sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — •Ett belopp om ska användas för länsstyrel- sens arbete att slutföra ärenden gällande marint områdesskydd och stärka arbetet med bevarandeplaner. 6Havs- och vattenmyndigheten , Återrapportering av användning av anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö enligt regleringsbrev för , dnr 1–19. 7Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning 2019. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete – Så här användes pengarna på anslagsposten 3 Åtgärder för havs- och vattenmiljö del till Lst, disponerades av i län. Anslags- posten fick användas för arbete vid länsstyrelserna enligt förord- ningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Läns- styrelserna fördelade medlen sinsemellan i dialog med Havs- och vattenmyndigheten. Av de tilldelade medlen på anslagsposten användes till lönekostnader inklusive OH och resterande medel till tjäns- teresor, konsulttjänster, bidrag och övriga kostnader. 24.10.4Regeringens villkor 2020 till ap.4 Åtgärder för havs- och vattenmiljö – Tillsyn avlopp – del till Lst, Ett belopp om ska användas som bidrag till läns- styrelserna för deras arbete med tillsyn och tillsynsvägledning av avloppsreningsverk och enskilda avlopp. disponera- des av i län. – Så här användes pengarna på anslagsposten 4 Åtgärder för havs- och vattenmiljö – planeringsunderlag och tillsynavlopp, del till Lst, disponerades av i län. Av anslagspostens fördelades 7 000 tusen kro- nor till alla länsstyrelser enligt en särskild fördelningsnyckel. För- delningsnyckeln byggde på antalet avloppsreningsverk i de olika länen samt på antalet kommuner eftersom länsstyrelserna har väg- ledningsansvar för enskilda avlopp som hanteras av kommunerna. Vid slutet av 2019 kvarstod . Överskottet skulle för- delas ut bland länen. Pengarna hade huvudsakligen använts till löne- kostnader, men även i viss omfattning till resekostnader. Länsstyrelserna ansåg att det behövs stadigvarande medel såväl för tillsyn som strategiskt arbete för att kunna bygga upp en robust organisation för att förstärka tillsynen och tillsynsvägledningen. Pengarna hade till övervägande del använts för tillsyn av avlopps- reningsverk och uppföljning av EU-rapportering enligt avlopps- Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete Vidare hade länsstyrelserna påbörjat möten med kommunledningar och VA-bolag för bl.a. diskussion om behovet av nya tillstånd och vikten av en regelrätt provtagning och rap- portering. Dessutom har diskussioner förts i ett samhälls- planeringsperspektiv, till arbete med VA-planer, tillsynsvägledning angående enskilda avlopp och strategiskt arbete enligt lagen om allmänna vattentjänster. 24.11 Överväganden och förslag Ett genomgående budskap till Miljömålsberedningen under utred- ningsarbetet har varit att havs- och vattenmiljöarbetet behöver effek- tivare finansiering och effektivare finansiell styrning för effektivare verksamhet. Det handlar inte bara om underfinansiering utan aktö- rerna har framfört att finansieringen av deras verksamheter liksom finansieringen av åtgärder är osäker, kortsiktig, ryckig och behöver stärkas. Den finansiella styrningen är en viktig del av regeringens myndig- hetsstyrning. Inom ramen för anslagsbeslut är reger- ingens finansiella myndighetsstyrning avgörande för myndigheter- nas handlingsfrihet och möjligheter att planera och genomföra sin verksamhet effektivt. Miljömålsberedningen bedömer att regeringen har stora möjligheter att tillämpa det finansiella regelverket på ett sådant sätt att det gör det möjligt för myndigheterna att nå de resul- tat som statsmakterna beslutat. 24.11.1Genomlysning av nivån på anslagsmedlen för havs- och vattenåtgärder –att regeringen gör en genomlysning av om nivån på an- slagsmedlen för åtgärder för havs- och vattenmiljö motsvarar och regeringens ambitionsnivå för det offentliga åtagandet i frågor om havs- och vattenmiljö. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete Genom beslut om belopp, ändamål och andra villkor för anslag fastställs de ekonomiska ramarna för en verksamhets resurs- förbrukning och därmed ambitionsnivån för det statliga åtagandet. Av tabellen nedan framgår att även om beloppet för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö har mer än fördubblats så är anslagets andel av ramen för utgiftsområde 20 i stort sett densamma. Detta som de offentliga åtaganden – inom ramen för ändamålet – som anslaget ska finansiera har ökat väsentligt . Eftersom anslaget är ett sakanslag räknas det heller inte auto- matiskt om inför nästkommande budgetår för att vara realt oföränd- rat , givet en beslutad nivå, en s.k. PLO-omräkning, utan an- slagsbeloppen fastställs i detta fall genom beslut till nominellt belopp. Tabell 24.7 Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö budgetåren 2013–2020 belopp till anslagspost 2 1 389 565 tkr 1 010 765 tkr 1 149 565 tkr 1 034 565 tkr Källa: betänkande nr 10 och beslut om statens budget för budgetåren 2013–2020. finansieras med medel ur anslagsposten två (2) på 1:11-anslaget. bedömde att de ekonomiska resurserna inte är tillräckliga för de ansvariga myndig- heterna att bedriva vattenförvaltningsarbetet. Vattenförvaltningsut- redningens utvärdering visade att situationen ofta är ansträngd inom både vattenmyndigheternas kanslier och länsstyrelsernas berednings- sekretariat samt vid Havs- och vattenmyndigheten och SGU som är underfinansierade i förhållande till de uppdrag som de har tilldelats.8 8SOU 2019:66, En utvecklad vattenförvaltning, betänkande av . Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete Som framgår i avsnitt ovan användes av medlen på anslagsposten till förvaltningsområde Vatten och till för- valtningsområde Hav 2019. Frågan om bristerna i finansieringen av havsmiljöarbetet har Havs- och vattenmyndigheten uppmärksammat regeringen på i sina budgetunderlag. Senast i sin komplettering till budgetunderlaget –2023 har Havs- och vattenmyndigheten påtalat att de tilldelade resurserna på 1:11-anslaget inte räcker till för att lösa uppgifterna inom havs- och vattenområdet. Viktigt att notera här är att det är flera statsbidrag som också finansieras ur 1:11-anslaget. Det vill säga statsbidrag som det är frivilligt att söka och använda. Miljömålsberedningen har inte möjlighet att bedöma vilket resurs- tillskott som skulle behövas för att de efterfrågade resultaten ska kunna nås. Ett av flera skäl till det är att eftersom merparten av an- slagsbeloppet som tilldelas Havs- och vattenmyndigheten betalas ut som inomstatliga bidrag till statliga myndigheter och samtliga läns- styrelser och även används för löner och andra förvaltningsutgifter saknas dessutom de bidragstagande myndigheternas bedömningar och argument i det årliga budgetunderlaget. Därmed saknas en av- görande del av det underlag som krävs för att kunna göra en rätt- visande bedömning av resursbehovet. Miljömålsberedningen konstaterar även att det faktum att Havs- och vattenmyndigheten använder 1:11-anslaget för myndighetens egna förvaltningsutgifter för 19 årsarbetskrafter som arbetar med havsmiljöfrågor av sina resursbehov, talar för att även förvaltnings- anslaget är underfinansierat. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete 24.11.21:11-anslaget Åtgärder för havs- och vattenmiljöåtgärder –att ändamålet för Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vatten- miljö ska vara att: Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vatten- miljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. Anslaget får användas för länsstyrelsernas förvaltningsutgifter inom ramen för ändamålet och för samordning av havs- och vatten- miljöarbete. –att ett beställningsbemyndigande ska vara knutet till anslaget, –att regeringen ska besluta om möjlighet till både anslagsspa- rande och anslagskredit till respektive anslagspost, –att Havs- och vattenmyndigheten och övriga statliga myn- digheter som tar emot inomstatliga bidrag från anslaget, in- klusive var och en av de 21 länsstyrelserna, ges dispositionsrätt till anslagsmedel på var sin anslagspost på anslaget 1:11 Åt- gärder för havs- och vattenmiljö. Miljömålsberedningen föreslår att ändamålet för anslaget 1:11 Åt- gärder för havs- och vattenmiljö ska ändras så att anslaget får an- vändas för länsstyrelsernas förvaltningsutgifter inom ramen för ända- målet och för anställning av samordnare av havs- och vattenmiljö. Detta för att förtydliga att anslaget som är ett sakanslag finansierar utgifter för både OH och löner m.m. men även att anslaget ska få användas för samordning av havs- och vattenmiljöarbete. Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten och övriga statliga myndigheter som tar emot inomstatliga bidrag från anslaget, liksom var och en av de 21 länsstyrelserna, ges dispo- sitionsrätt till anslagsmedel på var sin anslagspost på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete ledningsvis genom att det belopp som respektive bidragsmottagande myndighet nu tar emot som bidrag – exklusive finansieringen av det nya anslaget – Statligt stöd till lokalt vattenvårdsarbete som Miljö- målsberedningen också föreslår – i stället ska tilldelas myndigheten med dispositionsrätt på en anslagspost. Detta för att myndigheterna ska ges bättre möjligheter att genomföra sina uppgifter inom ramen för havs- och vattenarbetet på ett mer effektivt sätt än de har möj- lighet att göra med dagens bidragsfinansiering. Dessutom bör de som myndigheter i den statliga redovisningsorganisationen och viktiga aktörer i havs- och vattenmiljöarbetet i sina budgetunderlag själva få argumentera för och lämna förslag till regeringen om vilken finan- siering de behöver för att kunna lösa sina uppgifter. Miljömålsberedningen föreslår att anslaget – liksom det redan har – ska ha ett beställningsbemyndigande knutet till sig och att beställningsbemyndigandet bör vara kopplat till anslaget och fördelas på varje anslagspost. Miljömålsberedningen föreslår också att reger- ingen – även om anslaget är ett sakanslag – ska besluta om möjlighet till både anslagssparande och anslagskredit till respektive anslagspost. Detta för att ge myndigheterna ökad flexibilitet över budgetårsgränserna. Miljömålsberedningen föreslår även att dispositionsrätten till an- slagsposterna på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ska tilldelas myndigheterna i ett särskilt regleringsbrev som endast innehåller en finansieringsdel. Den omfattande inomstatliga bidragsfinansieringen med medel ur anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgifts- område 20 är mycket resurskrävande inte minst för den beslutande och utbetalande Havs- och vattenmyndigheten men även för de myndigheter som tar emot bidragen. I sitt budgetunderlag argumenterade om bl.a. hanteringen av anslaget 1:11 att Myndigheten bedömer att det krävs ytterligare arbete med att utreda, följa upp och utveckla system för att anslagen ska få största möjliga genomslag i miljön. Därför kommer myndigheten att prioritera en tydligare prioritering och styrning av anslagens nyttjande. Det är viktigt att det finns tillräckligt med personella resurser till att bereda och analysera hur anslagen på bästa sätt ska nyttjas utifrån de villkor som regeringen beslutat. Myndigheten kommer att tillämpa en koor- dinerad förvaltning av samtliga anslag för bästa nyttjande. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete inte tillräcklig bemanning för detta övergripande arbete, riskerar an- slaget att inte användas på bästa sätt.9 För en del av de bidrag som Havs- och vattenmyndigheten betalar ut till länsstyrelserna från 1:11-anslaget till länsstyrelserna räknas beloppen till respektive bidragsmottagande länsstyrelse fram med hjälp av en fördelningsnyckel. Övriga bidrag betalar Havs- och vatten- myndigheten ut projektvis efter utlysning och beviljad ansökan av t.ex. en länsstyrelse. Men oavsett om de inomstatliga bidragen be- talas ut av Havs- och vattenmyndigheten till länsstyrelserna med hjälp av en fördelningsnyckel eller om de betalas ut till en länsstyrelse eller annan statlig myndighet efter ansökan, kräver Havs- och vattenmyn- dighetens hantering av bidragen betydande arbetsinsatser i fråga om styrning, redovisning och administration. Bidragen till länsstyrelserna lämnas, enligt Havs- och vattenmyn- dighetens beslut, med stöd av regleringsbrevet för det avsedda budget- året och Havs- och vattenmyndighetens bedömning av hur anslaget ska användas och övriga villkor för bidraget. Bidragsmedel som inte förbrukas eller används i enlighet med Havs och vattenmyndig- hetens beslut ska återbetalas till Havs- och vattenmyndigheten. Bidragen till länsstyrelserna ska användas för åtgärdsarbete enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, havsmiljöförordningen (2010:1341), förordningen (2009:381) om stat- ligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt, förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag och förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården. Åtgärdsarbetet inkluderar åt- gärdsprogram för hotade arter samt insatser och åtgärder för att för- bättra, bevara och restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer och stärker därmed miljömålsarbetet. Havs- och vattenmyndigheten fattar beslut om utbetalning av inomstatliga bidrag till länsstyrelserna . Det innebär att länsstyrelserna får vänta på pengarna en bra bit in på det nya budgetåret. I samband med beslutet betalas av det beslutade beloppet per länsstyrelse ut. Resterande belopp, högst betalas ut . Dock kan medlen innan utbetal- ningen behöva omfördelas mellan länsstyrelserna. Alla bidragsmedel till länsstyrelserna betalas inte ut enligt beskrivningen 9Havs- och vattenmyndighetens budgetunderlag –2023. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete ovan utan vissa bidragsmedel får länsstyrelserna ansöka om vid Havs- och vattenmyndighetens utlysningar. Havs- och vattenmyndigheten beslutar även om omfattande eko- nomisk redovisning av förbrukade medel samt en årlig redovisning av den bidragsfinansierade verksamheten enligt Havs- och vatten- myndighetens instruktioner och mallar. Tillsammans med den slutliga redovisningen av förbrukade medel ska länsstyrelserna enligt Havs- och vattenmyndig- hetens särskilda instruktioner och mallar lämna en verksamhetsredo- visning till Havs- och vattenmyndigheten. Redovisningen ska visa hur bidraget har använts per villkor och vilka resultat och effekter som har uppnåtts. Länsstyrelserna ska också beskriva hur de arbetar strategiskt med anslag 1:11, hur anslaget bidrar till åtgärdsarbete inom länet och hur detta bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmål och åt- gärdsprogram. Även i sitt gemensamma regleringsbrev får länsstyrel- serna uppdrag att de ska redovisa vilka åtgärder för havs- och vatten- miljön som de har vidtagit och vilka resultat som har uppnåtts. Av redovisningen ska framgå hur medel från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har använts, inklusive hur medlen som avsatts för genom- förandet av de nya bestämmelserna i 11 kap. 27–28 §§ om att vattenkraften ska förses med moderna miljövillkor har an- vänts och hur arbetet har bedrivits. I detta uppdrag är det Läns- styrelsen i som samlat ska redovisa uppdraget till Havs- och vattenmyndigheten, med kopia till regeringen (Miljö- departementet), . Projekt som genomförts med stöd av anslaget 1:11 slutredovisas efter projektavslut och omfattar bl.a. resultat och uppskattningar av direkta miljöeffekter som exempelvis reducerade kväve- och fosfor- utsläpp. Däremot är redovisningen inte jämförbar mellan olika pro- jekttyper, vilket innebär att det är svårt att följa upp eller uppskatta de positiva miljöeffekterna som uppstår till följd av de anslagsfinan- sierade projekten. Havs- och vattenmyndigheten tillämpar en konsekvent princip att kräva tillbaka oförbrukade bidragsmedel hos bidragsmottagare. I praktiken innebär det att oförbrukade medel från både föregå- ende och tidigare års anslag återkrävs senast efter att ett projekt är slutrapporterat till Havs- och vattenmyndigheten. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete medel kan Havs- och vattenmyndigheten sedan använda till nya åtgärder under innevarande budgetår. Havs- och vattenmyndigheten krävde 2019 tillbaka i oförbrukade bidragsmedel som Havs- och vattenmyndig- heten betalat ut från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vatten- miljö under budgetåret. Även Havs- och vattenmyndigheten har – i sin tur – ett omfattande årligt regeringsuppdrag att redovisa hur medlen inom anslag 1:11, Åtgärder för havs- och vattenmiljö, har använts under budgetåret. Av redovisningen ska framgå hur medlen använts inom förvaltnings- områdena havsförvaltning, vattenförvaltning och fiskförvaltning. Redo- visningen ska även innehålla en bedömning av vilka sysselsättnings- effekter som användningen av anslag 1:11 har gett upphov till samt hur mycket som betalats ut i riktade statsbidrag till kommuner. Upp- draget ska redovisas till regeringen () . Den inomstatliga bidragsfinansieringen innebär att den bidrags- tagande myndigheten är i en beroendeställning till den bidragsut- betalande myndigheten och den bidragsutbetalande myndighetens beslut och bestämmelser för bidraget. Den inomstatliga finansier- ingen innebär dessutom att den bidragsmottagande myndighetens förutsättningar att planera för och genomföra sina uppgifter kost- nadseffektivt och långsiktigt inte är tillfredställande. Eftersom den bidragsmottagande myndigheten inte har egen dispositionsrätt till bidragen har den inte heller möjlighet att i ett budgetunderlag lämna förslag till regeringen om sina behov av framtida finansiering. Den inomstatliga bidragsfinansieringen innebär, enligt Miljömåls- bredningens mening, att anslagsmedlen inte används på ett effektivt sätt eller att god hushållning med anslagsmedlen iakttas. Både Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelserna och övriga statliga myndig- heter som tar emot inomstatliga bidrag från 1:11-anslaget Åtgärder för havs- och vattenåtgärder liksom kommuner, ideella samman- slutningar m.fl. som tar emot statsbidrag som finansieras av anslaget bör därför få bättre förutsättningar än att genomföra sina uppgifter i havs- och vattenmiljöarbetet. Miljömålsberedningen menar att de resurser som används för inomstatlig bidragsadministration i stället ska användas för havs- och vattenåtgärder. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete 24.11.3Ett nytt anslag – Statligt stöd till lokalt havs- och vattenvårdsarbete –att ett nytt anslag med benämningen Statligt stöd till lokalt havs- och vattenvårdsarbete förs upp på statsbudgetens utgifts- sida. –att ändamålet ska vara att: Anslaget får användas för statsstöd till lokala havs- och vatten- vårdsprojekt som genomförs av en kommun eller en ideell sam- manslutning. Anslaget får användas för anställning av åtgärdssamordnare vid en länsstyrelse, kommun, eller ideell sammanslutning. Anslaget får användas för åtgärdsplanering i avrinningsområden. Anslaget får användas för länsstyrelsernas administration av –att ett beställningsbemyndigande ska vara knutet till anslaget. –att var och en av de 21 länsstyrelserna ges dispositionsrätt till anslagsmedel på var sin anslagspost. –att anslaget finansieras genom att förs bort från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgiftsområde 20. Miljömålsberedningen föreslår att ett nytt anslag inom utgiftsom- råde 20 med benämningen Statligt stöd till lokalt havs- och vatten- vårdsarbete förs upp på statsbudgetens utgiftssida från och med . Miljömålsbredningen anser att det nya anslaget behövs för att länsstyrelser och kommuner ska få möjlighet att ta ett långsiktigt helhetsgrepp på planering, genomförande och uppföljning av lokalt åtgärdsarbete. Även de s.k. LEVA-samordnarna bör finanserias av anslaget. Anslagets ändamål ska vara att anslaget får användas för statsstöd till lokala havs- och vattenvårdsprojekt som genomförs av en kom- mun eller en ideell sammanslutning. Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete Anslaget ska kunna användas för en detaljerad planering i avrin- ningsområden för att säkerställa att åtgärder genomförs där de ger störst effekt. Åtgärdssamordnarna ska kunna bistå både i åtgärdspla- neringen samt i rådgivning och stöd till att ta fram ansökningar både för enskilda verksamhetsutövare, kommuner och ideella föreningar innefattande relevanta stöd och bidragsformer som landsbygdspro- grammet och åtgärdsmedlen inom detta anslag. Miljömålsberedningen föreslår att anslaget Statligt stöd till lokalt havs- och vattenvårdsarbete ska ha ett särskilt fokus på åtgärder för att minska övergödning och effekter av övergödning, men ska även användas för andra lokala åtgärder som bidrar till att nå de vatten- och havsanknutna miljökvalitetsmålen. Miljömålsberedningen anser att det är viktigt att i åtgärdsplaneringen säkerställa att åtgärder, där det är ändamålsenligt, kan bidra till att nå flera funktioner som t.ex. både gynna övergödnings- och fiskåtgärder eller bidra till klimat- anpassning. Miljömålsberedningen föreslår att var och en av de 21 länsstyrel- serna ges dispositionsrätt till anslagsmedel på var sin anslagspost på det nya anslaget. Miljömålsberedningen föreslår att anslaget ska ha ett beställnings- bemyndigande knutet till sig och att beställningsbemyndigandet bör fördelas på varje anslagspost. Miljömålsberedningen föreslår också att anslaget – även om det är ett sakanslag – får användas för anställ- ning av åtgärdssamordnare vid en länsstyrelse eller kommun samt får användas för länsstyrelsernas administration av statsstödet. Miljö- målsberedningen föreslår vidare att regeringen ska besluta om möj- lighet till både anslagssparande och anslagskredit till respektive an- slagspost. Detta för att ge myndigheterna ökad flexibilitet över budgetårsgränserna. Miljömålsberedningen föreslår att dispositionsrätten till anslags- posterna på det nya anslaget Statligt stöd till lokalt vattenvårdsarbete ska tilldelas myndigheterna i ett särskilt regleringsbrev som endast innehåller en finansieringsdel. Miljömålsberedningen föreslår att det nya anslaget finansieras genom att medel flyttas från 1:11-anslaget till det nya anslaget Stat- ligt stöd till lokalt havs- och vattenvårdsarbete. Under Miljömålsberedningens arbete med havsmiljöfrågorna har ett stort antal aktörer framfört att det statliga stödet till lokala Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete vattenvårdsprojekt, kallat LOVA, är en framgångsfaktor för det lokala havsmiljöarbetet. Det befintliga statsstödet som regleras närmare i förordningen (2009:382) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt får ges till lokala vattenvårdsprojekt som bidrar till att nå miljökvalitetsmål som har fastställt. Statsstödet får inte ges till åtgärder som följer av skyldighet i lag eller annan författning eller för kostnader som täcks med stöd enligt någon annan författning. För att förstärka det lokala åtgärdsarbetet mot övergödning ändrades förordningen (2009:381) om statliga stöd till lokala vattenvårdsprojekt, LOVA, genom att insatser mot bl.a. internbelastning, åter- cirkulering av näringsämnen samt stöd till kommuner och ideella sammanslutningar för åtgärdsarbetet mot övergödning framhålls. finansierar anslagsposten två (2) på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgiftsområde 20 det statliga stödet till LOVA. disponeras av Havs- och vattenmyndig- heten. I Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev var regeringens villkor att högst fick användas för LOVA-bidrag. Medel fick även användas för arbete avseende samma ändamål samt för kommunikation och administration av bidraget.