sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Nät- verket av Natura 2000-områden ska även omfatta de särskilda skydds- områden som medlemsstaterna har utsett i enlighet med EU:s fågel- 42Europaparlamentets och Rådets direktiv /105/EG av om miljö- kvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv /176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av och rådets direktiv /60/EG (Prioämesdirektivet). 43Europaparlamentet och Rådets direktiv /39/EU av om ändring av direktiven /60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område. 44Helcom 2018, State of the Baltic Sea, Second Helcom Holistic Assessment 2011–2016. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal direktiv.45 Art- och habitatdirektivet är närmare beskrivet i kapitlet EU och havsmiljöarbetet. Gynnsam bevarandestatus har på EU-nivå definierats genom art- och habitatdirektivets artikel 1, och förts in i svensk rätt genom 7 kap. 28–29 §§ , förordningen om områdesskydd (1998:1252) och artskyddsförordningen (2007:845). Gynnsam bevarandestatus beskriver det tillstånd som ska uppnås för att en art eller naturtyp ska kunna finnas kvar långsiktigt. Bevarandestatus bedöms genom summan av de faktorer som på- verkar en art, eller en livsmiljö och dess typiska arter, och som på lång sikt kan påverka naturlig utbredning, struktur och funktion samt de typiska arternas överlevnad på lång sikt. beslutar om s.k. referensvärden som är kriterier för naturtypen eller arten för att den ska kunna anses ha en gynnsam bevarandestatus på biogeografisk nivå och är det värde på vilken be- dömningen av måluppfyllelse vilar. Enligt sin instruktion beslutar om referens- värden.46 Ett referensvärde kan inte sättas lägre än värdet vid EU-inträde 1995. Artdatabanken tar fram förslag på referensvärden för akvatiska arter och livsmiljöer. Havs- och vattenmyndigheten granskar referensvärdena, innan fattar beslut. Av instruktionen framgår även att ansvarar för den internationella rapporteringen. Gynnsam bevarandestatus för både arter och naturtyper bedöms genom faktorer (parametrar) som listas i områdesskyddsförordningen (1998:1252). Utbredningsområden och framtidsutsikter har bedömts för såväl arter som naturtyper. För arterna ingår populationsstorlek samt storlek och kvalitet på livsmiljö, medan förekomst av areal och kvalitet ingår i utvärderingen av naturtyperna. Metodiken för bedömningen följer av rekommendationer från EU-kommissionen.47 45Europaparlamentets och Rådets direktiv /147/EG av om bevar- ande av vilda fåglar. 464 § förordningen (2012:989) med instruktion för . 47Assessment and reporting under Article 17 of the Habitats Directive: Explanatory Notes & Guidelines for the period 2007-2012, Final draft, 2011. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Bevarandestatus bedöms i tre klasser: gynnsam, otillfredsställande och dålig samt att statusen okänd kan användas vid omfattande kun- skapsbrist. Inom klasserna otillfredsställande och dålig kan även en positiv eller negativ trend anges. Bevarandestatusen bedöms genom en sammanvägning av de enskilda faktorerna. Den samlade bedömningen landar på den sämsta nivån (one out all out-principen). Det innebär att alla faktorer behöver nå gynnsam status för att målet ska nås. Referensvärden finns i stort sett för alla naturtyper och arter och anger hur mycket av naturtypen eller arten det behöver finnas på biogeografisk nivå för att den ska kunna anses ha en gynnsam bevar- andestatus. Det görs även en bedömning av de senaste årens utveck- ling och en prognos för framtiden. riktlinjer för uppföljning är sedan 2005.48 Den senaste resultatrapporteringen av arter- och naturtyper till EU finns sammanställt av Artdatabanken på uppdrag av Naturvårds- verket.49 11.2.7Målet om Maximal hållbar avkastning (MSY) – EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP) Förordningen (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeri- politiken (GFP) innehåller de grundläggande bestämmelserna för EU:s gemensamma fiskeripolitik. Ett viktigt mål enligt förordning- ens artikel 2 är att fisket ska bedrivas så att bestånden av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer en maxi- mal hållbar avkastning (MSY). Målet om MSY har beslutats av EU- rådet och . Rådet fattar beslut på grundval av förslag från . förslag baseras vidare på vetenskaplig rådgivning från (). Innan beslut fattas ska även de regionala rådgivande nämn- derna, där fiskeorganisationer och miljövårdsorganisationer finns representerade, höras. Den gemensamma fiskeripolitiken finns be- skrivit i kapitlet om Internationella aktörer och regelverk i havs- miljöarbetet samt i kapitlet om Förvaltning av fisk en del av havs- . 48Naturvårdsverket 2005, Uppföljning av natura 2000 i , Uppföljning av habitat och arter i Habitatdirektivet samt arter i Fågeldirektivet, Rapport 5434. 49Naturvårdsverket 2020, arter- och naturtyper i EU:s art- och habitatdirektiv, Resul- tat från rapporteringen till EU av bevarandestatus 2013–2018. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal 11.2.8Helcoms aktionsplan för (BSAP) Helcoms aktionsplan för miljö, Baltic Sea Action Plan (BSAP), har som mål att ska ha god ekologisk status år 2021.50 Planen ska bidra till att nå Helcoms vision: A healthy Baltic Sea environment, with diverse biological components functioning in balance, resulting in a good ecological status and sup- porting a wide range of sustainable human economic and sustainable activities.51 Aktionsplanen består av fyra strategiska områden. Medlemsstaterna har åtagit sig att genomföra de i planen listade åtgärderna för att nå målet om god ekologisk status till 2021. Helcoms aktionsplan för är närmare beskrivet i kapitlet om Internationella aktörer och regelverk i havsmiljöarbetet. Helcoms aktionsplan för antogs av alla medlemsländer samt EU vid . Beslutet fattades med stöd i Helcomkonventionen. Ministermötet beslutade även om aktions- planens fyra områden; övergödning, biologisk mångfald, farliga ämnen och sjöfartens miljöanpassning. Till varje område beslutades ett stra- tegiskt mål med tillhörande ”ecological objektives” (vidare används ekologiska kriterier52) och indikatorer. Målet God ekologisk status för preciserades i beslutet från ministermötet . Indikatorerna för respektive kriterium definierar god ekologisk status. Ministrarna beslutade även vid ministermötet att samtliga länder skulle presentera en nationell genomförandeplan för beslutade åtgärder.53 Vid ministermötet antogs Helcom Monitoring and Assesment Strategy som slår fast hur uppföljningen av aktionsplanen för ska genomföras.54 Strategin har så långt som möjligt anpassats för att stödja medlemsländerna i deras rapportering enligt havsmiljödirektivet, men även enligt vattendirektivet och art- och habitatdirektivet. Helcom följer upp och utvärderar mot aktionsplanens ekologiska kriterier genom att följa upp ett antal beslutade ”” 50Helcom 2007, Baltic Sea Action Plan, Antagen på Helcoms ministermöte. 51https://helcom.fi/about-us/, . 52Här saknas vedertagen svensk översättning. 53Regeringskansliet 2010, Förslag till åtgärdsplan för genomförande av Helcoms aktionsplan för . 54Helcom 2013, Helcom monitoring and Assesment Strategy, Bilaga till 2013 Ministerial Declaration. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal (kärnindikatorer). Kärnindikatorerna för miljötillstånd utvärderar här status mot ett fastställt tröskelvärde. Det har även beslutats om kärn- indikatorer som utvärderar påverkan. Beslut om kärnindikatorer med tillhörande tröskelvärden fattas successivt vid kommissionsmöten eller av ländernas delegationschefer när medlemsländerna kan enas om dessa. Det finns även kriterier fastställda av Helcom för hur kärnindikatorer ska utformas.55 Aktionsplanen består av fyra tematiska områden; övergödning, bio- logisk mångfald, farliga ämnen och sjöfartens miljöanpassning. Till varje område beslutades ett strategiskt mål med tillhörande ekolo- giska kriterier. Till de ekologiska kriterierna har det beslutats om kärnindikatorer med tröskelvärden som definierar målnivå för god ekologisk status. Tabell 11.9 Översikt över ekologiska kriterier med indikatorer för bedömning av God ekologisk status i aktionsplan för Enbart 3 kriterier har Enbart 2 kriterier har Bedömningen av när kan anses vara opåverkad av över- gödning baseras på fem ekologiska kriterier. Nio kärnindikatorer har fastställts, åtta som används för att bedöma tillstånd och en indikator som mäter belastning (tillförsel) av fosfor och kväve till Östersjön.56 Bedömningen av när kan anses vara opåverkad av far- liga ämnen baseras på fyra ekologiska kriterier. Tio kärnindikatorer har fastställts för att man ska kunna bedöma miljötillstånd för farliga 55https://helcom.fi/baltic-sea-trends/indicators/, . 56www.helcom.fi/baltic-sea-trends/indicators, . Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Nio indikatorer visar tillstånd, medan en (oljespill) visar på- verkan. Utöver detta används en indikator för Diclofenac samt en indikator för reproduktionsstörningar hos vitmärla på försök. Det finns ingen indikator som stöd för att bedöma kriteriet att all fisk ska vara säker att äta.57 Bedömningen av när kan anses ha en god status för biologisk mångfald baseras på tre ekologiska kriterier. Vid senaste ut- värderingen fanns det elva kärnindikatorer med tröskelvärden beslu- tade för att bedöma tillståndet för biologisk mångfald när det gäller arter. Ett fåtal indikatorer är även under utveckling men har använts på försök. Det finns ingen indikator som visar kriteriet Natural and landscapes, men Helcom har gjort en be- skrivning av fysisk förlust av habitat.58 Bedömningen av när maritima aktiviteter i kan anses vara miljövänlig baseras på åtta ekologiska kriterier, men enbart två kärnindikatorer har fastställts för att bedöma maritima aktiviteter; Utsläpp av olja från sjöfart samt Trender i införsel av främmande arter.59 11.2.9Ospars miljöstrategi för Nordostatlanten Ospars miljöstrategi för Nordostatlanten ska bidra till att nå Ospar- konventionens övergripande mål om a clean, healthy and biologically diverse North-East till 2020. Miljöstrategins syfte är: Using the Ecosystem Approach to manage human activities affecting the area, the overall goal of the OSPAR Commission is to conserve ecosystems and safeguard human health and, when practicable, restore areas which have been adversely affected in the North-East by preventing and eliminating pollution and by protecting the area against the adverse effects of human activities.60 Beslut om miljöstrategi för Nordostatlanten 2010–2020 togs vid ministermötet . Miljöstrategin är underlag för arbetet inom kon- ventionen. 57www.helcom.fi/baltic-sea-trends/indicators, . 58www.helcom.fi/baltic-sea-trends/indicators, . 59www.helcom.fi/baltic-sea-trends/indicators, . 60The North-East Environment Strategy of the OSPAR Commission for the Pro- tection of the of the North-East 2010–2020 (OSPAR Agree- ment 2010-3). Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Ospars miljöstrategi innehåller fem tematiska strategier med till- hörande strategiska mål som hanterar förlust av biologisk mångfald, övergödning, föroreningar, skadliga effekter av offsore-verksamhet, radioaktiv strålning, förvaltning av mänskliga aktiviteter i havet. Till tre av de strategiska områdena har beslutat om s.k. gemensamma indikatorer. Dessa har länderna kunnat enas om och de har utgjort underlag för bedömningen av Ospars senaste utvärdering av Ospars miljöstrategi, Intermediate Assesment 201761 (se tabellen nedan). Utöver detta har enats om ett antal s.k. kandidat indikatorer, vilket är indikatorer som testas om de är tillämpbara för flera Ospar medlemsstater. Flera av dessa kandidat indikatorer har tagits fram för att bidra till ländernas inledande bedömningar inom EU:s havsmiljödirektiv. Strategierna ska säkerställa ett samordnat genomförande av EU:s havsmiljödirektiv för de Ospar länder som även är medlemmar i . Havs- och vattenmyndigheten genomförande en noggrann utvär- dering 2016 av implementering av åtaganden inom Ospar.62 Tabell 11.10 Översikt över antal indikatorer som har ändvänts (gemensamma indikatorer) för Ospar region i Ospars Intermediate Assesment 2017 Biologisk mångfald – Biologisk mångfald och ekosystem Biologisk mångfald – däggdjur Biologisk mångfald – Sjöfåglar Biologisk mångfald – Fisksamhällen Biologisk mångfald – Bentiska och pelagiska habitat Biologisk mångfald – Näringsvävar 61Ospar 2017, Intermediate Assessment 2017. 62Havs- och vattenmyndigheten , Evaluation of the implementation of Ospar measures in , Rapport 2016:23. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Indikatorerna används även för att bedöma de tematiska områden som hanterar mänsklig verksamhet dvs. skadliga effekter av off- shore-verksamhet och förvaltning av mänskliga aktiviteter i havet, som inte har några egna indikatorer. Ospars bedömning av havsmiljön 2017 visade att målen inte kom- mer att nås till 2020.63 Kommissionsmötet beslutade därför att revi- dera Ospars miljöstrategi, men med bibehållen ambitionsnivå samt att uppdatera planen med nya frågor som t.ex. Agenda 2030 och hållbarhetsmål 14. Beslut ska fattas vid ministermötet . Ospar är närmare beskrivet i kapitlet om Internationella aktörer och regelverk i havsmiljöarbetet. 11.2.10 Mål 14 Hav och resurser i Agenda Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 globala mål antogs vid den 25 september 2015.64 Agenda 2030 har ett särskilt hållbarhetsmål för havet; Mål 14 Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. Hållbarhetsmålen är dock integrerade och odelbara – vilket betyder att inget mål kan nås på bekostnad av ett annat – och framgång krävs inom alla områden för att målen ska kunna uppnås. Flera andra mål är grundläggande för att nå Mål 14. Mål 14 har tio delmål som i huvud- sak spänner över de verksamhetsområden och aktiviteter som på- verkar havsmiljön. Delmålen är också antagna i beslutet från . Regeringen har föreslagit att besluta om ett mål för genomförande av Agenda 2030: ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljö- mässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför.65 () ansvarar för statistikbaserad analys av genomförande av Agenda 2030.66 SCB har tagit fram tre in- dikatorer för att följa upp hållbarhetsmål 14.67 Dessa är: 63Ospar 2017, Intermediate Assessment 2017. 64FN resolution A/RES/70/1. 2019/20:188, genomförande av Agenda 2030. 66Fi2018/02412/SFÖ och M2020/00628/Kl. 67SCB 2019, Genomförandet av Agenda 2030 i Statistisk lägesbild 2019. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal •Hållbart nyttjande av fisk och skaldjursbestånd. •Andel marint områdesskydd. •Global indikator för förbud mot skadliga fiskesubventioner. Mål 14 och Agenda 2030 är närmare beskrivet i kapitlet Agenda 2030 och mål 14. 11.2.11 Aichimålen – Konventionen om biologisk mångfald (CBD) Parterna till konventionen om biologisk mångfald (CBD), beslutade om en strategisk plan för genomförande av konventionens arbete –2020.68 Den strategiska planen har som övergripande mål att stoppa förlusten av biologisk mångfald, säkra resilienta eko- system och ekosystemtjänster. Den strategiska planen är ett ramverk för hela FN-systemets arbete med biologisk mångfald och hållbart nyttjande. CBD:s parter har i planen även antagit en vision : Living in with nature - where - by 2050, biodiversity is valued, conserved, restored and wisely used, maintaining ecosystem services, sustaining a healthy planet and delivering benefits essential for all people. Planen innehåller tjugo delmål som kallas Aichimålen.69 Aichimålen är steg på vägen för att nå CBD:s vision. Ett tiotal av målen har be- tydelse för tillståndet i havsmiljön. De flesta av målen ska nås till 2020, men några har haft tidigare målår. Den strategiska planen ska genomföras bl.a. genom att CBD:s parter uppdaterar regionala och nationella strategier och mål i linje med planens övergripande mål- sättningar och Aichimålen. CBD beskrivs närmare i kapitlet om Internationella aktörer och regelverk i havsmiljöarbetet. För att genomföra strategin på EU-nivå beslutade EU 2010 om en strategi för biologisk mångfald till 2020. Strategin innehåller sex övergripande mål och 20 åtgärder.70 Regeringen beslutade att propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (2013/14:141) är den natio- 68CBD COP 10 Decision X/2. Strategic Plan for Biodiversity 2011–2020. /decision/cop/?id=12268, . 69www.cbd.int/sp/targets/, . 70Meddelande från kommissionen till , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och (KOM (2011) 244), Vår livförsäkring, vårt natur- kapital – en strategi för biologisk mångfald i EU . Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal nella implementeringsplanen för strategin. I propositionen redovisade regeringen sin samlade strategi för biologisk mångfald och eko- systemtjänster. Strategin har betydelse inte bara för flera av de svenska miljökvalitetsmålen och generationsmålet utan också för Aichimålen samt för målen i för biologisk mångfald till 2020. Strategin består av de etappmål för biologisk mångfald, ekosystem- tjänster och hållbar markanvändning som regeringen har beslutat samt insatser som bidrar till att nå miljökvalitetsmålen, generations- målet, Aichimålen och EU-målen. Av de havsanknutna miljökvali- tetsmålen berörs Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker och Ett rikt växt- och djur- liv. I varierande utsträckning berörs även Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergödning och Giftfri miljö.71 I propositionen beslutade regeringen även om ett etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden som direkt avser att genomföra Aichimål 11 om skydd av områden. antog, baserad på propositionen, en svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster.72 Det vetenskapliga rådet för biologisk mångfald är ett rådgivande organ på som bl.a. ska ge råd till berörda myndig- heter i deras arbete med anledning av CBD.73 har även instruktionsenligt ansvar för att sammanställa underlag till de nationella rapporteringarna, men med stöd av Havs- och vattenmyn- digheten när det gäller havsmiljön. Beslut om format och innehåll i rapporteringen har tagits av CBD:s parter gemensamt.74 De nationella rapporterna utgår från respektive lands nationella mål för att genomföra den strategiska planen och Aichimålen. Det finns därför inga gemensamt beslutade indikatorer som länderna måste rapportera om. Eftersom har angett till CBD att propositionen om biologisk mångfald är nationell handlingsplan för genomförande av den strategiska planen, är det mot denna har rapporterat. Det innebär att uppföljningen av miljökvalitetsmålen Ett rikt växt- och djurliv samt etappmålen för biologisk mångfald är underlag för rapporteringen. I den senaste rap- porteringen har i princip inga ytterligare uppföljnings- 2013/14:141, En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, bet. 2013/14:MJU27, En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 72En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, bet. 2013/14:MJU27. 7315 § förordningen (2012:989) med instruktion för . 74CBD COP Decision XIII/27, National Reporting. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Tio av de 20 Aichimålen är av relevans för havsmiljö- arbetet. 11.2.12 En svensk maritim strategi Regeringen antog 2015 en maritim strategi som syftar till att ta ett hel- hetsperspektiv för att främja de maritima näringarna.75 Strategins vision är: Konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Regeringen anger att visionen förutsätter en miljömässigt, ekono- miskt och socialt hållbar tillväxt och vilar på tre likställda perspektiv: –Hav i balans. –Konkurrenskraftiga maritima näringar. –Attraktiva kustområden. I strategin slår regeringen fast att ekosystemen i havs- och kustområ- dena behöver vara i balans för att säkerställa de ekosystemtjänster som de maritima näringarna samt människors välfärd och möjlig- heter till rekreation bygger på. Det är därför angeläget att skydda och i möjligaste mån återställa ekosystem och en rik biologisk mångfald samt säkerställa de ekosystemtjänster som havet levererar. Vatten- kvalitet, rena hav och kuster, skydd för arter samt bevarade och restaurerade livsmiljöer är viktiga åtgärdsområden för att nå ett Hav i balans. Detta går även i linje med målet att nå en god miljöstatus enligt havsmiljödirektivet. Havs- och vattenmyndigheten fick i 2017 uppdrag av regeringen att ta fram ett begränsat antal indikatorer för att följa upp strategin.76 Myndigheten fick ytterligare ett uppdrag 2019 att vidareutveckla strategins indikatorer samt att påbörja uppföljningen.77 Havs- och vattenmyndigheten har utvecklat totalt 28 indikatorer. Tio indikatorer följer upp perspektivet Hav i balans, nio följer upp 75Regeringen 2015, En svensk maritim strategi för människor, jobb och miljö. 76Näringsdepartementet N2017/02641/MRT. 77Infrastrukturdepartementet I2019/02252/TM. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Konkurrenskraftiga maritima näringar och nio indikatorer har tagits fram för att följa upp Attraktiva kustområden.78 11.3Överlapp, harmonisering och gap Ovan framgår det att det finns en stor mängd mål, preciseringar av mål, kriterier och indikatorer för havets tillstånd i de olika styr- dokumenten. Detta avsnitt redovisar övergripande hur mål och uppföljningsmått såsom kriterier och indikatorer på olika sätt över- lappar varandra både inom och mellan de olika styrdokumenten i frågor om havsmiljöns tillstånd. Avsnittet skiljer på överlapp och harmonisering. Överlapp används där flera mål eller kriterier och in- dikatorer avser samma tillstånd i havet, t.ex. en art eller ett farligt ämne. Harmonisering används i avsnittet för att beskriva överlapp där ett medvetet och aktivt arbete har genomförts för att samordna mål och uppföljning inom eller mellan styrdokumenten. Det finns flera överlappningar inom och mellan miljökvalitetsmålen både vad gäller preciseringar och indikatorer och s.k. andra uppfölj- ningsmått. Figuren nedan visar övergripande på överlapp och bero- ende mellan preciseringar av de direkta och några indirekta miljö- kvalitetsmål av betydelse för havsmiljön. 78Havs- och vattenmyndigheten , Redovisning av uppdrag att vidareutveckla den maritima strategins indikatorer och redovisa en uppföljning av den maritima strategin (I2019/02252/TM, I2019/00648/TM). SOU 2020:83Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Exempel på samband mellan preciseringen i havsanknutna Hav i balans levande Hav i balans levande kust 2,3,11 God ekologisk och god biologisk mångfald: skydd 11 Friluftsliv och buller 2,10,11 3 Tillstånd i sjöar, Grön visar på att en miljömålsindikator eller annat uppföljningsmått för en precisering helt sammanfaller med uppföljning av annan precisering inom samma mål eller annat miljökvalitetsmål. visar på delvis samband i uppföljningen. Siffran anger vilken precisering i respektive miljökvalitetsmål som överlappet avser. Figuren ska ses och användas som ett exempel. Hav i balans samt levande kust och skärgård Flera av preciseringarna i miljökvalitetsmålet Hav i balans samt lev- ande kust och skärgård överlappar varandra.