sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Statistik – ärenden gällande familjerelaterat tvång 2019. (2021). Statistik – ärenden gällande familjerelaterat tvång 2020. Publikationer från myndigheter och organisationer allmänna kommentar nr 10 (2007) (CRC/C/GC/10). /globalassets/dokument-for- nedladdning/publikationer/allmanna-kommentarer/ak-10- barnets-rattigheter-inom-rattskipning-for-unga- lagovertradare.pdf []. allmänna kommentar nr 5 (2003)(CRC/GC/2003/5). for-nedladdning/publikationer/allmanna-kommentarer/ak-05- allmanna-atgarder-for-genomforandet-av-konventionen-om- barnets-rattigheter.pdf []. , Brå-centrum för kunskap om brott och åtgärder mot brott, (2009). Orsaker till brott bland unga och metoder att motverka kriminell utveckling – En kunskapsinventering. /download/18.1ff479c3135e8540b2980001575/1371 914736934/2009_orsaker_till_brott_bland_unga.pdf []. (2020). Statistik utifrån brottstyper. /statistik/statistik-utifran-brottstyper/organiserad- brottslighet.html []. (1997). Explanatory Report to Convention on Nationality. Finska (2020). Befrielse från finskt medborgarskap. Finska (2021). Information om anmälan om medborgarskap. Finska (2021). Information om anmälan om medborgarskap för nordiska medborgare. Finska (2021). Information om anmälan om medborgarskap för unga vuxna. som-ar-18-22-ar-gamla []. Finska (2021). Statistik Ansökan om befrielse. start=588&end=599 []. FN (1990). United Nations Guidelines for the Prevention of Juvenile Delinquency (The Guidelines). /globalassets/dokument-for- nedladdning/externa-dokument/fran-insidan/riyadh- riktlinjer.pdf []. för avskaffande av diskriminering av kvinnor och för barnets rättigheter (2014). Gemensam allmän rekommendation nr 31 av för avskaffande av diskriminering av kvinnor/allmän kommentar nr 18 av för barnets rättigheter. nedladdning/publikationer/allmanna-kommentarer/ar31-och- ak18-svensk-overs---slutlig.pdf []. (2021). Information om skuldupplysning. (2021). Information om skuldutdrag. Lovdata (2020). Information om lagen om norskt medborgarskap (statsborgerloven). /dokument/NL/lov/2005- 06-10-51 []. (2020). Vad är hedersrelaterat våld och förtryck? /hedersrelaterat-vald-och- fortryck/vad-ar-hedersrelaterat-vald-och-fortryck/ []. (2015). Ansökan om att bli befriad från svenskt medborgarskap. 12e8e/1485556226052/mbl_312011_sv.pdf []. (2021). Information om krav för naturalisation. /Privatpersoner/Bli-svensk- medborgare/Medborgarskap-for-vuxna/Skotsamhet.html []. (2021). Information om skötsamhet. /Privatpersoner/Bli-svensk- medborgare/Medborgarskap-for-vuxna/Skotsamhet.html []. (2020). årsredovisning 2019. /download/18.2b2a286016dabb81a186 962/1582201496682/%C3%85rsredovisning%202019.pdf []. (2021). årsredovisning 2020. /download/18.2fa4056d1775f05c20363 3/1614757755760/_%C3%85R_2020.pdf []. Nationellt centrum för kvinnofrid (2021). Hedersrelaterat våld och förtryck. -vald-och-fortryck/hedersrelaterat-vald-och-fortryck/ []. (2018). Citizenship in the Nordic Countries Past, Present, Future. /smash/get/diva2:1197581/FULLTEXT03.pdf []. Nordiska samarbetet (2021). Information om anmälan om medborgarskap. /sv/info-norden/danskt- medborgarskap []. (2021). Information om några av polisens register. personuppgifter/polisens-register/ []. (2018). Handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. /4a34bd/contentassets/3257c5e17acb44258a 8a1caf5b343414/handlingsplan-mot-konsstympning-av-flickor- och-kvinnor_webb.pdf []. (2021). Hjälp till svenskar utomlands. /uds-reseinformation/under-din-resa/ []. (2008). genom tiderna (2 uppl.). /49bb57/contentassets/7f9d827dd80c4008a5 9b031f45620ab0/regeringskansliet-genom-tiderna []. i (2021). Give up (renounce) British citizenship or nationality. /renounce-british-nationality []. i (2020). FNs konvensjon om barnets rettigheter. barn/innsiktsartikler/fns-barnekonvensjon/fns-konvensjon-om- barnets-rettigheter/id2511390/ []. Vad är hedersvåld och förtryck? Service-Public.fr (2021). Perte volontaire de la nationalité française. (2019). Slutredovisning av uppdraget att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck. (2019). Ett liv utan våld och förtryck. Abroad (2018). Befrielse svenskt medborgarskap. /sv/om-utlandet-f%C3%B6r-svenska- medborgare/norge/hj%C3%A4lp-till-svenskar- utomlands/hj%C3%A4lp-kring-medborgarskap/befrielse- svenskt-medborgarskap/# []. Säkerhetspolisen (2021). Information om Säkerhetspolisens arbete med utlänningsärenden. /om- sakerhetspolisen/utlanningsarenden.html []. Avsägelse av amerikanskt medborgarskap. considerations/us-citizenship/Renunciation-US-Nationality- Abroad.html []. UNHCR, , (2003). The 1954 Convention relating to the Status of Stateless Persons: Implementation within Union Member States and Recommendations for Harmonisation. /protection/statelessness/4039fbba2/1954- convention-relating-status-stateless-persons-implementation- european.html []. UNHCR (2005). Nationality and Statelessness: A Handbook for Parliamentarians. /ruleoflaw/files/Nationality%20and%20Statelessne ss.pdf []. UNHCR (2014). Ensuring that no child is born stateless. UNHCR (2016). Mapping Statelessness in . /pdfid/58526c577.pdf []. UNHCR (2020). UNHCR uppmanar stater att till 2024 finna lösningar för statslösa personer. /neu/se/46545- unhcr-uppmanar-stater-att-till-2024-finna-losningar-for- statslosa-personer.html []. (2008). Utlendingsdirektoratet (2021). Information om anmälan om medborgarskap. /skal-soke/statsborgerskap/melde-statsborgerskap- for-de-som-tidligere-har-vart-norsk-statsborger/?c=usa []. Utlännings- och integrationsministeriet i (2020). Befrielse från danskt medborgarskap. statsborgere/losning-fra-dansk-statsborgerskab []. Förvaltningsrättens i , migrationsdomstolens, dom , mål nr UM 13089-17. Förvaltningsrättens i , migrationsdomstolens, dom , mål nr UM 3518-18. Högsta domstolens dom , mål nr T 5516-12 (NJA 2014 ref. 323). Högsta förvaltningsdomstolens dom , mål nr 7818-1998 (RÅ 2000 ref. 16). Högsta förvaltningsdomstolens dom , mål nr 687-1998 (RÅ 2000 not 22). Högsta förvaltningsdomstolens dom , mål nr 6419-04 (RÅ 2006 ref. 73). Högsta förvaltningsdomstolens dom , mål nr 5905-17 (HFD 2019 ref. 9). Migrationsöverdomstolens dom i mål nr UM 1048-06 (MIG 2007:39). Migrationsöverdomstolens dom i mål nr UM 844-06 (MIG 2007:40). Migrationsöverdomstolens dom i mål nr UM 8345-12 (MIG 2013:10). Migrationsöverdomstolens dom i mål nr UM 10656-18 (MIG 2019:2). Migrationsöverdomstolens dom i mål nr UM 10872-18 (MIG 2019:11). Migrationsöverdomstolens dom i mål nr UM 6036-19 (MIG 2019:26). Mål C-348/09, P.I. mot , ECLI:EU:C:2012:300. Mål C-373/13, T, H.T mot Land , ECLI:EU:C:2015:413. Regeringens beslut [Ju 2003/262/IM]. Språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap och andra frågor om medborgarskap En särskild utredare ska lämna förslag som innebär att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska vara ett krav för medborgarskap i . Syftet är att stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle. Det finns även skäl att se över vissa andra frågor om förvärv och förlust av medborgarskap. •lämna förslag till författningsändringar som innebär att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap är krav för svenskt medborgarskap samt utreda i vilken utsträckning det krävs undantag för vissa grupper, •lämna förslag på hur prov i svenska och grundläggande samhälls- kunskap kan genomföras rättvist, rättssäkert och ändamålsenligt, •lämna förslag till hur barns rättigheter i ärenden om befrielse från svenskt medborgarskap kan stärkas och hur möjligheterna att av- slå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap bör ut- ökas, och vid behov lämna författningsförslag, och •granska bestämmelserna om förvärv av medborgarskap genom anmälan och vid behov lämna författningsförslag. Det ingår inte i utredarens uppdrag att lämna förslag på grundlags- ändringar. Uppdraget ska, i de delar som gäller språk- och samhällskunskaps- krav, redovisas . I övriga delar ska upp- draget redovisas . Medborgarskapets status ska stärkas och ett inkluderande samhälle främjas I motsats till medborgarskapslagstiftningen i de flesta andra euro- peiska länder innehåller lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap (MedbL) inte något språk- eller samhällskunskapskrav för förvärv av medborgarskap. Inte heller den tidigare medborgarskapslagen, lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap, innehöll något sådant krav. Fram till krävdes dock i praxis att sökanden skulle bifoga ett intyg om kunskaper i det svenska språket till ansökan om svenskt medborgarskap. Därefter har sökandens språkkunskaper i praktiken kommit att helt sakna betydelse (SOU 1999:34 s. 308). Frågan om språkkrav behandlades i förarbetena till den nuvarande medborgarskapslagen. medborgarskapskommitté uttalade i sitt betänkande Svenskt medborgarskap (SOU 1999:34 s. 313) att kun- skaper i svenska språket är av största vikt för alla som är permanent bosatta i landet. Kommittén ansåg dock, främst av rättviseskäl, att krav på språkkunskaper inte borde knytas till medborgarskapet. I den efter- följande propositionen anförde regeringen att, även om goda kun- skaper i landets språk och samhällsförhållanden har stor betydelse för integrationen, var möjligheterna att skapa en rättvis och praktiskt genomförbar ordning förenade med betydande svårigheter och en administrativ belastning som var svår att försvara (prop. 1999/2000:147 s. 63 f.). Även medborgarskapsutredning behandlade frågan om språkkrav för medborgarskap. Utredningen gjorde i sitt betänkande Det svenska medborgarskapet (SOU 2013:29 s. 186) bedömningen att det oklara kunskapsläget om vilka följder ett språkkunskapskrav skulle få och de risker som finns för negativa effekter, framför allt för dem som har sämst förutsättningar att uppfylla kravet, innebar att andra modeller för att koppla det svenska språket till medborgar- skapsförvärv var att föredra. Utredningen föreslog därför att en s.k. språkbonus skulle införas som incitament för att främja integrationen. Förslaget gick ut på att sökande som har en viss nivå av kunskaper i det svenska språket skulle kunna bli svensk medborgare efter ansökan, även om han eller hon haft hemvist i kortare än vad som annars hade krävts. Förslaget har inte genomförts. Hur kan krav på kunskaper i språk och samhällskunskap genomföras i praktiken? Svenskt medborgarskap kan förvärvas automatiskt vid födseln, genom adoption, genom anmälan eller efter ansökan. Förvärv av medborgar- skap genom anmälan innebär ett förenklat förfarande där medborgar- skap beviljas efter en kontroll av om de formella kraven (permanent uppehållstillstånd och hemvist i ) var uppfyllda för anmälan. Anmälningsförfarandet gäller statslösa barn födda i , barn , unga vuxna , nordiska medborgare samt vissa personer som vill återfå svenskt med- borgarskap. Förvärv av medborgarskap efter ansökan, naturalisation, är det vanligaste sättet att bli svensk medborgare för dem som inte blivit svenska medborgare vid födseln. tog emot cirka 59 000 naturaliseringsärenden att jämföra med cirka 30 000 anmälningsärenden. För naturalisering krävs i regel styrkt identitet, minst , permanent uppehållstillstånd, hemvist i och att sökanden har haft och kan förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt. I vissa fall kan barn till sökanden omfattas som bipersoner. Om barnet har fyllt krävs i så fall även att barnet har haft och kan komma att ha ett hederligt levnads- sätt. Om kraven är uppfyllda får ansökan beviljas. Att bli svensk med- borgare genom naturalisation är ingen rättighet. Det görs alltså, i mot- sats till vid anmälan, en diskretionär prövning. De flesta europeiska länder, bland dem samtliga nordiska länder, har någon form av språk- eller samhällskunskapskrav kopplade till förvärv av medbor- garskap. Det är svårt att överskatta betydelsen av kunskaper i svenska för den som bor och verkar här i landet. Att kunna språket och känna till de grundläggande förhållandena i landet är centralt för att vara inkluderad i samhället. Kunskaper i språket är även av väsentlig bety- delse för att en person ska kunna förstå sina skyldigheter och utöva sina rättigheter i samhället, det gäller både kvinnor och män. Det gäller inte minst de politiska rättigheter som medborgarskapet med- för, t.ex. rätten att rösta i val till . Kunskaper om vårt sam- hälle syftar till att tydliggöra vilka lagar och principer som är centrala för vårt demokratiska och jämställda samhälle liksom vilka rättig- heter och skyldigheter varje individ har i vårt land. Syftet är att stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle där individen stärks och ökar sina möjligheter att bli en aktiv samhälls- medborgare. Det gäller både kvinnor och män. I sammanhanget är det dock värt att understryka att detta kan antas särskilt stärka ut- rikesfödda kvinnors förutsättningar för självständighet och frihet. Språket och grundläggande kunskaper om det svenska samhället kan i det sammanhanget ses som en nyckel till medborgarskapets förverk- ligande. kan det finnas grupper för vilka ett godkänt prov i svenska och samhällskunskap av olika skäl varken är möjligt eller lämpligt att ställa upp som krav för medborgarskap. Särskild analys är nödvändig exempelvis i fråga om statslösa födda i . Likaså behöver sär- skilda överväganden göras vad gäller bl.a. barn, äldre, personer med funktionsnedsättning samt personer som av andra skäl har betydande svårigheter att visa tillräcklig kunskap. Uppdraget bygger på en över- enskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. För- slagens förenlighet med internationella förpliktelser bör beaktas. •lämna förslag som innebär att godkänt prov i svenska och i grund- läggande samhällskunskap är krav för svenskt medborgarskap, •utreda i vilken utsträckning det är lämpligt med undantag från detta krav t.ex. inom grupperna barn, statslösa födda i , nordiska medborgare samt personer med funktionsnedsättning, och per- soner som av andra skäl har betydande svårigheter att visa tillräck- lig kunskap, bl.a. med beaktande av internationella förplik- telser, •föreslå ett system för språk- och samhällskunskapskrav som är rättssäkert, kostnadseffektivt och rättvist och då särskilt beakta de jämställdhetspolitiska målen och vikten av att ge lika goda för- utsättningar för integration för kvinnor och män, •utreda och lämna förslag om utformning och bedömning av prov, om i vilken regi utbildningar och prov ska arrangeras och om möj- lighet att göra om provet och överklaga provresultat, •lämna förslag som så långt som möjligt utnyttjar befintliga system för undervisning och examination i svenska och samhällskunskap, •analysera förslagens konsekvenser när det gäller behovet av lärare och examinatorer, •redogöra för utländska förhållanden på området, särskilt i fråga om de andra nordiska länderna, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Andra frågor om medborgarskap Utökade möjligheter att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap i syfte att motverka hedersrelaterat våld och för- tryck. Den som är eller önskar bli utländsk medborgare får efter ansökan befrias från sitt svenska medborgarskap. Befrielse ska medges den som saknar hemvist i . Den som har hemvist i får vägras befrielse endast om det finns särskilda skäl. Om sökanden inte redan har ett annat medborgarskap krävs som villkor för befrielsen att han eller hon inom förvärvar ett annat medborgarskap (15 § MedbL). Särskilda skäl att avslå en ansökan om befrielse kan finnas om t.ex. brottsmisstänkta eller värnpliktiga genom befrielse skulle uppnå otillbörliga fördelar gentemot staten (prop. 1999/2000:147 s. 57). Om en person, som utöver svenskt medborgarskap även har ut- ländskt medborgarskap, inte längre anses ha hemvist i finns det inte några möjligheter att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap. Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäkt- enskap och brott med hedersmotiv lyfte i sitt betänkande Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69 s. 206) fram att den rådande ordningen, åtminstone när det gäller barn som inte har hemvist i , möjliggör för vårdnadshavare att försvåra svenska myndigheters arbete när ett barn har förts utomlands för att t.ex. könsstympas eller tvingas in i barnäktenskap. på sitt barns vägnar har ansökt om befrielse från medborgarskap kan på det sättet hindra att barnet ges möjlighet till svenskt konsulärt stöd och att återvända till . Utredningen konstaterade dock att med- borgarskapsfrågor låg utanför den utredningens uppdrag och att dessa frågor därför i stället bör behandlas i särskild ordning. Även vuxna eller barn kan genom t.ex. påtryckningar, hot eller våld förmås att mot sin vilja ansöka om eller samtycka till befrielse från svenskt medborgarskap. Det kan övervägas om ett be- slut om befrielse av medborgarskap i en sådan situation ska kunna ändras. Myndigheters möjligheter att ingripa vid misstanke om att per- soner förs ur landet för att giftas bort mot sin vilja eller könsstympas ska stärkas. •lämna förslag till hur barns rättigheter i ärenden om befrielse från svenskt medborgarskap kan stärkas och hur möjligheterna att av- slå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap ska ut- ökas, i syfte att motverka hedersrelaterat våld eller tvång och för att stärka barns rättigheter, •utreda om beslut om befrielse från medborgar- skap som meddelats i anledning av en ansökan som gjorts genom hot, tvång, urkundsförfalskning eller annat otillbörligt förfarande ska kunna ändras av , och i så fall med retroaktiv effekt, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Bör tidpunkten för förvärv av medborgarskap genom anmälan justeras? Vid förvärv av medborgarskap genom anmälan gäller att villkoren för förvärv, dvs. permanent uppehållstillstånd och hemvist i , ska vara uppfyllda vid den dagen anmälan kommer in till . Om så är fallet sker förvärvet från och med anmäl- ningsdagen även om själva beslutet fattas senare (prop. 1999/2000:147 s. 75). Den som uppfyller de formella kraven vid anmälningstillfället ska beviljas medborgarskap och det saknas möjlighet för Migrations- verket att beakta om omständigheterna har förändrats efter anmäl- ningstidpunkten. Det innebär att måste bevilja svenskt medborgarskap för personer som visserligen uppfyllde kraven vid anmälningstidpunkten men som vid beslutsdatumet inte längre gör det. har i frågan om återkallelse av permanent uppehålls- tillstånd aktualiserats i drygt 60 anmälningsärenden hos Migrations- verket. Enligt är det i vissa av ärendena uppenbart att sökanden har varit medveten om att en anmälan om svenskt med- borgarskap kommer att stoppa en utvisning. Eftersom en svensk med- borgare aldrig kan utvisas från har konsekvensen i vissa fall blivit att familjer som egentligen har fått ett beslut om att lämna får stanna här på grund av att en i familjen blivit svensk med- borgare. har i en skrivelse till regeringen föreslagit att svenskt medborgarskap förvärvas från beslutsdagen i stället för på anmälningsdagen (Ju2017/09735/). skulle i så fall kunna vänta in utgången i ett ärende om återkallelse av perma- nent uppehållstillstånd innan beslut fattas i anmälningsärendet. •utreda om förvärv genom anmälan fortsättningsvis bör ske från tidpunkten för anmälan eller om prövningen i stället ska utgå från förhållandena för beslutet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Frågor om bland annat hederligt levnadssätt i medborgarskapsärenden görs ingen prövning av hederligt levnadssätt i anmälnings- ärenden enligt 6–10 §§ MedbL. För anmälan om medborgarskap för nordiska medborgare enligt 18 § MedbL gäller dock att den som an- mäler inte får ha dömts till frihetsberövande påföljd. En konsekvens av den nuvarande regleringen är att en person över som har begått brott kan beviljas svenskt medborgarskap genom anmälan, medan samma person hade fått avslag på sin ansökan om han eller hon varit , alternativt fått avslag på begäran att omfattas som biperson i sin förälders beslut. Denna ordning kan före- falla orimlig, särskilt om personen som beviljats medborgarskap genom anmälan dömts för allvarlig brottslighet. Det kan även uppfattas inkon- sekvent att så skilda villkor ska gälla beroende av om medborgarskap förvärvas genom anmälan eller efter ansökan. en skrivelse till regeringen föreslagit att ett krav på hederligt levnads- sätt införs i anmälningsärenden för personer på ett sätt som motsvarar det som gäller i ansökningsärenden (Ju2017/09735/). Det finns därför skäl att utreda om krav på hederligt levnadssätt bör införas i anmälningsärenden. Det bör dock understrykas att det som gäller prövningen av hederligt levnadssätt i ansökningsärenden är anpassat efter vuxna sökande, medan de flesta som förvärvar med- borgarskap genom anmälan är barn eller unga vuxna. Eventuella sköt- samhetskrav i anmälningsärenden bör därför endast omfatta allvarliga brott. Som ett led i prövningen av om sökanden haft och kan förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt begär i ären- den om ansökan om medborgarskap in vissa uppgifter bl.a. från Säker- hetspolisen, och . Migra- tionsverket har i en skrivelse till regeringen föreslagit ett tydligare författningsstöd för detta förfarande (Ju2018/02791/L7). saknas också möjlighet att avslå en anmälan om medborgar- skap även om Säkerhetspolisen har information om att personen i fråga utgör en fara för rikets säkerhet. Säkerhetspolisen har i en skri- velse till påtalat att det bör finnas en möjlighet för att avslå anmälan om medborgarskap med hän- visning till att den som anmälan avser utgör ett hot mot rikets säker- het (Ju2017/02733/L7). •utreda om det i anmälningsärenden för personer bör införas ett krav att den som anmälan gäller inte är misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet eller bedöms utgöra ett hot mot rikets säkerhet, och då särskilt beakta internationella åtag- anden för att undvika statslöshet, •utreda om det behövs ett tydligare författningsstöd för informa- tionsutbytet i prövningen av hederligt levnadssätt i medborgar- skapsärenden, •i arbetet särskilt beakta åtaganden i fråga om barnets rättig- heter och •lämna nödvändiga författningsförslag. Behövs ytterligare åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet? Undvikande av statslöshet är en grundläggande princip för svensk medborgarskapslagstiftning. I FN:s konvention om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12) framgår i artikel 1 att en konventionsstat ska bevilja medborgarskap till en person som är född på dess terri- torium, om han eller hon annars skulle bli statslös. Medborgarskapet ska antingen beviljas automatiskt vid födelsen eller på ansökan ställd till behörig myndighet. har valt det andra alternativet. Ett barn som har fötts i och som sedan födelsen är statslöst för- värvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstill- stånd och hemvist i . Anmälan ska göras innan barnet har fyllt (6 § MedbL). För att undvika den period av tillfällig statslöshet som inträffar mellan barnets födelse och tidpunkten för förvärv av medborgarskap genom anmälan finns det skäl att utreda om vissa statslösa barn som föds i per automatik bör bli svenska med- borgare vid födelsen. Ett villkor för eventuellt automatiskt förvärv av medborgarskap ska i så fall vara att åtminstone en förälder har permanent uppehållstillstånd och även i övrigt en anknytning till , t.ex. genom bosättning. Detta för att förhindra att barn som inte kan förväntas växa upp i förvärvar svenskt medborgar- skap. Ett sådant automatiskt förvärv av medborgarskap förutsätter ett visst utbyte av information mellan och Skatte- verket, som registrerar alla födslar i och vilket medborgar- skap ett barn som ska folkbokföras har. Enligt FN:s konvention om begränsning av statslöshet gäller, när medborgarskapet inte förvärvas automatiskt, att konventionsstaten bl.a. får ställa upp villkor om att personen ska ha varit stadigvarande bosatt på statens territorium som inte överstiger före ansökan sam- manlagt.