sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Hjälpsökande via Stödlinjen eller stödföreningar gick ner men ökade och självavstängningar via fortsatte att öka . Hos de kommunala budget- och skuldråd- givarna har man sett en viss ökning i andelen ärenden som beror på spelproblem.1242 missbruks- och beroendevård har kunnat fortgå men de sammantagna effekterna på kvaliteten är svårbedömda Vård- och omsorgsanalys har i en fördjupad lägesbild angett att det finns en stor variation i hur verksamheterna inom individ- och familjeomsorgen ställt om och ställt in under pandemin men att om- ställningen och förändringarna över lag har fungerat bra. Den över- gripande bild som ges är att arbetet inom den kommunala miss- bruks- och beroendevården har kunnat fortgå men att mycket har förändrats för både personal och brukare.1243 Myndigheten konstaterar att det skett en viss påverkan på kvali- teten i insatserna men att den sammantagna effekten är svår att be- döma . Exempel på förhållanden som kan ha påverkat kvali- teten i insatserna är att det är svårare än vanligt för målgruppen att få tider till öppenvården, t.ex. för neuropsykiatriska utredningar och substitutionsbehandling. Det finns även färre platser inom sluten- vård och sämre tillgänglighet till beroendeakuter och motsvarande. råd för missbruks- och beroendefrågor, med repre- sentanter från civilsamhället, har också bl.a. belyst att det uppfattats vara svårare att få tid, stöd och insatser av under pan- demin och framför allt svårare att inleda vård- och behandling. Rådet har särskilt uppmärksammat kvinnor och utrikes födda som särskilt sårbara för pandemins konsekvenser samt sett nya grupper som tidi- gare inte besökt civilsamhällets verksamheter.1244 Vidare kan enligt Vård- och omsorgsanalys de klienter som har svårast problematik, särskilt personer med psykisk sjukdom, ha svårt 1242 (2021), Fördjupad analys av utvecklingen av spelproblem kopplat till spridningen av covid-19. Återrapportering av ett regeringsuppdrag. 1243 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konse- kvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1. 1244 (2021), Individ- och familjeomsorg. Den sociala isoleringens pris att dra nytta av fördelarna med digitala kontakter och kan därmed ha fått en sämre kvalitet i kontakten när fysiska möten inte kunnat genomföras. Myndigheten pekar även på att många i målgruppen har insatser från flera delar av och tar del av stöd från olika organisationer i civilsamhället varför den sammantagna påverkan på gruppen är större än den som enbart beror på förändringar i den kommunala missbruks- och beroendevården. Exempel som ges på sådana förändringar är påverkan på boendestöd, inställda insatser i socialpsykiatrin och stängda träfflokaler.1245 Isolering och ensamhet har förvärrats har intervjuat organisationer som företräder och möter personer med en pågående eller tidigare beroendepro- blematik.1246 Enligt dem känner sig personer med en pågående eller tidigare beroendeproblematik, oavsett om det handlar om alkohol, narkotika eller spel, ofta redan ensamma och socialt isolerade. Orga- nisationerna upplever att den psykiska ohälsan ökat bland deras mål- grupper, på grund av ökad ensamhet, social isolering och oro för sådant som arbete och ekonomi. Detta är faktorer som kan leda till ökad alkohol- och drogkonsumtion och ökat spelande samt öka risken för återfall. Vissa av organisationerna upplever också att anta- let återfall ökat. En bidragande förklaring uppges vara att det är möjligt att gå på fysiska möten hos exempelvis Anonyma Alkoholister. Enligt har organisationerna vidare påtalat att det finns en stor brist på fysiska mötesplatser, både för målgruppen och för dem själva, och att många har problem med att myndighetskontakter helt har digitaliserats under pandemin.1247 1245 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konse- kvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1. 1246 De organisationer som intervjuat var , Spelbero- endegruppen – för Spelberoende och Anhöriga, , och Kvinnoorganisationernas Samarbetsråd i Alkohol- och Narkotikafrågor (KSAN). 1247 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Sam- lad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . Se även IOGT- NTO, Utsatta grupper extra utsatta under coronakrisen. En rapport från . Den sociala isoleringens pris 15.8Våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck Jag och mina kompisar är oroliga att en annan kompis blir slagen hem- ma. under får hon inte ens lämna sitt rum. Förut fick hon träffa oss . En gång berättade hon att hon blivit slagen i ansiktet av sin mamma. Alltså min mamma och pappa bråkar och jag tycker inte det är kul. De skriker på varandra. Jag blir rädd och jätteledsen. Jag är rädd att de ska slåss och göra varandra illa som de gjort förut. Pappa är hemma nu och mamma är hemma tiden . Pappa kan vara dum mot mamma . Han skriker dumma ord. Är arg på henne. Han kan ju göra det nu när han inte är på jobbet.1248 Våld i nära relationer kännetecknas av att den utsatta har en nära relation till och ofta starka känslomässiga band till förövaren. Be- greppet våld i nära relationer innefattar alla typer av våld mellan när- stående. Det handlar både om heterosexuella och homosexuella par- relationer och om våld i andra familje- och släktrelationer, samt om barn som upplevt våld i sin familj.1249 Med hedersrelaterat våld och förtryck avses enligt regeringen att människor, främst flickor och kvinnor men även pojkar och män, begränsas i sina liv och utsätts för påtryckningar och våld som syftar till att upprätthålla familjens kontroll över individen.1250 Någon gemensam definition av heders- relaterat våld och förtryck som tillämpas av samtliga aktörer som arbetar med dessa frågor finns dock inte.1251 Att nedstängningar och social isolering skulle öka risken för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck befarades tidigt både i och internationellt. 1248 Citaten hämtade från (2020), Årsrapport . Första året med pandemin. Om barns mående och utsatthet, rapport 2021:1. 1249 Uppgifter hämtade från Nationellt vid universitets webbplats (besökt ). Se även regeringens skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid, skr. 2016/17:10. 2019/20:131 s. 24. 1251 SOU 2020:57. Den sociala isoleringens pris kriser och pandemier har visat att denna typ av våld och förtryck tenderar att öka när människor spenderar mer tid i hemmet.1252 Även om valt en annan väg än många andra länder som stängt ned sina samhällen i högre utsträckning är stress, ångest, oro, en förändrad ekonomisk situation och mer tillbringad tid i hemmet riskfaktorer som ökat under pandemin också här. Isoleringen och de minskade sociala kontakterna medför inte bara en ökad risk att ut- sättas för våld och större kontrollmöjligheter för utövaren utan även försämrade möjligheter att söka hjälp, ta del av insatser och få stöd. Möjligheterna att få andrum i trygga miljöer som i exempelvis skolan eller på arbetsplatsen kan också ha påverkats. Viktiga aktörer för att upptäcka utsattheten, som skola, socialtjänst och hälso- och sjuk- vård, har fått försämrad insyn, liksom aktörer i det civila samhället (exempelvis idrotts-, folkbildnings- och ungdomsorganisationer). Ett generellt problem när man ska studera förändringar i våld i nära relationer är, som SCB och många andra har framhållit, att det finns stora luckor i statistiken och att det i princip inte heller finns någon statistik att tillgå om hedersrelaterat våld och förtryck.1253 Svårtolkat mönster i anmälda brott Enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) analyser minskade antalet anmälda brott (samtliga brott) perioden mars–december något jämfört 2015–2019. Anmälningsnivån varierar dock från brottstyp till brottstyp. Det finns enligt Brå ännu inte några fördjupade empiriska studier som kan ge svar på vilka effekter pandemin haft när det gäller våld i parrelationer. Utveck- lingen av anmälningar om misshandel mellan bekanta visar ett svår- tolkat mönster, med en ganska oförändrad nivå jämfört med , och en tydligare ökning . Myndigheten pekar på olika komplikationer med att använda anmäl- 1252 (2021), Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rapport 2021:8. 1253 (2020), Lämna ingen utanför. Statistisk lägesbild av genomförandet av Agenda 2030 i , . Den sociala isoleringens pris ningsstatistik för att studera hur anmälningarna om våld i nära re- lationer utvecklats under pandemin.1254 Ingen heltäckande nationell bild av social utsatthet I länsstyrelsernas lägesbilder framkom ett brett spektrum av social problematik och utsatthet kopplat till pan- demin, men gav ingen heltäckande nationell bild. Tolv av 21 länsstyrelser rapporterade om att det varit en normal nivå gällande ansökningar och anmälningar till i kom- munerna gällande våld i nära relationer. Fyra länsstyrelser angav att några kommuner uppgett ökad våldsutsatthet och hedersrelaterat våld. Det var dock långt ifrån alla kommuner som såg en ökning av ärenden och vissa kunde inte säga att en eventuell ökning var kopp- lad till covid-19. Likaså fanns exempel på att hedersrelaterat våld hade minskat samt att det förkom mindre våld mot äldre på boenden, när anhöriga inte fick hälsa på. Ett stort antal aktörer bedömde dock att mörkertalet är stort och det fanns en oro för att det kommer fler anmälningar efter krisen.1255 Av en kartläggning som utfört framkom att en tredjedel av de 177 kommuner som svarat på DN:s enkät hade upplevt en ökning av våld i nära relation. Flera av de kommuner som upplevt en minskning befarade att det var till följd av isolering och minskade möjligheter att söka hjälp.1256 har än så länge inte kunnat dra några slutsatser om huruvida pandemin har bidragit till en ökning i antal eller allvarlig- hetsgrad av våld i nära relationer eller hedersrelaterat våld och för- tryck. Information från bl.a. olika intresseorganisationer tyder dock på att våld i nära relationer skulle ha ökat under pandemin.1257 Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och för- tryck vid i (NKT) har inte noterat att det hedersrelaterade våldet ökat i och med pandemin, men där- 1254 (2021), Pandemins inverkan på flödet i rättskedjan, rapport 2021:4. 1255 i , Rapportering avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, , och Rapportering 2 avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . 1256 DN, Ökat våld i nära relationer i var tredje kommun under pandemin, publicerad den 7 de- cember 2020. 1257 (2021), Individ- och familjeomsorg. Den sociala isoleringens pris emot att isolering i hemmet blivit mer normaliserat och att upp- märksamhetskedjan kring barn som befinner sig i en hederskontext bryts i högre utsträckning. En del anmälningar kommer också in i ett senare skede än innan pandemin.1258 Ökat tryck i verksamheterna på vissa håll Kvinnofridslinjen () är en nationell stödtelefon för per- soner som utsatts för fysiskt, psykiskt och sexuellt våld och drivs av Nationellt centrum för kvinnofrid vid och Aka- demiska sjukhuset i (NCK). inkom fler samtal än , vilket dock är en trend som pågått . Samtalens innehåll har inte förändrats, men det stora antalet visar på ett stort behov av stöd och att många kvinnor lever i en utsatt situ- ation. NCK bedömer att antalet samtal kan komma att öka ytterli- gare i samband med att samhället åter öppnar upp.1259 uppger att riksorganisationerna för tjej-, kvinno-, och ungdomsjourer, Roks och Unizon, har haft delvis olika upplevelser av pandemins påverkan på våldsutsattheten. Roks har inte upplevt någon generell ökning av ärenden gällande stöd- sökande eller placeringar i deras jourer, däremot såg de inledningsvis en tydlig minskning som sedan återgick till det normala. De märkte dock genom chattar och telefonsamtal med utsatta att situationen hade förvärrats för många kvinnor och barn. Unizon har, enligt myndigheten, däremot märkt av en ökning. Det har etablerats många chattar på jourerna för att öka tillgäng- ligheten och många jourer har rapporterat om ett stort tryck på chattarna. 6 av 10 kvinnojourer har uppgett att de haft ett ökat antal stödsökande eller samma i sina chattar. Unizon har även vittnat om ett hårdare tryck på stödsamtal. Däremot har färre kvinnor och barn sökt sig till kvinnojourernas skyddade boenden. Av Unizons under- lag framgår att kvinnor vittnat om grövre våld och större rädsla.1260 1258 Myndigheten för delaktighet (2021), Barn och unga mitt i en pandemi. Konsekvenser av coronapandemin för barn och unga med funktionsnedsättning, 2021:9. 1259 Nationellt centrum för kvinnofrid vid (2021), Redovisning av uppdrag att stärka och utveckla den nationella stödtelefonen för våldsutsatta (A2020/00866/JÄM), dnr. NCK 2021/8. 1260 , Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rapport 2021:8, och uppgifter om statistik hämtade från (besökt ). Den sociala isoleringens pris Tjejers rätt i samhället (TRIS) uppger att samtalen till deras jour- telefon ökade . Den enda grupp som de upplevde ett min- skat antal samtal från var gymnasieelever som hade distansundervisning.1261 Karaktären på många samtal har enligt TRIS förändrats under pandemin och blivit mer komplexa. Vidare har många unga väntat med att ta kontakt, ofta av pandemirelate- rade orsaker, vilket gör att ärendena blivit mer akuta.1262 Våldsutsatta barn och unga Kommunernas uppgifter om anmälningar gällande barn jämfört med motsvarande perioder 2019 visar att an- delen anmälningar som rör våld i nära relationer har legat på samma nivå (på ), men att bilden av anmälningar under pandemin varierar både till antal och innehåll och att variationerna inte kan kopplas till kommunstorlek.1263 I rapporterades dock att orosanmälningar om våld mot barn hade ökat.1264 Enligt har samtal om fysiskt och psykiskt våld ökat markant och organisationen konstaterar att pandemin har förstärkt utsatt- heten för barn som redan innan levde med våld i hemmet. Jämfört med ökade samtalen om fysiskt våld , samtalen om psykiskt våld och samtalen om sexuella över- grepp . Samtalen om hedersrelaterat våld och för- tryck ökade också jämfört med . Utvecklingen av samtal ger enligt en indikation om att förekomsten av våld mot barn kan ha ökat i . uppger även att många barn har vittnat om att familjekonflikter har ökat. ökade samtalen till om familjekonflikter med jämfört med . Beslutet att inte stänga grund- skolorna lyfts i rapporten fram som viktigt eftersom skolan utgör en viktig skyddsfaktor för barn som lever i utsatthet.1265 1261 (2021), Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rapport 2021:8. 1262 Myndigheten för delaktighet (2021), Barn och unga mitt i en pandemi – Konsekvenser av coronapandemin för barn och unga med funktionsnedsättning, 2021:9. 1263 (2021), Effekter av covid-19 på anmälningar gällande barn till . 1264 svar till , och . 1265 (2020), Årsrapport . Första året med pandemin. Om barns mående och utsatthet, rapport 2021:1. Den sociala isoleringens pris Även har uppgett att de fått information om att våld i hemmet har ökat under pandemin och att isoleringen även försvårat för till exempel våldsutsatta kvinnor att söka hjälp, vilket innebär att också barnen får leva längre med våld i sin vardag. Även arbetslöshet har försvårat för många kvinnor att lämna en våldsut- övande man. Organisationen har även fått information om att barn som lever med hedersrelaterat våld och förtryck fått det väldigt mycket svårare under pandemin.1266 I deras stödchatt för unga som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck har antalet hjälpsökande ökat stort. hade 800 hört av sig jämfört med totalt 550 under hela 2019.1267 har också märkt av en ökning av förlovningar av barn och fått information om ett ökat antal ungdomar som blivit bortgifta.1268 NKT:s statistik över samtal till deras stödtelefon för yrkesverksamma visar också på en stor ökning av samtal som rör bortförda barn.1269 MFD påtalar att barn och unga med funktionsnedsättning har en högre risk att utsattas för olika typer av våld jämfört med andra barn och att de också i högre grad än andra är utsatta för flera olika typer av våld och/eller övergrepp. Unga med intellektuell funktionsnedsättning är en särskilt sårbar grupp när det kommer till hedersrelaterat våld och förtyck. Det finns mycket få studier gjorda av hedersrelaterat våld som drabbar kvinnor, flickor och pojkar med funktionsnedsättning, men de studier som finns visar att det för dessa unga är ännu svårare att få hjälp och att deras situation sällan upptäcks. Det är därför inte osannolikt att pandemin särskilt drabbat dem. Pandemin försvårar också uppbyggnaden av det nya sociala nätverk som en ung person som lämnat en hederskontext behöver och detta kan vara en övermäktig uppgift att klara för unga med intellektuell funktionsnedsättning. Myndigheten har samtalat med TRIS som i sin verksamhet ser att unga, och framför allt unga med intellektuell funktionsnedsättning, som lyckats lämna en heders- 1266 (2021), med pandemi – konsekvenser för barn och framtida risker. 1267 (2021), Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rapport 2021:8. 1268 (2021), med pandemi – konsekvenser för barn och framtida risker. 1269 (2021), Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rapport 2021:8. Den sociala isoleringens pris kontext, ger upp och återvänder till ursprungsfamiljen på grund av pandemirelaterade svårigheter att bygga upp ett nytt nätverk.1270 Barnafrid, som är ett nationellt för våld och andra övergrepp mot barn vid , anser dock att det förhållandet att orosanmälningarna har fortsatt att komma in i samma eller något ökad utsträckning bör tas som tecken på att systemet med att fånga in oro kring barn som misstänks fara illa ändå fungerar under pandemin. Man framhåller också att man med en fungerande förskola och skola når nästan samtliga barn och att dessa samhällsfunktioner spelar en viktig roll för att tillgodose barns be- hov av stöd och skydd.1271 För tidigt att dra slutsatser men utbredd oro för ökade mörkertal Trygghetsberedningen har konstaterat att det är för tidigt att dra några slutsatser om pandemisituationens konsekvenser när det gäller bl.a. våld i nära relationer och att tillgängliga indikatorer ger en splittrad bild av hur utsattheten för våld i hemmen sett ut under pan- demin.1272 Att bilden är spretig och motsägelsefull är något som också Folk- hälsomyndigheten konstaterar. Myndigheten hänvisar bl.a. till Uni- zon, vars kvinnojoursverksamhet ser ut ungefär som tidigare, och , som uppger att färre kvinnor tagit kontakt med deras stödverksamheter. Både Unizon och är över- ens om att det är svårt att veta vad som ligger bakom de delvis mot- stridiga uppgifterna. Det kan handla om att målgruppen har ett ökat stödbehov, att stödlinjerna har utökade öppettider, att nya digitala funktioner underlättar kontakt och att färre hör av sig för att de är isolerade med förövaren. pekar även på en ökad rapportering av grovt våld, både fysiskt och sexuellt, och fler som hör av sig under pågående utsatthet. De intervjuade organi- sationerna menar enligt myndigheten att det är oklart hur personer, främst kvinnor, i våldsamma relationer har påverkats fysiskt och psykiskt av pandemin. De har också svårt att avgöra om 1270 Myndigheten för delaktighet (2021), Barn och unga mitt i en pandemi. Konsekvenser av coronapandemin för barn och unga med funktionsnedsättning, 2021:9. 1271 Barnafrid (2021), Barnafridsrapport – angelägna utvecklingsområden . 1272 Trygghetsberedningen (2020), Coronapandemin, brottsligheten och rättsväsendets myndig- heter. Den sociala isoleringens pris det handlar om att redan utsatta blivit än mer utsatta eller om nya målgrupper drabbats. En gemensam ståndpunkt är dock att detta bara är början av något som kommer få långsiktiga konsekvenser och att det förmodligen kommer att ta innan konsekvenserna av exempelvis försämrad ekonomi, arbetslöshet och beroendepro- blematik syns fullt ut i deras verksamheter.1273 15.8.3Aktörernas arbete under pandemin Det finns ett stort antal aktörer som arbetar mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck, både statliga myn- digheter, kommuner och regioner samt, men inte minst, andra sam- hällsaktörer och idéburna organisationer som har en mycket stor och viktig roll på detta område.1274 Vi ska enligt våra direktiv kartlägga och utvärdera hur berörda statliga myndigheter, kommuner och re- gioner samt andra aktörer arbetat under pandemin för att upptäcka utsatthet för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck och för att ge adekvat skydd och stöd. Vi har valt att foku- sera på aktörer som främst finns bland de som har en mer central roll på området. Nedan följer en översiktlig beskrivning av dessa aktö- rers arbete under coronakrisen. Det finns dock ett stort antal andra myndigheter och aktörer (exempelvis , Försäk- ringskassan och ) som arbetar mer operativt med dessa frågor vars arbete vi inte haft utrymme att granska. Av Vård- och omsorgsanalys intervjuer framkom att förmågan att erbjuda våldsutsatta individer akut stöd och skydd inte varit hotad av pandemin och att man inom kommunerna generellt inte såg någon allvarlig påverkan på verksamheten. Däremot såg man flera risker för kvaliteten i stödet om situationen skulle bli långvarig. 1273 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Sam- lad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . 1274 Statskontoret har publicerat rapporten mot kvinnor – En analys av myn- digheternas arbete med den nationella strategin, 2021:3, där en mer grundlig genomgång av de centrala myndigheterna på området görs. Den sociala isoleringens pris Det påpekades också att kommunerna har mycket varierande för- utsättningar för arbetet inom området våld i nära relationer.1275 Även noterar att det förekommer stora skillnader mellan kommuner och att kommuner, myndigheter och organisationer påtalat att situation är allvarlig i flera kommuner. Flertalet kommuner har dock enligt myndigheten bedrivit ett aktivt arbete för att ställa om och anpassa verksamheten under pandemin samt vidtagit olika åtgärder för att förbättra och utveckla information och förändra arbetssätt.1276 De flesta kommuner uppger i en enkätundersökning som Unizon och MÄN gjort att covid-19 inte påverkat det förebyggande arbetet i kommunerna. Det är dock inte en bild Unizon eller MÄN delar då enligt dem flera jourer rapporterat att uppdrag blivit inställda eller framflyttade och det våldsförebyggande arbetet i skolor och kommuner runt om i landet satts på paus.1277 har under pandemin haft i uppdrag av regeringen att identifiera och utveckla effektiva arbetssätt för hur kommuner ska kunna sprida information om våld i nära relationer och om hedersrelaterat våld och förtryck och hur kontakt kan eta- bleras med våldsutsatta.1278 Uppdraget har redovisats i Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, och har av kommuner beskrivits som värdefullt.1279 Förutom detta uppdrag har bl.a. sam- manställt information om pandemins påverkan ur ett jämställdhets- perspektiv på sin webbplats och där också tillhandhållit gratis infor- mationsmaterial som kommunerna kunnat använda sig av. Nya ar- betssätt och informationssatsningar som bedömts som viktiga har 1275 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konse- kvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1. 1276 (2021), Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rapport 2021:8. 1277 MÄN och Unizon (2020), Ett steg på vägen. En undersökning av kommunernas förebyg- gande arbete mot mäns våld mot kvinnor. 1278 Regeringsbeslut , A2020/01001/JÄM.