sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — Detta hindrar emellertid inte att en sjukperiod ändå pågår i det fall den försäkrade har exempelvis partiell sjukpenning. Enligt utredningens förslag kommer därmed inte heller dagar i rehabiliteringskedjan att räknas under tid med en sådan åtgärd. En försäkrad som blir sjukskriven och får nedsatt arbetsförmåga efter att en sådan förebyggande insats har avslutats kommer således att inleda en ny sjukperiod och befinna sig 1 i rehabiliterings- kedjan. Ingen bortre tidsgräns för hur länge preventionsersättning kan utbetalas Preventionsersättning ska kunna betalas ut så länge det är fråga om en behandling eller insats som uppfyller syftet för ersättningen och sker enligt en av upprättad preventionsplan. I detta avseende motsvarar ersättningen vad som gäller för den förebyggande sjukpenningen. 22.2.6Preventionspenning i särskilda fall Utredningens förslag: Den nya ersättningsformen preventions- penning i särskilda fall ska införas. En försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjuk- ersättning som sådan ersättning Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag kunnat betalas ut, eller en försäkrad som har haft aktivitetser- sättning och vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller , ska kunna beviljas preventionspen- ning i särskilda fall. Preventionspenning i särskilda fall ska vara möjlig att få från och med dagen efter den då rätten till sådan tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning upphör. För rätt till preventionspenning i särskilda fall ska det, liksom för preventionspenning, krävas att den försäkrade genomgår en förebyggande medicinsk eller arbetslivsinriktad åtgärd i syfte att förebygga sjukdom, att förkorta sjukdomstid eller helt eller delvis förhindra nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom. Åtgärden ska vara nödvändig för att minst något av syftena ska kunna upp- nås och olika typer av åtgärder kan kombineras. För rätt till preventionspenning i särskilda fall ska också krävas att den försäkrade på grund av bestämmelserna om sjukpenning- grundande inkomst i socialförsäkringsbalken inte skulle ha rätt till preventionspenning för hel dag motsvarande vad som för sjuk- penning på fortsättningsnivån medför en sjukpenning om per kalenderdag. Preventionspenning i särskilda fall ska lämnas med högst per dag. För en försäkrad som har partiell sjukersätt- ning ska beloppet justerat proportionerligt i enlighet med för- månsnivån på sjukersättningen. Rätten till preventionspenning i särskilda fall ska upphöra när det för den försäkrade har bestämts eller skulle ha kunnat bestäm- mas en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till . Skälen för utredningens förslag: Ersättningsformerna sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall kom till och avser att skydda samma grupp försäkrade från att bli utan ersättning vid sjukdom och rehabilitering efter att den tids- begränsade sjukersättningen avskaffats. Sjukpenning i särskilda fall kan enligt nuvarande regelverk beviljas även för medicinsk behand- ling och rehabilitering i förebyggande syfte och motsvarar således den förebyggande sjukpenningen. Enligt utredningens förslag ska den förebyggande sjukpenningen ersättas med den nya förmånen preventionsersättning. En konsek- vens av förslaget är att den grupp försäkrade som omfattas av Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag reglerna om sjukpenning i särskilda fall skulle gå miste om möjlig- heten att få ersättning för den typ av åtgärder som täcks av den förebyggande sjukpenningen. Utredningen anser mot denna bakgrund att det ska införas en ny förmån – preventionspenning i särskilda fall –utöver den ordinarie preventionspenningen. Denna ersättning avser att tillgodose behovet av ersättning för denna grupp försäkrade och motsvarar till sin uppbyggnad enligt förslaget hur ersättningstyperna sjukpenning i särskilda fall och rehabiliterings- penning i särskilda fall är konstruerade. Utredningens förslag innebär inte någon utökning eller minsk- ning av denna målgrupp. Samma kriterier ska därför gälla för att en försäkrad ska omfattas av reglerna som för sjukpenning eller rehabi- literingspenning i särskilda fall. Det innebär även att om den för- säkrade en gång har förlorat rätten till preventionspenning i särskilda fall så går den inte att få tillbaka vid ett senare tillfälle.77 Vilka ingår i personkretsen? För att ingå i personkretsen som omfattas av rätten till rehabiliter- ingspenning i särskilda fall måste den försäkrade dels ha haft tids- begränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning som upphör för att personen fyller , dels ha låg eller ingen SGI. Dessa villkor motsvarar vad som gäller för personkretsen för sjukpenning i sär- skilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Personkretsen omfattar därmed två grupper av försäkrade: •De som fått tidsbegränsad sjukersättning enligt de övergångsregler som infördes i samband med att den tidsbe- gränsade sjukersättningen avskaffades. •De som har fått aktivitetsersättning till och med månaden innan de fyllt och därmed inte kan få ersättning längre. För att tillhöra personkretsen krävs därutöver att den försäkrade skulle få låg eller ingen preventionspenning till följd av reglerna om SGI. Kravet är uppfyllt om den försäkrade inte skulle ha rätt till pre- ventionspenning motsvarande vad som för preventionspenning medför en ersättning om per hel kalenderdag, dvs. 2011/12:1 utgiftsområde 10, s. 90. Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag den inkomstförlust en person som behöver avstå från förvärvsarbete en hel kalenderdag skulle få. Kravet på en preventionspenning som på fortsättningsnivå är lägre än per kalenderdag uppfylls om den försäkrades SGI är lägre än 80 300 kronor.78 Rätten till pre- ventionspenning i särskilda fall upphör när den försäkrade har en SGI eller skulle kunna få en SGI som uppgår till . I den grupp försäkrade som har fått maximal tid med tidsbegrän- sad sjukersättning enligt övergångsbestämmelserna i 4 kap. 31 § lagen om införande av socialförsäkringsbalken kan finnas försäkrade som vid utgången av en period med tidsbegränsad sjukersättning inte har någon sjukpenninggrundande inkomst att återfå och försäkrade som då har en sjukpenninggrundande inkomst att återfå, men där denna inte leder till att den försäkrade skulle ha rätt till hel preven- tionspenning motsvarande vad som för sjukpenning på fortsättnings- nivån medför en sjukpenning om per kalenderdag. Så är fallet när det för den försäkrade kan fastställas en sjukpenning- grundande inkomst som understiger . När inträder rätten till preventionspenning i särskilda fall? En försäkrad kan få rätt till preventionspenning i särskilda fall från och med dagen efter den dag då •rätten till tidsbegränsad sjukersättning upphörde, eller •rätten till aktivitetsersättning upphörde på grund av att han eller hon fyller . Ersättningsnivåer för preventionspenning i särskilda fall Till skillnad från sjukpenning i särskilda fall ska rehabiliterings- penning i särskilda fall inte betalas ut på fyra förmånsnivåer med fasta ersättningsbelopp. Det beror på att preventionspenningen till sin karaktär ska vara steglös. I stället baseras beloppet på den del av en kalenderdag som åtgärden pågår. För en åtgärd som pågår en hel kalenderdag betalas ersättning med och för en mindre del av betalas ersättning med ett belopp som motsvarar den 2011/12:1 utgiftsområde 10, s. 75. Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag del av som utgör den del av som åtgärden har förhindrat den försäkrade från förvärvsarbete. Rehabiliteringspenning i särskilda fall lämnas . Detta kan bli aktuellt exempelvis om den försäkrade genom- går behandling mot missbruk under en längre sammanhängande period på exempelvis behandlingshem. Utredningens förslag: Den försäkrade ska ha rätt till ersättning för sådana nödvändiga merkostnader som uppkommer till följd av insatser som berättigar till preventionspenning. Sådana mer- kostnader ska ersättas genom den nya förmånen preventions- bidrag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela närmare föreskrifter om sådant bidrag. Utredningens bedömning: Motsvarande merkostnader som kan ersättas genom rehabiliteringsersättningens särskilda bidrag bör ersättas genom preventionsbidrag, med tillägget att även motsvarande merkostnader för förebyggande medicinsk behand- ling och rehabilitering bör ersättas. Skälen för utredningens förslag och bedömning: Med utred- ningens förslag om den nya förmånen preventionspenning kommer det att uppkomma situationer där det uppstår merkostnader för en försäkrad när han eller hon deltar i förebyggande åtgärder av medi- cinsk och/eller arbetslivsinriktad karaktär. Exempel på sådana mer- kostnader är kursavgifter, kostnader för läromedel, resekostnader, logi och kostnader för ledsagare. Utredningen bedömer att mer- kostnader bör kunna ersättas vid förebyggande insatser. Som kon- staterats avseende rehabiliteringsersättningen kan inlåsningseffekter uppstå om möjligheterna för försäkrade att delta i insatser begränsas för att det exempelvis inte finns möjlighet att få kostnaden för resor ersatta, se vidare avsnitt 19.7. En sådan begränsning riskerar i sin tur att insatsen inte kan genomföras på ett adekvat sätt, eller inte alls, vilket riskerar att den inte blir så effektiv som den annars hade kunnat bli. Möjligheten att få ersättning för merkostnader vid behandling Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag för exempelvis nödvändiga resor fyller därmed en viktig funktion. Visserligen har konstaterats att det nuvarande särskilda bidraget som finns för rehabiliteringsåtgärder nästan uteslutande används för att ersätta resekostnader, men utredningen anser att det inte utgör skäl att begränsa möjligheten att få ersättning endast för sådana utgifter. Det är viktigt att många tänkbara utgifter kan ersättas för att inlås- ningseffekter i det enskilda fallet ska kunna motverkas. Utredningen föreslår därför att en merkostnadsersättning införs för kostnader som uppstår till följd av och i samband med insatser som kan berättiga till preventionspenning. Med hänsyn till de syste- matiska likheterna med rehabiliteringsersättningens uppbyggnad har övervägts att även låta denna merkostnadsersättning heta särskilt bidrag. Att ha samma namn för två olika sorters ersättningar kan dock leda till otydligheter. Dessutom föreslår utredningen att särskilt bidrag inom rehabiliteringsersättningen ska byta namn. Utredningen föreslår därmed att merkostnadsersättningen för preventionsersättningen ska ha namnet preventionsbidrag. Preven- tionsersättning i form av preventionspenning gäller därmed för inkomstförluster på grund av deltagande i förebyggande insatser och preventionsersättning i form av preventionsbidrag ska ge ersättning för de merkostnader som kan uppstå på grund av deltagande i sådana insatser. För att den försäkrade ska kunna få ersättning för merkostnader ska det röra sig om merkostnader för deltagande i sådana insatser som ger rätt till preventionsersättning. Något krav på att deltagandet ska uppgå till en viss omfattning, exempelvis en fjärdedel av den försäkrades arbetsutbud, finns inte. Det ska vara möjligt att få ersättning för merkostnader utan att ansöka om eller beviljas preventionspenning. Utredningen bedömer att en sådan möjlighet kan fylla en funktion bland annat för för- säkrade som inte har någon SGI. Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag 22.2.8Handläggnings- och beslutsprocessen vid preventionsersättning Utredningens förslag: ska upprätta en pre- ventionsplan om en försäkrad ska genomgå sådana förebyggande åtgärder som kan ge rätt till preventionspenning. En sådan plan ska till sitt innehåll motsvara en rehabiliteringsplan. Vid prövning av rätt till preventionsersättning ska endast ett beslut fattas: Kravet på en särskild medicinsk behandlingsplan och ett särskilt beslut om att godkänna planen vid förebyggande medicinsk behandling eller rehabilitering avskaffas. Skälen för utredningens förslag: I avsnitt 20.4.5 redogörs för att förebyggande sjukpenning är administrativt krävande för både en- skilda försäkrade och läkare, bland annat på grund av kraven om två ansökningar med separata beslut. Utredningens förslag innebär några förändringar av hur handläggningsprocessen kommer att se ut för bland andra . Enligt utredningens förslag ska en ansökan om ersättning göras av den enskilde när det finns en plan för förebyggande insatser. Ansökan kan göras antingen inför en planerad rehabilitering eller när delar av eller hela behandlingen eller rehabiliteringen är genomförd. I ansökan ska redovisas vilken tid den försäkrade behöver avstå från arbete för att delta i behandling eller rehabilitering. Försäkrings- kassan ska sedan bedöma om alla villkor är uppfyllda och om ersätt- ning därmed kan betalas ut. ska göra bedömningen av om förutsättningarna för preventionsersättning är uppfyllda En viktig fråga är att avgöra i vilka fall som det är aktuellt med före- byggande rehabiliteringsinsatser och i vilka fall sådan rehabilitering ska anses medföra rätt till preventionspenning och/eller preventions- bidrag. Precis som vid andra förmåner inom sjukförsäkringen i social- försäkringsbalken är det som ska ansvara för att besluta om rätt till ersättning och därmed om förutsättningarna för preventionsersättning är uppfyllda. Denna bedömning bör emeller- Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag tid vara begränsad till den försäkringsjuridiska bedömningen av om kriterierna i försäkringen är uppfyllda. Det innebär exempelvis att handläggare inte ska göra en medicinsk bedöm- ning i frågan om en viss medicinsk behandling är lämpad för att minska risken att en person blir sjuk, eller avgöra om det finns veten- skaplig evidens för potentialen att en viss rehabiliteringsåtgärd kan anses vara framgångsrik. En utgångspunkt vid denna bedömning ska vara om något av de syften som anges som kriterier för ersättningen är uppfyllda. Om den enskilde ska genomgå en rehabiliteringsåtgärd med syftet att förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstid eller motverka nedsätt- ning av arbetsförmåga bör ersättning typiskt sett kunna utges. Det är eftersträvansvärt att de åtgärder som de försäkrade genomgår också är effektiva. En förutsättning är att insatsen framstår som rimlig och utgör en åtgärd som på ett övergripande plan kan bedömas vara effektiv. Arbetsgivaren ska också svara för att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering.79 Avsikten är inte att ska göra någon ingående bedömning av innehållet i en rehabiliteringsåtgärd eller en förhands- bedömning av om den enskilda rehabiliteringsåtgärden är adekvat eller inte, dvs. i t.ex. att förhindra att sjukdom uppkommer eller att en försäkrad drabbas av arbetsoförmåga. En sådan bedömning kan också vara mycket svår att göra på förhand. Denna bedömning måste i stället huvudsakligen åligga utföraren av åtgärden att göra, dvs. hälso- och sjukvården i fråga om medicinsk behandling och rehabili- tering och arbetsgivaren med exempelvis stöd av företagshälsovård eller facklig organisation, eller Arbetsförmedlingen, i fråga om ar- betslivsinriktad rehabilitering. Syftet med en arbetslivsinriktad åtgärd såsom arbetsträning kan också vara att kartlägga om arbetsförmåga fortsatt finns i det ordinarie arbetet. Innan sådan arbetsträning har påbörjats kan det vara svårt att uttala sig om dess effekter. För att rehabiliteringsinsatser ska påbörjas för försäkrade som har nedsatt arbetsförmåga krävs således inte att det är sannolikt att insatserna kan leda till att den försäkrade kan behålla arbetsförmåga. Det kan konstateras att något stöd för att en sådan prognosbedöm- ning ska göras av innan rehabiliteringsersättning kan beviljas inte heller finns i dagens regelverk. I stället är det syftet med rehabiliteringsåtgärden som är avgörande för om rehabiliter- 7930 kap. 6 a § SFB. Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag ingsersättning kan beviljas.80 Avsikten med utredningens förslag är inte att göra bedömningen striktare än . Det sagda innebär emellertid inte att t.ex. vilken medicinsk insats som helst ska kunna berättiga till ersättning; måste i det enskilda fallet i första hand bedöma dels huruvida reha- biliteringsbehov föreligger, dels om den föreslagna åtgärden fram- står som en adekvat åtgärd som uppfyller ett eller flera syften med ersättningen. ska upprätta en preventionsplan vid förebyggande åtgärder En av upprättad rehabiliteringsplan är ett krav vid rehabiliteringsåtgärder som kan medföra rätt till rehabiliter- ingsersättning. Enligt utredningens förslag ska preventionsersätt- ning kunna utges vid såväl medicinsk som arbetslivsinriktad rehabili- tering i förebyggande syfte. Enligt utredningens förslag ska även i dessa situationer en plan upprättas i form av en preventionsplan. Förslaget innebär att i dessa fall i ett tidigare skede än behöver upprätta en plan i de fall sådan förebyggande rehabilitering blir aktuell och kan medföra rätt till preventionser- sättning. En sådan plan kan enligt förslaget alltså behöva upprättas också när den försäkrade inte har nedsatt arbetsförmåga. Till skillnad från innebär förslaget att en sådan plan ska upprättas oavsett insatsernas karaktär – dvs. också när rehabiliteringsinsatserna helt eller delvis är av medicinsk art. Det kan poängteras att det inte är något krav att förmånen ska beviljas för att en plan ska upprättas, utan det räcker med att det är fråga om en åtgärd som kan medföra rätt till ersättning. Preventionsplanen fyller flera viktiga syften. Den är dels ett instru- ment för bevakning av ett erforderliga preven- tionsåtgärder genomförs i det enskilda fallet, dels ett underlag för inför beslut om rätt till ersättning. Det är i denna plan som den planerade rehabiliteringen beskrivs; vilka typer av åt- gärder som ska genomföras och en tidplan för när dessa ska genom- föras. I fråga om medicinsk behandling och rehabilitering behöver 8031 kap 3 § SFB. Den försäkrade ska delta i arbetslivsinriktad rehabilitering som avser att 1.förkorta sjukdomstiden, eller 2.helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag rehabiliteringsplanen också ange när det planerade behandlingen ska äga rum. Om den försäkrade inte behöver avstå från arbete, t.ex. om behandlingen ska utföras , kan preventionspenning inte betalas ut . Enligt utredningens förslag kommer också preventionsersättning att vara direkt kopplad till preventionsplanens beskrivning av åtgärd- ernas omfattning, varaktighet och tidsåtgång. Det är den period som beskrivs i preventionsplanen som kommer att ligga till grund för be- stämmandet av ersättningen. En preventionsplan ska, liksom en rehabiliteringsplan, innehålla –de åtgärder som ska komma i fråga, –uppgift om vem som ansvarar för åtgärderna, –en tidsplan för åtgärderna, –övriga uppgifter som behövs för att genomföra åtgärderna. ska fortlöpande se till att preventionsplanen följs upp och vid behov revideras. Förebyggande åtgärder ska planeras i samråd med den enskilde och utgå från dennes förutsättningar och behov. åsin sida skyldig att lämna de upplysningar som behövs för att klar- lägga behovet av rehabilitering och att efter bästa förmåga aktivt medverka i rehabiliteringen. I det fall rehabiliteringen innefattar nöd- vändiga förberedelser och om den försäkrade av medicinska skäl behöver avstå arbete före och/eller efter åtgärden ska detta framgå i rehabiliteringsplanen. En administrativt enklare process vid förebyggande medicinsk behandling och rehabilitering – endast ett beslut om ersättning och inget krav på särskild medicinsk behandlingsplan Enligt dagens regelverk om förebyggande sjukpenning måste en medicinsk behandlingsplan ges in till innan rätten till ersättning kan prövas. Behandlingsplanen prövas sedan i ett sepa- rat beslut. beslut om godkännande av behand- lingsplan utgör inte ett överklagbart beslut, eftersom det inte har några faktiska verkningar när det gäller den försäkrades rätt till själva ersättningen förebyggande sjukpenning. Det innebär att det är först Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag när en person får ett beslut om rätt till själva förmånen förebyggande sjukpenning eller inte som personen säkert vet om han eller hon har rätt till ersättning. ISF har uttryckt att tvåstegsförfarandet med beslut om godkän- nande av en behandlingsplan innan påbörjad behandling, och separat beslut om ersättning efter genomförd behandling, kan orsaka en osäkerhet för den enskilde. Det framgår av rättspraxis (HFD 2020 not. 14) att godkännandet av behandlingsplanen utgör ett förvalt- ningsbeslut samt att detta beslut inte är överklagbart. En konsekvens av det kan enligt ISF bli att personen avstår från att genomgå före- byggande behandling eller rehabilitering.81 har anfört att myndigheten inte ser att det med nuvarande regelverk är möjligt eller lämpligt att frångå tvåstegs- förfarandet. Med gällande regelverk kan inte ge den enskilde beslut om både behandlingsplan och ersättning innan han eller hon faktiskt har avstått från arbete eller arbetssökande. Myndigheten menar att det skulle bli än större osäkerhet för den enskilde om tog ställning till både behandlingsplan och ersättning först efter genomförd behandling eller rehabilitering. Dagens tvåstegsförfarande gör att den enskilde tidigt får besked om huruvida behandlingen kommer att kunna leda till ersättning i ett senare skede, vilket bidrar till en förutsebarhet för den enskilde. Utredningen delar inte ISF:s betänkligheter kring att försäkrade i någon större utsträckning skulle avstå från behandling inför risken att skulle ändra sitt beslut om godkänd behand- lingsplan under vägen. Denna risk framstår som liten och beslutet om behandlingsplan utgör, som anger, ett gynn- ande förvaltningsbeslut som inte kan ändras till den enskildes nackdel utan vidare. Däremot kvarstår problemet med krav på en detaljerad behandlingsplan som innebär ett för vården administrativt betung- ande system som också leder till viss osäkerhet för den enskilde. Ett särskilt problem är att ett beslut om godkänd behandlingsplan också kan leda till förvirring hos den enskilde när ersättningen sedan nekas i processens andra beslut, t.ex. mot bakgrund av att den enskilde saknar SGI eller att han eller hon inte har deltagit fullt ut i behand- lingen. Utredningen har också fått veta att sjukpenning i förebyg- gande syfte avslås i en del fall där i efterhand har bedömt att behandlingen har kunnat utföras utanför arbetstid, detta Förmåner vid rehabilitering – utredningens överväganden och förslag alltså trots att behandlingsplanen i sig har godkänts i det första beslutet. Utredningen förslag är avsedda att komma till rätta med dessa problem. Det handlar om att förenkla de administrativa kraven på vården och förenkla beslutsförfarandet och göra bedömningen tyd- ligare för den enskilde och vårdgivaren. Det är enligt utredningens mening inte en givande lösning att ett tvåstegsförfarande behålls, men där det första beslutet inte skulle vara överklagbart. Kravet på en separat, detaljerad behandlingsplan och särskilt beslut om godkännande av denna behandlingsplan tas bort Enligt gällande regelverk ska en särskild behandlingsplan lämnas in till vid förebyggande medicinsk rehabilitering. Denna plan får anses innefatta relativt detaljerade krav med ett stort antal frågor som läkaren måste besvara. Det finns enligt utredningens bedömning inte behov av att en sådan särskild plan upprättas. Kravet har visat sig leda till omfattande administrativa hinder för den enskilde men framför allt för hälso- och sjukvården. förändrade tillämpning har vidare gjort att en sådan behandlingsplan prövas och godkänns i ett separat beslut från beslutet om rätt till ersättning.