sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — Registrering av in- och utflyttning sker enligt elektroniska underrät- telser mellan ländernas centrala registreringsmyndigheter. Särskilt it-stöd finns för hantering av underrättelser, förfrågningar och svar mellan de nordiska länderna. Vid flyttning från ett nordiskt land till ett annat avregistreras den flyttande i utflyttningslandet först sedan inflyttningen i inflyttnings- landet bekräftats. Myndigheten i inflyttningslandet beslutar om inflytt- ning och beslutet blir bindande för myndigheten i utflyttningslandet. En flyttning omfattas av den internordiska överenskommelsen om utflyttningsstaten tagit emot en underrättelse från inflyttningsstaten. Om någon underrättelse från inflyttningsstaten inte kommit tillämpas för svensk del i stället reglerna i folkbokföringslagen på utflyttningen.10 Nordiska medborgare ska, enligt artikel 2 punkt 1 lagen om överens- kommelse mellan , , , och om folkbokföring, vid flyttning till visa upp en legitimation med dokumentation om medborgarskap, ett pass eller motsvarande. 4.4Regler och rutiner vid flyttning till 4.4.1Skyldighet att anmäla flyttning till Den som flyttat in från utlandet och ska folkbokföras ska anmäla in- flyttningen till . Anmälan ska göras inom efter det att personen har vistats i landet (26 § folkbokförings- lagen). Anmälan kan göras direkt efter att personen kommit till . Anmälan ska innehålla bl.a. namn, födelsetid, medborgarskap, bostads- och postadress, uppgift om inflyttningsdag till landet och av- sikten med vistelsen. Om en person har person- eller samordnings- nummer ska även det anges för att undvika att personen får flera parallella nummer (28 § folkbokföringslagen). Folkbokföringen gäller från och med flyttningsdagen om den som flyttat gör anmälan inom från flyttningen. Kommer anmälan in senare gäller folk- bokföringen från och med den dag då anmälan kom in (35 § folkbok- föringslagen). 10Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 19.3.1 Utvandring och Ställningstagande Internordisk flyttning Version 10 avsnitt 1 och 3. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden 4.4.2Krav på anmälan om flytt till Anmälan om flytt till ska göras skriftligen (23 § folkbok- föringslagen). har en särskild blankett för anmälan. Det finns inget lagkrav på att anmälan ska vara egenhändigt underteck- nad av varje flyttande och i enlighet med 14 § förvaltningslagen god- tar att anmälare använder ombud. Ärenden om inflytt- ning från utlandet är av sådan karaktär att anser att det finns särskilda skäl enligt 23 § andra stycket folkbokföringslagen att begära personlig inställelse på servicekontor eller skattekontor. Samt- liga inflyttande måste normalt närvara personligen vid anmälan även om ett ombud undertecknat anmälan. Även en anmälan om återin- flyttning från utlandet ska enligt rutiner i normalfallet lämnas vid personlig inställelse.11 Att regelmässigt kräver personlig inställelse vid all inflyttning till syftar till att kontrollera att personen faktiskt vistas i , att identifiera personen och att granska dokument. Det är endast i enstaka fall som inte har krävt personlig inställelse vid anmälan om flytt till . Det har i de fallen varit fråga om personer som inte har kunnat inställa sig person- ligen till följd av sitt hälsotillstånd. En tillförlitlig identifiering har då säkerställts av genom dialog med vårdgivaren. Identi- fieringen kan i sådana fall bestå av att personal på sjukvårdsinrättning intygar att de har gjort en identitetskontroll, bifogar bestyrkta kopior av identitetshandlingen och intygar att personen inte har möj- lighet att besöka . Det har även förekommit att en person blivit folkbokförd som åter- invandrad utan att personlig inställelse skett hos . Det har då varit fråga om en bosättningsutredning av en person som varit folkbokförd och där personen inte medverkat i utredningen. 4.4.3Prövning av förutsättningarna för att bli folkbokförd i Grundläggande för bedömningen av om en person ska folkbokföras i är att personen kan antas komma att stanna i landet under . Kriterierna för bedömningen av vistelsetiden är desamma 11Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 18.2.1. 18.2.2 och 18.2.4 Invandring. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden oavsett personens medborgarskap. Det är avsikten vid invandrings- tillfället som är avgörande.12 I samband med att en person anmäler flytt till kan Skatte- verket, beroende på omständigheterna i det enskilda ärendet, göra en bosättningskontroll. Kontrollen kan vara av enkelt slag eller mer om- fattande. Omständigheter som kan föranleda kontroll är om perso- nen har dubbel bosättning, familj i utlandet som inte flyttar med, arbete i utlandet eller om det finns anledning att ifrågasätta personens uppgift om sin anmälda adress. Att exempelvis många redan är folk- bokförda på adressen eller att fastigheten består av en lokal kan enligt indikera att det finns anledning att ifrågasätta den anmälda adressen och myndigheten kan i sådana fall göra en bosättningskon- troll (se avsnitt 4.2.4).13 En utlänning som måste ha uppehållsrätt eller uppehållstillstånd för att vistas i har bevisbördan för detta och ska kunna styrka uppehållsrätt respektive uppehållstillstånd. prövar om personen ska folkbokföras dels utifrån om personen har uppehållsrätt eller uppehållstillstånd, dels om personen har kunnat göra vistelse- tiden om antaglig. Olika krav ställs på en person som är ekonomiskt aktiv, exempelvis arbetstagare och en som har uppehålls- rätt på grund av tillräckliga tillgångar eller som studerande.14 När det gäller EES-medborgare som uppger sig ha uppehållsrätt finns möjlighet för att begära att han eller hon visar upp ett giltigt pass eller giltigt identitetskort samt handlingar som styrker uppehållsrätten (9 § folkbokföringsförordningen). För en familjemed- lem till en EES-medborgare som uppger sig ha uppehållsrätt får Skatte- verket kräva giltigt pass eller, om han eller hon är EES-medborgare, giltigt identitetskort samt handlingar som styrker familjeanknytningen m.m.(10 § första stycket 1). Även om det anges i författningstexten att får begära att handlingar visas upp så är rutin att normalt kräva identitetshandlingar av EES-medborgare och deras familjemedlemmar. kräver att en utlänning som är skyldig att ha uppehålls- tillstånd för sin vistelse i visar upp sitt uppehållstillståndskort i samband med anmälan om folkbokföring. Beslut om uppehållstill- stånd meddelas av med stöd av bestämmelserna i 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m., s. 87 ff. 13Ställningstagande , Okänd bosättning, avsnitt 6.9. 14Ställningstagande , Uppehållsrätt, avsnitt 2. och Promemoria , Regler och rutiner i folkbokföringsärenden, avsnitt 3.1–3.3. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden utlänningslagen (2005:716) och utlänningsförordningen (2006:97). Om en person anmäler återinvandring med bevis om permanent uppe- hållstillstånd kontrollerar hos att tillstån- det fortfarande gäller och inte är återkallat. Vid prövning av om en person med tidsbegränsat uppehållstillstånd ska folkbokföras är giltighetstiden för uppehållstillståndet endast en av flera omständig- heter som har betydelse för frågan om sökanden gjort sin vistelsetid i landet under antaglig (HFD 2017 ref. 32).15 4.4.4Styrkande av identitet vid flytt till har ett ställningstagande om styrkande av identitet vid flyttning till daterat . Det finns även ett flertal ställ- ningstaganden om specifika identitetshandlingar från olika länder. utgångspunkt är att den inflyttande ska styrka sin identitet och andra personuppgifter. Med begreppet identitet avses enligt i detta avseende som regel personens namn, födelse- tid och medborgarskap. Identiteten ska i första hand styrkas med en resehandling i original (nationellt id-kort från EES-stat eller , hemlandspass, främlingspass eller resedokument). Vid anmälan om flytt till ska personen i anmälan ange om han eller hon har ett pass.16 För att ska godta en handling som pass ska den nor- malt innehålla de uppgifter som framgår av 2 kap. 4 § utlänningsför- ordningen. Som utgångspunkt ska en resehandling vara utfärdad på ett från identitetssynpunkt säkert sätt och sökanden måste därför ha inställt sig personligen vid ansökan om handlingen. Resehandlingen ska även normalt innehålla uppgift om innehavarens medborgarskap, fullständiga namn, födelsedatum (år, månad och dag) och födelseort. Vidare ska resehandlingen innehålla uppgift om handlingens giltig- hetstid och utfärdande myndighet. Om det efter granskning av ett pass eller nationellt identitetskort framgår att kontrollsiffrorna inte stämmer, att det manipulerats eller att det på annat sätt framgår att det inte uppfyller de krav som ställs på handlingen, godtar normalt inte resehandlingen. Standarder för utformning av resehandlingar har skapats av FN- organet () och de 15Skatteverkets ställningstagande Folkbokföring vid uppehållstillstånd kortare än och arbetsbeskrivning, avsnitt 18.4.2, 18.4.3 och 18.4.4 Invandring. 16Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 18.2.2 och 18.2.3 Invandring. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden flesta av världens länder är anslutna till och förutsätts följa de standarder som sätter upp. Standarderna beskriver bl.a. säker- hetsdetaljer i pass och nationella identitetskort och finns för att för- svåra manipulering och förfalskning av handlingar. Om en person har en resehandling som inte uppfyller tekniska specifikationer kan enligt sitt ställningstagande inte godta handlingen utan att göra en mer djupgående undersökning. Enligt har det förekommit att en person har uppvisat en resehandling vars kontrollsiffror inte har stämt, men där det efter en fördjupad utredning ändå visat sig att resehandlingen är riktig och har kunnat godtas för att styrka personens identitet. Om efter granskning av en resehandling inte godtar handlingen för att styrka personens identitet avslår myndigheten anmä- lan om flyttning till och i beslutet görs en hänvisning till att den flyttande inte har kunnat styrka sin identitet med godtagbar pass- handling eller motsvarande.17 konstaterades cirka 113 pass som falska av genom EU-förfrågan. Enligt avslog myndigheten dess- utom ett antal ärenden med hänvisning till att det fanns skäl att ifråga- sätta handlingens riktighet av olika anledningar men där handlingen inte kunnat verifieras som falsk. Oklarheter beträffande personuppgift som ska registreras i folk- bokföringsdatabasen, exempelvis civilstånd, ska inte väsentligen för- dröja folkbokföringen om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. accepterar en kompletteringstid innan folkbokföring sker. Är civilståndet därefter fortfarande oklart folkbok- förs personen som sedan diarieförs för fortsatt utredning om civil- ståndet.18 Som nämnts är rutin att kräva att EES-medborgare som gör gällande uppehållsrätt ska styrka sitt medborgarskap med pass eller nationellt identitetskort uppvisat i original. Av identitetskortet ska innehavarens identitet och medborgarskap framgå. godtar även i vissa fall nationella identitetskort där medborgarskap inte framgår, t.ex. när identitetskortet är utfärdat av ett EES-land som endast utfärdar nationella identitetskort till sina medborgare. För en familjemedlem till en EES-medborgare som inte själv är EES- 17Skatteverkets ställningstagande Styrkande av identitet vid flyttning till daterat avsnitt 4. 18Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 18.2.2 Invandring. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden medborgare är det inte tillräckligt med nationellt identitetskort utan det krävs pass eller motsvarande handling (9 och 10 §§ folkbokförings- förordningen). Personer som beviljats uppehållstillstånd av trots att deras identitet inte är styrkt, t.ex. vid asylinvandring och anhörig- invandring från vissa länder, registreras normalt av uti- från de personuppgifter som framgår av uppehållstillståndskortet. Uppgifter om en sådan persons identitet och andra förhållanden grun- das alltså på obestyrkta uppgifter. ställningstagande om styrkande av identitet vid flyttning till omfattar inte dessa personer.19 utgår normalt från att en person som vid anmälan om flyttning till säger sig sakna pass har rätt att vistas i utan krav på pass. Personen kan därmed folkbokföras med stöd av uppehållstillståndskortet förutsatt att det inte är uppenbart att personen måste ha pass för att få vistas i , exempelvis om det framgår att personen beviljats uppehållstillstånd som arbetstagare. Om en person folkbokförs endast med stöd av uppehållstillstånds- kort gör en notering att personens identitet inte är styrkt i en dagboksanteckning i folkbokföringsdatabasens diarium, Diariet.20 Anteckningen sparas i folkbokföringsdatabasen och ingår i utdrag enligt artikel 15 EU:s dataskyddsförordning. Dagboksanteckningen om att identiteten inte är styrkt aviseras inte ut via Navet eller SPAR men den kan ge stöd vid exempelvis en framtida ansökan om ändrade identitetsuppgifter och bedömningen av vilken utredning som krävs i sådant ärende. Det förekommer vidare att i vissa situationer t.ex. vid handläggning av ärenden om anhöriginvandring efterfrågar uppgiften. I regleringsbrev för lämnade regeringen i uppdrag åt Skatte- verket att genomföra åtgärder i syfte att motverka registrering av falska identiteter. Bakgrunden till uppdraget var förslaget i betänkan- det Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU2017:37) om att registrera passnummer i folkbokförings- databasen. Åtgärderna skulle omfatta en utredning av funktioner som 19Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 18.2.3 Invandring och ställningstagande Styrkande av identitet vid flyttning till daterat avsnitt 1. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden gör det möjligt att upptäcka om samma pass eller annan id-handling används för olika personer vid handläggning av ärenden om folkbokföring och tilldelning av samordningsnummer. har redovisat regeringsupp- draget i promemorian Motverka registrering av falska identiteter.21 Uppdraget genomfördes genom införande av tjänsten Passporten. Passporten infördes och har använts inom ramen för ärenden om flyttning till och tilldelning av samordnings- nummer.22 Innan en person tilldelas ett samordningsnummer eller personnummer registreras alltså handlingar med dokumentnummer i Passporten.23 På så sätt registrerar och kontrollerar alltså Skattever- ket passnummer och id-kortsnummer för att minska risken att samma handling kan användas av flera personer. 4.4.5Registrering av andra personuppgifter än de som framgår av resehandlingar Den som anmäler flytt till ska lämna uppgift om sin identitet, bosättning och familjeförhållanden så att dessa kan registreras i folk- bokföringen. har ett utredningsansvar som följer av för- valtningslagen. ska ta hänsyn till samtliga uppgifter och handlingar som den enskilde lämnat in i ett ärende, uppmärksamma eventuella motstridigheter, ställa relevanta följdfrågor och begära in kompletteringar om det behövs.24 När det gäller registrering av andra uppgifter än de som framgår av resehandlingar är utgångspunkt att enbart uppgifter som är mycket sannolika ska registreras i folkbokföringen. Skattever- ket utreder vilka uppgifter som ska registreras i folkbokföringsdata- basen om en persons familjeförhållanden med utgångspunkt i de uppgifter personen lämnar i sin anmälan. Som huvudregel styrker en person sitt civilstånd eller en relation genom att visa upp ett vigsel- bevis eller ett födelsebevis i original eller som bestyrkt kopia, men behöver mer information för att pröva om det utländska statusförhållandet kan erkännas i . 21Skatteverkets promemoria , Motverka registrering av falska identiteter, Uppdrag i regleringsbrev 2018, s. 3. 22A.a., s. 9. 23Skatteverkets arbetsbeskrivning Passporten version 19/2 avsnitt 3. 24Skatteverkets Ställningstagande Ändring av uppgifter som har registrerats vid flytt till , avsnitt 5.1. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden saknar sådana handlingar från utlandet utreder om övrig bevisning är tillräckligt stark för att uppgiften ska vara mycket sannolik och därmed registreras i folkbokföringen. En person som inte kan visa att han eller hon är gift registreras som ogift i folkbokföringen. Huvudregeln vid registrering av personuppgifter i samband med folk- bokföring efter flyttning till är att uppgifterna i hemlands- passet eller motsvarande följs. Påstår personen att uppgifterna är orik- tiga är bedömning att personen bör få uppgifterna i passet ändrade eller rättade hos hemlandsmyndigheten. Har den inflyttande inga andra handlingar än sitt uppehållstillstånd utgår som huvudregel från personuppgifterna i uppehålls- tillståndskortet. Vid motstridiga personuppgifter uppmanar Skattever- ket sökanden att lämna en förklaring till det. måste i de fallen göra en utredning och bedömning. Avviker uppgifterna från uppehållstillståndskortet ska den inflyttande som huvudregel lämna in beslutsunderlag. Enligt arbetsbe- skrivning kan handläggare även behöva ta egen kontakt med Migra- tionsverket, särskilt om bedömer att det finns skäl att registrera andra uppgifter än de som framgår av uppehållstillståndet. Inhämtar på eget initiativ uppgifter från Migrations- verket kommuniceras och tillfrågas den inflyttande om uppgifterna innan beslut fattas. ska i dessa fall alltid lämna ett moti- verat beslut där det framgår att myndigheten gjort en bedömning och vad myndigheten kommit fram till utifrån samtliga uppgifter i ärendet. I de fall personuppgifterna i uppehållstillståndet väsentligen avviker från de uppgifter personen själv lämnar eller som framgår av uppvisade handlingar anser att det i vissa fall kan finnas anledning att ifrågasätta om den sökande är samma person som uppehållstill- ståndet avser.25 25Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 18.6.2 Invandring. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden 4.4.7Kontroller innan tilldelning av personnummer Om den som invandrar har samordningsnummer, eller personnum- mer av annan anledning än folkbokföring (TP-nummer), ska den upp- giften framgå av anmälan om flytt till Sverige.26 I samband med att en person registreras som folkbokförd i folkbokföringsdatabasen tilldelas personen ett svenskt person- nummer. kontrollerar genom sökning i data- basen att personen inte har tilldelats personnummer eller sam- ordningsnummer eller om personen redan har ett öppet eller avslutat ärende hos . Kontrollerna sker i olika system hos Skatte- verket. Enligt arbetsbeskrivning rekommenderas hand- läggare att vid sökningar även vända på för- och efternamn, göra ofull- ständiga sökningar av namn, tänka på att stavningen av utländskt namn kan variera och att vända , dag och månad som personen är född.27 it-system gör normalt dessa sökningar automatiskt och endast i undantagsfall behöver handläggare göra uppföljande sökningar på namn. Vidare registrerar och kontrollerar passnummer eller id-kortsnummer i tjänsten Passporten innan tilldel- ning av personnummer för att minska risken att samma handling används av flera personer. Sker folkbokföring av en person som tidigare tilldelats samord- ningsnummer skapar en hänvisning vid registreringen mellan personnumret och samordningsnumret.28 När en person har tilldelats ett personnummer i samband med in- vandring skickar en underrättelse om fastställt person- nummer till personen.29 4.5Regler och rutiner vid utvandring 4.5.1Skyldighet att anmäla utflyttning från Den som är folkbokförd och avser att flytta till utlandet ska anmäla det till . Anmälan ska göras senast före utresan och ska innehålla uppgift om utresedagen. Om utresan ställs in eller skjuts upp ska detta anmälas senast den tidigare uppgivna utresedagen (27 § 26Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 18.6.2 Invandring. 27A.a., avsnitt 18.2.6 Invandring och avsnitt 6.1.2.2 personnummer och samordningsnummer. 28A.a., avsnitt 18.2.6 Invandring och avsnitt 6.1.2.2 personnummer och samordningsnummer. 29A.a., avsnitt 6.3.2 personnummer och samordningsnummer. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden Anmälan om flytt till utlandet ska innehålla bl.a. namn och personnummer, bostads- och postadress i , datum för utresan, adress i utlandet, bostadstyp och vistelsens beräknade varaktighet (29 §). Vid flytt till utlandet upphör den flyttande att vara folkbokförd utresedagen eller om flyttningen anmäls senare, den dag anmälan kom in (36 §). Som framgått ska en person som flyttat från landet avregistreras från folkbokföringen. 4.5.2Skatteverkets handläggning av en anmälan om utflyttning från Anmälan om flyttning till utlandet ska göras skriftligen (23 och 27 §§ folkbokföringslagen). Normalt lämnas anmälan på en av blanketter för sådana ärenden. En uppgift om flyttning som lämnas i samband med ett annat ärende godtas av endast under förutsättning att det tydligt framgår att det är fråga om en anmälan om flyttning till utlandet. I annat fall medför uppgiften att personens rätta folkbokföring utreds.30 Registrering av adress för utflyttade När får kännedom om att en person som är avregist- rerad som utflyttad har bytt adress kan registrera den nya adressen i folkbokföringsdatabasen med stöd av 1 § första stycket folkbokföringslagen och 2 kap. 2 § folkbokföringsdatabaslagen. Adres- sen för en utflyttad svensk medborgare har betydelse för röstlängden (avsnitt 5.8.2). En svensk medborgare som har avregistrerats från folk- bokföringen som utflyttad (eller försvunnen) kan anmäla en ny adress i utlandet till . Anmälan ska vara skriftlig och kan göras på en av blanketter. Samma blankett kan användas för anmälan om upptagande i röstlängd för utlandssvensk. Om ny uppgift om utlandsadress inkommer från en annan person eller myndighet registrerar inte den. Adressen har betydelse för röstläng- den och kan därför bara ändras av den enskilde själv. 30Skatteverkets arbetsbeskrivning, avsnitt 19.2.1 utflyttning. Kartläggning av regler och rutiner i folkbokföringsärenden Även en utländsk medborgare kan använda blankett för att anmäla ny utlandsadress men annan skriftlig anmälan godtas också. För att uppgifterna ska vara så korrekta som möjligt och för att undvika missförstånd ska anmälan göras skriftligen. För utländska med- borgare kan normalt ny utlandsadress registreras om anmälan kommer in från en annan myndighet eftersom adressen för en utländsk med- borgare inte påverkar röstlängden. Kommer en ny adressuppgift in från en annan enskild person eller organisation som inte är myndighet ska kommunicera med den enskilde i fall det finns anled- ning att anta att adressen är korrekt.31 4.6Regler och rutiner vid ändrad folkbokföringsort och folkbokföringsadress 4.6.1Skyldighet att anmäla flytt inom landet Den som är folkbokförd och har flyttat ska inom anmäla flytt- ningen till . Ändrar en folkbokförd person postadress utan att flyttning skett, ska denne anmäla detta till om postadressen ska gälla (25 § folkbokförings- lagen). Anmälan ska innehålla bl.a. namn och personnummer, datum för ändring av bostads- eller postadress och ny bostads- och post- adress (28 § första stycket). Den nya folkbokföringen gäller från och med flyttningsdagen om den som flyttat gör anmälan inom från flyttningen. Kommer anmälan in senare gäller folkbokföringen från och med den dag anmä- lan kom in (35 § folkbokföringslagen). En anmälan till om flyttning som saknar uppgift om datum för flyttning ska komplette- ras av sökanden. Kompletteras inte ärendet med datum efter Skatte- verkets förfrågan registreras anmälan så att sökanden blir folkbok- förd från och med anmälningens ankomstdatum. Datumet för när en person blir folkbokförd kan ha betydelse både för personens rättigheter och skyldigheter. En persons folkbokföring per ett visst år har t.ex. betydelse för var en person ska beskattas (65 kap. 3 § inkomstskattelagen [1999:1229]) och vid dom- stolarnas prövning av rätt forum i tvistemål. Om svaranden är en fysisk person anses som hans eller hennes hemvist den ort där han eller hon