- nettonollutslapp/. 49Energimyndigheten , Var med och bidra till en snabbare elektrifiering av transport- sektorn. Webb /utlysningar/var-med-och-bidra-till- en-snabbare-elektrifiering-av-transportsektorn/. konkurrenskraft inom dessa områden. Projektet startade pågår till . Utredningens förslag på utveckling Det pågår och håller på och startas ett antal projekt inom forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion (FUDM) som mer eller mindre omfattar elektrifiering av arbetsmaskiner. I branschernas ”färdplaner” lyfts behovet av FUDM för att kunna öka takten för elektrifiering av arbetsmaskiner. Utredningens be- dömning är, trots ökande anslag, att de statliga stöden bör öka. Elektrifieringen av arbetsmaskiner ligger i flera fall efter elektri- fieringen inom vägtransporter och förutsättningarna varierar kraftig för olika typer av maskiner och användningsområden. Särskilda stöd kan behöva övervägas till exempelvis jordbrukssektorn, vilken gene- rellt har bristande möjligheter till större kapitalinvesteringar. Sam- mantaget är nuvarande stöd för omställning förhållandevis små trots att arbetsmaskiner står för förhållandevis stora växthusgasutsläpp. Införd klimatpremie för företag, kommuner och regioner vid in- köp av tunga lastbilar (över ) som drivs av el, gas eller bio- etanol samt eldrivna arbetsmaskiner behöver följa upp och utvärd- eras. Det bör vid utvärderingen bedömas om stödets omfattning bör utökas och om stöd bland annat ska kunna ges till arbetsmaskiner med lägre effekt (under 75 kW) exempelvis till mindre hjullastare, gräv- maskiner, traktorer samt till åkgräsklippare, snöskotrar och terräng- hjulingar. Det bör även övervägas om stöd ska kunna ges till arbets- maskiner med låga utsläpp växthusgaser exempelvis laddhybrider. 13.6.5Krav vid upphandling av egen maskinpark, entreprenader och andra arbetsmaskintjänster Trafikverket50 och de tre storstadskommunerna51 ställer vid upp- handling av entreprenader olika miljökrav. Vad gäller krav avseende klimatpåverkan från drivmedel till bland annat arbetsmaskiner i stor- stadsregionerna, ska av den samlade energianvänd- ningen bestå av el från förnybara energikällor och/eller hållbara höginblandade biodrivmedel som inte omfattas av reduktionsplikt. ställer krav på leverantörer i investerings- och under- hållsprojekt att minska infrastrukturens klimatpåverkan. Kraven gäller klimatpåverkan vid byggnation, de material som används och framtida underhåll. Klimatkraven omfattar investeringsprojekt på över 50 miljoner där entreprenaden planeras att avslutas eller senare.52 Leverantörer kan premieras för goda lösningar (bättre klimatprestanda än ställda krav). För att stimulera till ytterligare minskad klimatbelastning kan det ingå ekonomiska incitament i form av bonus i kontrakten. långsiktiga mål är att infrastrukturen ska vara klimatneutral . Ett delmål är minst 50 procents reduktion . Delmålen omsätts succesivt i upphandlingskrav på kon- sulter, entreprenörer och materialleverantörer. testar att tillämpa de egna 2030-kraven tidigare i olika demonstrations- projekt. Även arbetar med upphandlingskraven på entreprenader i syfte att ge incitament till nollutsläppsmaskiner och liknande skärpningar diskuteras även i klimathandlings- plan, bland annat att initiera pilotprojekt för att testa ny- och oprö- vad teknik.53 och har beställt en rapport i sitt arbete med att vara en föregångare på miljöområdet bland annat angående utsläppsfria bygg- och anläggningsplatser. 50Trafikverket Miljökrav – beställare. Webb . /for-dig-i-branschen/upphandling/Sa-upphandlar- vi/Forfragningsunderlag/Miljokrav-i-entreprenader/miljokrav-vid-entreprenader-dar- trafikverket-ar-bestallare/. 51Trafikverket m.fl. (2018). 52Trafikverket För dig i branschen. Webb . /for-dig-i-branschen/miljo---for-dig-i-branschen/energi-och- klimat/klimatkrav/. 53Stockholms stad (2020). rapporten framgår det att det finns utsläppsfria eldrivna arbets- maskiner att tillgå, dock i begränsad utsträckning och främst i de mindre segmenten. Högt pris, osäkert andrahandsvärde och begrän- sad batterikapacitet är faktorer som håller tillbaka dagens efterfrågan på maskinerna. Flera tillverkare uppgav att de planerar att utöka sitt sortiment med utsläppsfria arbetsmaskiner, både vad gäller el- och vätgasdrivna.54 Slutsatser som lyfts är bland annat att entreprena- derna blir dyrare, behov av långsiktighet, kontinuerlig utveckling av kravnivå, vikten av samordning mellan olika beställare, att el-kapa- citet finns vid arbetsplatsen samt att kravnivåerna följs upp och att avtalsbrott förenas med bonus och vite. kommun har erfarenheter av att ställa krav på nollutsläpp och lågutsläpp från motorer till arbetsmaskiner vid upphandling av entreprenader.55 Det är svårt för entreprenörer och upphandlande kommu- ner och myndigheter att hålla dokumentation över alla arbetsmaski- ner som används med avseende på utsläppsklass av reglerade föro- reningar. och de tre storstadskommunerna ställer där- för ålderskrav i stället för krav på utsläppsklass på maskinerna i upp- handlade entreprenadtjänster. Det uppdrag som givits till Transportstyrelsen56 om att analysera förutsättningarna för att ut- veckla registerföringen av arbetsmaskiner kan skapa förut- sättningar för förbättrad uppföljning och kravställning. Utredningens förslag på utveckling Staten bör vara föregångare vad gäller egna arbetsmaskiner och vid upphandling av tjänster som utförs med arbetsmaskiner.