sou · H9B378 · 2021-10-08 00:00:00 — Anslutande vårdgivare ansvarar för kost- nader som uppkommer gentemot kvalitetsregistrets it-leverantör vid anslutning till registret. Det primära syftet med kvalitetsregistren är att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet (7 kap. 4 § patient- datalagen). Så länge personuppgifter har tagits in i ett kvalitetsregister för detta primära ändamål är det möjligt att även använda person- uppgifterna för angivna sekundära ändamål, bland annat statistik- framställning och forskning inom hälso- och sjukvården (7 kap. 5 § patientdatalagen). Personuppgifterna i nationella och regionala kvali- tetsregister ska dock gallras när de inte längre behövs för det primära ändamålet (7 kap. 10 § första stycket patientdatalagen). En arkiv- myndighet inom en region eller en kommun till vilken den person- uppgiftsansvariga myndigheten hör får dock föreskriva att person- uppgifter i ett nationellt eller regionalt kvalitetsregister som förs inom regionen eller kommunen får bevaras för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statis- tiska ändamål (7 kap. 10 § andra stycket patientdatalagen). Utred- ningen bedömer därför att kvalitetsregistren inte möjliggör nationell uppföljning över långa tidsperioder av extern part när det gäller barn- och ungdomshälsovårdens utformning och innehåll. 74Nationella Kvalitetsregister, Beräkning av täckningsgrad, 2021, (hämtad ). 75Socialstyrelsen, Täckningsgrader för 2020 (2020). Bakgrund, problembild och analys finns det omkring 100 i landet som finansieras genom gemensamt ekonomiskt stöd från hälso- och sjuk- vårdshuvudmännen och staten.76 tecknade staten och SKR en överenskommelse om en gemensam satsning –2016 för att utveckla de nationella kvalitetsregistren så att deras potential för vårdens utveckling kunde realiseras.77 Finansieringen regleras fortfarande i årliga överenskommelser mellan staten och SKR. omfattar satsningen från staten och från regionerna.78 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys slutförde en utvärdering av satsningen på . Den sam- lade bedömningen var att registrens kvalitet hade förbättrats, men att flera av de problem som fanns före satsningen kvarstod. Det hand- lade bland annat om att det krävs omfattande resurser för att rappor- tera in data och att det är svårt för vårdens medarbetare att analysera och använda information från registren för lokalt förbättringsarbete. Vidare täcker de nationella kvalitetsregistren bara vissa delar av hälso- och sjukvården och omsorgen. Myndigheten för vård- och omsorgs- analys framhöll att ett framtida arbete bör inriktas mot en mer sam- lad infrastruktur för information som kan möta olika intressenters behov av information om vårdens kvalitet på ett ändamålsenligt sätt. Myndigheten rekommenderade också att regeringen, fram tills att en ny samlad informationsinfrastruktur finns på plats, bör säkerställa att de befintliga nationella kvalitetsregistrens kvalitet minst bibehålls på nuvarande nivå så den nytta som de har kan tillvaratas.79 Dessa slutsatser har påverkat inriktningen för parternas fortsatta insatser och finansiering av kvalitetsregistersystemet i överenskommelserna , 2019, 2020 och 2021.80 Regeringen bereder en promemoria om statsbidrag för kvalitetsregisterverksamhet vid regio- nala registercentrum och regionala cancercentrum. 76Sveriges Kommuner och Regioner, Om , 2021, (hämtad ). 77Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg –2016. 78Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om sammanhållen, jämlik och säker vård 2021. 79Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Lapptäcke med otillräcklig täckning – Slututvär- dering av satsningen på . Rapport 2017:4 (2017). 80Ett nytt statsbidrag för kvalitetsregisterverksamhet promemoria från (dnr S2020/08974/FS). Bakgrund, problembild och analys statsbidraget är tänkt att finansiera verksamhet vid regionala register- centrum och regionala cancercentrum som ska utveckla och upprätt- hålla infrastruktur för kvalitetsregister. I förslaget till ny förordning framgår att kvalitetsregister som erbjuds stöd genom de regionala register- och cancercentrumen ska ha hög täckningsgrad och bedriva ett arbete för att göra data tillgänglig för andra aktörer i forsknings- och utvecklingssyfte. Förslaget har varit ute på remiss under våren 2021.81 Det finns en nationell ledningsfunktion för Nationella Kvalitets- register som ska säkra att kvalitetsregistren i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att uppfylla den vision och de fastställda mål som finns i överenskommelsen mellan SKR och staten om . Ledningsfunktionen är partssammansatt och består av representanter från regionerna, kommunerna, staten och SKR.82 För att stödja kvalitetsregistren under start, drift, förbättringsarbete och resultatanalys finns en registercentrumorganisation (RCO) i varje sjukvårdsregion. Hos vårdgivarna finns registerhållare och registerstyr- grupp. Den centralt personuppgiftsansvariga myndigheten (CPUA) är ansvarig för lagring av de uppgifter som kvalitetsregistren samlar in och ansvarar därmed för säkerhetsfrågor och för att felaktiga upp- gifter i registret rättas.83 Kvalitetsregister för hälsovårdande verksamheter för barn och unga Utredningen har fokuserat på de kvalitetsregister som följer hälso- vårdande verksamheter för barn och unga då de är mest relevanta utifrån utredningens uppdrag. Det är främst barn- och ungdomshälso- vårdens verksamheter, men även tandvården som har ett omfattande hälsofrämjande och förebyggande uppdrag för barn och unga. Dessa kvalitetsregister beskrivs närmare nedan. Det finns även andra kvali- 81Ett nytt statsbidrag för kvalitetsregisterverksamhet promemoria från (dnr S2020/08974/FS). 82Nationella Kvalitetsregister, Aktörer med nationella uppdrag inom kvalitetsregisterorganisa- tionen, 2021, sationochroller/aktorermednationellauppdraginomkvalitetsregisterorganisationen.44662.html (hämtad ). 83Nationella Kvalitetsregister, Centralt personuppgiftsansvar (CPUA), u.å., kochetik/centraltpersonuppgiftsansvarcpua.44700.html (hämtad ) och 2007/08:126 m.m., s. 183. Bakgrund, problembild och analys tetsregister som omfattar barn, bland annat (SNQ), Barnobesitasregister i (), och Nationellt kvalitetsregister för barn- och ungdomspsykiatri (Q- bup). är ett nationellt kvalitetsregister som består av arbetsgrupperna för mödrahälsovård, fosterdiagnostik och förloss- ning. är en sammanslagning av kvalitetsregistren för mödrahälsovård, fosterdiagnostik och förlossningsvård. Mödra- hälsovårdsregistret har funnits och registret för foster- diagnostik . är person- uppgiftsansvarig och ansvarig myndighet för registret. I samlas information från tidig graviditet till och med efter förlossningen. Uppgifter som ingår är till exempel ultraljud, sjukdomshistoria, självskattad hälsa och in- formation om barnets tidiga tillstånd. Data till registret hämtas från standardiserade, elektroniska journalsystem vilka omfattar de flesta gravida som skrivs in på mödrahälsovården och har därmed en hög täckningsgrad. registrerades av alla förloss- ningar i registret från journalsystemen. Genom snabb återkoppling av data och resultat via Graviditetsregist- ret skapas förutsättningar för förbättringsarbeten i verksamheterna. Registret är också källa för forskning inom området graviditet och förlossning.84 har arbetat fram Gravi- ditetsenkäten tillsammans med SKR, Nationell , Brist- ningsregistret, och gynekologi. Enkäten finns på sju språk och undersöker kvinnors hälsa och upplevelser av vården under gra- viditet, förlossning och eftervård. Den skickas ut via 1177 från graviditetsregistret , i graviditets- vecka 25, efter förlossning och efter förlossning. SKR har tagit fram två rapporter som redovisar de övergripande, 84Graviditetsregistret, Detta är , u.å., /gr/omregistret.aspx (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys nationella resultaten.85 kartlägger också mödrahälsovårdens struktur genom en nationell enkät, med frågor om organisationstillhörighet, fördelning av antal barnmorsketjänster per mottagning och antal inskrivna per heltids barnmorsketjänst.86 (BHVQ) startade och samlar personuppgifter under de år som barn har kontakt med barnhälso- vården, från födseln och . Registret utgör en grund för ett kontinuerligt förbättringsarbete inom barnhälsovården och ger möjlighet att följa utvecklingen av hälsoläget bland barn natio- nellt, regionalt och på lokal nivå samt att mäta föräldrarnas och barnens uppfattning om barnhälsovården via så kallad PREM-data. I registret samlas uppgifter in till exempel om amning, tobaksrökning, vaccina- tioner, besök, längd, vikt, undersökningar av språkutveckling, hörsel- och synförmåga och skickade remisser. Region är cen- tralt personuppgiftsansvarig myndighet för BHVQ.87 Arbetet med att utveckla kvalitetsmått inom BHVQ kan enligt företrädare för registret inte jämföras med de kvalitetsregistersystem som finns för övrigt inom sjukvården. Barnhälsovårdens mått grun- dar sig på antaganden om långsiktiga allmänna hälsoeffekter baserat på insatser i barnhälsovårdsprogrammet men också på antaganden om att tillgång till vissa resurser ger förutsättningar för hög kvalitet, till exempel genomförande av screening för postnatal depression hos mödrar, eller tillgång till personal med rätt utbildning. Genom natio- nella jämförelser skapas incitament för verksamheterna att tillhanda- hålla en jämlik barnhälsovård över hela landet.88 Registret utgår från principen i om barnets rättigheter som innebär att konventionsstaterna ska säkerställa att föräldrar och barn får undervisning om barnhälsovård. Det är därför en viktig uppgift för BHVQ att följa täckningsgraden, hur stor andel 85Sveriges Kommuner och Regioner, . Resultat – , 2021, (hämtad ). 86Graviditetsregistret, , (2020). 87Svenska (BHVQ), , BHVQ, u.å., (hämtad ). 88Svenska (BHVQ), , BHVQ, u.å., (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys av barnpopulationen som får tillgång till den generella barnhälso- vården.89 Målpopulationen för BHVQ är alla folkbokförda barn 0–i . Anslutningsgraden för registret är enligt BHVQ:s årsrap- port 2019 av samtliga barnhälsovårdsenheter i och består av regionerna och . registrerar också Region data till BHVQ.90 Anslutnings- projekt pågår i ytterligare sju regioner och planeras i ytterligare åtta regioner.91 Enligt uppgift från företrädare för är många regio- ner intresserade av att ansluta sig men väntar på att finansieringen ska vara säkrad. Detta beskrivs närmare under egen rubrik lite längre ned. BHVQ är utvecklat för automatiserad datainsamling direkt från digitala journalsystem till registret, enligt nationellt överenskommen informationsstruktur. På så sätt kan dubbeldokumentation undvikas, vilket underlättar administreringen av dessa uppgifter. Registret till- åter också ett webbaserat registerformulär som tillfällig lösning, för- utsatt att regionen har för avsikt att övergå till automatiserad data- insamling . Nationellt kvalitetsregister för elevhälsans medicinska insats (EMQ) Nationellt kvalitetsregister för elevhälsans medicinska insats (EMQ) har funnits . Registret följer och utvärderar barns och ungas hälsa och utveckling i skolåldrarna, genom automatiserad överföring av data från journal till EMQ. Registret möjliggör öppna jämförelser av elevhälsans medicinska insatser för att utvärdera om tillgång till sådana insatser är likvärdig på nationell nivå. Region är centralt personuppgiftsansvarig myndighet för EMQ.92 Uppgifter om hälsa samlas in för barn och unga i förskoleklass och årskurs 1, 2, 4, 7 eller 8 i och år 1 i gymnasieskolan. Avsik- ten är att alla skolformer ska komma att ingå, men arbetet har ännu inte kommit så långt enligt företrädare för kvalitetsregistret. Tanken är att ett utbyggt register ska täcka hela populationen skolbarn upp 89Svenska (BHVQ), Om BHVQ, u.å., (hämtad ). 90Svenska (BHVQ), Årsrapport (2020). 91Svenska (BHVQ), , u.å., (hämtad ). 92Nationellt kvalitetsregister för elevhälsans medicinska insats (EMQ), Registerbeskrivning (u.å. Bakgrund, problembild och analys till , vilket motsvarar 1,4 miljoner skolbarn. Registret kan pre- sentera utfallsdata för riket, län, kommun och per skolenhet.93 Variabler som registreras i EMQ är längd, vikt och resultat från rygg-, syn- och hörselundersökningar. Dessutom registreras vacci- nationer och remisser för identifierade avvikelser för den fysiska hälsan vid givna åldrar.94 Mot bakgrund av den ökande psykiska ohälsan hos barn och unga har EMQ tillsammans med professionen därutöver tagit fram variabler som rör den psykosociala hälsan. Variablerna bygger på frågor inom tio hälsoområden. Dessa är sömn, magont, huvudvärk, allmänt mående, frukostvanor, nedstämdhet, fysisk aktivitet, trivsel i skolan, någon att prata med och stress.95 EMQ arbetar löpande med att kvalitetssäkra och utveckla frågorna och variablerna. har haft regeringens uppdrag att lämna förslag om och hur data som samlas in till EMQ skulle kunna samlas in av . I uppdraget ingår att analysera förutsättningarna för datainsamlingen, samt lämna förslag på lösning i de fall det finns juridiska, tekniska eller praktiska hinder för datainsamlingen.96 I dia- log med har framkommit att myndigheten bedömer att data som samlas in av EMQ inte kan hanteras inom ramen för hälsodataregister. Det beror bland annat på att elevhälsans medicin- ska insatser inte är regional hälso- och sjukvård och därmed inte in- ryms inom patientregistret. Dessutom innehåller EMQ uppgifter om hälsa som inte är kopplad till diagnos, till exempel tillväxt och mående, vilket inte inryms i förordningen när det gäller vilka uppgifter som får samlas in. Vissa av uppgifterna lämnas av eleverna själva, bland annat genom en enkät om psykosocial hälsa. Denna typ av uppgifter lämpar sig enligt inte heller för ett hälsodataregister som bygger på uppgiftsskyldighet i stället för samtycke. Imaj 2021 var sex kommuner anslutna och cirka 45–50 kommu- ner var klara att ansluta sig till EMQ. Det finns även många regioner är intresserade av att ansluta sig till registret.97 I avvaktan på besked om finansiering har styrgruppen för EMQ beslutat att inga nya an- 93Folkhälsomyndigheten, Kartläggning av datakällor, indikatorer och index för uppföljning av små barns hälsa och barnhälsovård. Kartläggning inom uppdraget ”Följa och stödja överenskom- melsen om ökad tillgänglighet i barnhälsovården” (2020). 94Nationellt kvalitetsregister för elevhälsans medicinska insats (EMQ), Variabellista (u.å. 95Nationellt kvalitetsregister för elevhälsans medicinska insats (EMQ), Nationellt kvalitets- register för elevhälsans medicinska insats – , (2019). 96Regleringsbrev avseende för (S2020/03087/RS). 97Nationella kvalitetsregistret för elevhälsans medicinska insats (EMQ), Verksamhetsberättelse 2020 (2021). Bakgrund, problembild och analys slutningar kommer att genomföras. Oklarheterna kring finansieringen beskrivs närmare nedan. Det har gjorts olika bedömningar av om BHVQ och EMQ kan vara Kvalitetsregistren BHVQ och EMQ har respektive 2015 finansierats inom överenskommelsen om stöd till nationella kvali- tetsregister.98 antog Ledningsfunktionen för Natio- nella Kvalitetsregister en promemoria om vilka kriterier som gäller för att ett kvalitetsregister ska kunna definieras som ett nationellt kvalitetsregister inom ramen för överenskommelsen.99 Till dessa kri- terier hör att kvalitetsregister ska följa upp vård och behandling för specifika och enstaka diagnoser, avse en avgränsad population, inte innehålla generella inklusionskriterier för patienter och inte ha andra primära intressenter för återkoppling av resultat eller för insamling av uppgifter än anslutna vårdgivare.100 Vid samma tillfälle beslutade Ledningsfunktionen för att BHVQ och EMQ inte utgör enligt kriterierna i prome- morian.101 Av en promemoria framgår att Stödfunk- tionen för inte utesluter att hälsovård och andra förebyggande åtgärder kan rymmas inom begreppet kvalitets- register och där själva åtgärden kan utgöra ett mått på individuella förebyggande insatser. Enligt Stödfunktionen för Nationella Kvali- tetsregister måste det dock alltjämt röra sig om en specifik diagnos som ska förebyggas genom individuella insatser.102 Region , som är centralt personuppgiftsansvarig för EMQ och BHVQ, har i skrivelser till ledningsfunktionen lyft fram att de ändamål som är satta för EMQ och BHVQ handlar om utveckling och förbättring av elevhälsovården respektive barnhälsovården i . Region anser därmed att både EMQ och BHVQ följer patientdatalagens bestämmelse om att regionala och nationella 98Folkhälsomyndigheten, Kartläggning av datakällor, indikatorer och index för uppföljning av små barns hälsa och barnhälsovård. Kartläggning inom uppdraget ”Följa och stödja överenskom- melsen om ökad tillgänglighet i barnhälsovården” (2020). 99Ledningsfunktionen för , Protokoll Ledningsfunktionens möte . 100Stödfunktionen för , Överväganden om kriterier för kvalitets- register enligt 7 kap. patientdatalagen (2019) och (2020). 101Ledningsfunktionen för , . 102Stödfunktionen för , 2020. Bakgrund, problembild och analys kvalitetsregister ska ha ändamålet att utveckla och säkra vårdens kva- litet.103 gör en liknande bedömning. Enligt Folk- hälsomyndigheten behöver verksamheter som arbetar hälsofrämjande och förebyggande med barn och elever uppgifter för kvalitetsuppfölj- ning och verksamhetsutveckling, och BHVQ och EMQ har byggts upp för detta ändamål.104 Enligt har Lednings- funktionen för Nationella Kvalitetsregisters beslut om att BHVQ och EMQ inte uppfyller kriterierna för skapat otydlighet och osäkerhet om registrens juridiska status. Folkhälso- myndighetens bedömning är att beslutet medför att regioner och kom- muner inte kommer att fortsätta ansluta sig till registren och att om- fattande och kostsamma pilot- och anslutningsprojekt kommer att avstanna.105 I samtal med utredningen har företrädare för och bekräftat att ledningsfunktionens beslut har fått betydande konsekvenser för registren, särskilt när det gäller anslutningsgraden. Det är många vårdgivare som är intresserade av att ansluta sig till regis- tren men som avstår i avvaktan på att finansieringen av registren ska vara säkrad. I utredningens dialoger med företrädare för andra kvalitetsregister har det framkommit att ledningsfunktionens beslut och stödfunktio- nens promemoria även har fått avgörande betydelse för deras uppfatt- ning om möjligheterna att behandla personuppgifter om hälsofräm- jande och förebyggande insatser i kvalitetsregister. Enligt utredningen framstår det därför som angeläget att frågan utreds och att möjlig- heterna förtydligas. för karies och parodontit (SKaPa) Som beskrivs i utredningens delbetänkande är tandvården en verksam- het som möter de allra flesta barn och unga i . Inom tandvården bedrivs ett omfattande hälsofrämjande arbete. Svenskt kvalitetsregis- ter för karies och parodontit (SKaPa) bildades och är 103Region , Rättsutredning av Nationellt Kvalitetsregister för Elevhälsans medi- cinska insats (EMQ) (2019) och Rättsutredning av (BHVQ) (2019). 104Folkhälsomyndigheten, för barnhälsovården och elevhälsans medi- cinska insatser (). 105Folkhälsomyndigheten, för barnhälsovården och elevhälsans medi- cinska insatser (). Bakgrund, problembild och analys enda kvalitetsregister för tandvård. SKaPas syfte är att förbättra och utveckla vårdens kvalitet och behandlingsresultat för såväl sjukdoms- förebyggande som sjukdomsbehandlande åtgärder avseende tandsjuk- domarna karies och parodontit (samlingsnamnet för tandköttsinflam- mationer). innehåller uppgifter om barns och vuxnas tandhälsa med betoning på kariesförekomst och behandling samt parodontit. Registret avser att omfatta alla tandvårdspatienter, alla besök, alla tillståndskoder och alla åtgärder. rapporterar alla folktandvårdsorganisationer till registret och runt 150 privatmottag- ningar inom . Det går inte att använda begreppet täck- ningsgrad på samma sätt som för kvalitetsregister för övrig hälso- och sjukvård, eftersom tandvårdens verksamhet är organiserad och uppbyggd på ett annat sätt än övrig hälso- och sjukvård. Om man beräknar andelen barn och ungdomar i relation till befolkningsdata blir täckningsgraden cirka 90 procent.106 4.4Informationsdelning inom hälso- och sjukvården och mellan vård- och omsorgsverksamheter brister Införandet av vårdinformationssystem har effektiviserat informations- hanteringen i hälso- och sjukvården och bidragit till att förenkla infor- mationsutbytet inom och mellan olika vårdgivare. är i stort sett alla delar av hälso- och sjukvårdens verksamheter digitaliserade i be- tydelsen att man har elektronisk journalföring och samtliga huvud- män har en etablerad informationsstruktur. finns ett antal utmaningar som påverkar förutsättningarna för informationsdelning i hälso- och sjukvården. Sammanfattningsvis brukar dessa utmaningar beskrivas i termer av juridiska, tekniska, semantiska samt organisa- toriska och kulturella frågor.107 De juridiska frågorna handlar om vilka rättsliga förutsättningar som styr hur vårdinformation får delas inom och mellan olika vård- givare och skyddet för den enskildes integritet.108 106Svenskt kvalitetsregister för Karies och Parodontit (SkaPa), Verksamhetsberättelse – för Karies och Parodontit (2021). 107Socialstyrelsen, Att kunna följa patientens väg genom vården – Sätt att koppla samman vård- händelser i patientens vårdprocess, rapport (2019), SOU 2016:2 Effektiv vård, s. 288 ff. och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Ändamålsenliga journalsystem i pri- märvården – lärdomar från läkarnas perspektiv, PM 2016:7 (2016). 108Socialstyrelsen, Att kunna följa patientens väg genom vården – Sätt att koppla samman vård- händelser i patientens vårdprocess, rapport (2019) och SOU 2016:2, s. 288 ff. Bakgrund, problembild och analys De tekniska frågorna handlar bland annat om vårdinformations- systemens funktionalitet, överskådlighet, struktur, användarvänlighet och förutsättningarna för olika system inom hälso- och sjukvården och omsorgen att kommunicera med varandra både inom en vård- givare och över vårdgivargränser. Det finns en mångfald av vårdinfor- mationssystem för dokumentation inom hälso- och sjukvården och som inte kommunicerar med varandra.109 Det är också kostsamt att koppla samman olika vårdinformations- system. Inera drar slutsatsen att alla regioner måste tillföra ytterligare medel för att uppnå målen i Vision e-hälsa 2025 som beskrivs närmare under avsnitt 4.5.1 i detta kapitel. Inera redovisar att it-kostnaderna hos regionerna i relativa tal har varit stabila på cirka 2,8– av omsättningen. var andelen 2,98 procent.110 Mot- svarande aggregerade siffror för kommunens it-investeringar saknas. De semantiska frågorna handlar om utvecklingen och användningen av standardiserade termer och begrepp med bakomliggande kodverk i de olika vårdinformationssystemen. Detta inbegriper både informa- tionsstruktur och dokumentationsstruktur för vårdinformations- systemen.111 De organisatoriska och kulturella frågorna handlar både om verk- samheternas processer och arbetssätt och enhetlig och korrekt doku- mentation. För en ändamålsenlig samverkan krävs gemensamma mål och förmåga att samordna sina processer över verksamhetsgränser, både inom och mellan hälso- och sjukvården och omsorgen. Den låga personkontinuiteten i dagens hälso- och sjukvård ställer också höga krav på informationssystemen. var tidigt ute med att digitalisera vården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har tidigare lyft fram det som en möjlig för- till att systemen inte alltid fungerar ändamålsenligt. Dess- utom använder regioner olika system, och även inom deras respektive verksamheter används i vissa fall olika system, vilket försvårar kom- munikationen och överföringen av vårdinformation mellan dem.112 För att utveckla ändamålsenliga vårdinformationssystem som är anpassade till de behov som finns i dagens hälso- och sjukvård, och där