sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — För varje arbetad timme en viss kalendermånad ska ersätt- ningen den månaden reduceras med en etthundrasextioåttondel (1/168), ett mått som grundas i ett antagande under en månad och åtta timmars arbete per arbetsdag. Det finns några system som liknar det utredningen nu föreslår. Ett är systemet med steglös avräkning. Ett annat är regel- verket för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning som vistas på institution. Vid institutionsvistelse görs avdrag från försäkrades sjuk- eller aktivitetsersättning. Ska sjukersättning eller aktivitetsersättning inte betalas ut för del av en kalendermånad, beräknas förmånen för till en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste högre krontal.5 gör således redan i dags- läget avdrag från månadsersättningar som sjukersättning och aktivi- tetsersättning i vissa fall och avdragen baseras på hur stor del av kalendermånaden som ersättningen inte ska betalas ut. I fallet med institutionsvistelse används en schablon . Utredningen har övervägt ett avdrag motsvarande det som görs för institutionsvistelse. Det avdraget baseras dock och utgår från samtliga kalenderdagar under en månad. Det avdrag som ska göras för vilande ersättning vid arbete behöver p.g.a. förslagets utformning i stället motsvara arbetstimmar under en månad. En paral- lell kan här anses vara en anställd som beviljas partiell tjänstledighet utan lön. Avdraget från lönen motsvarar då de timmar som personen inte arbetar, relaterat till anställningens omfattning. Det är inte angett i lag hur många timmar en försäkrad ska arbeta för att arbetet ska anses uppgå till heltid. Arbetstiden får som huvudregel inte uppgå till mer än enligt 5 § arbetstidslagen (1982:673). Arbetsgivaren kan dock bestämma en kortare arbetstid, och inom vissa branscher regleras detta i kollektiv- avtal om ett sådant finns. Eftersom arbetstiden inte får vara längre än , så är ca att anse som 5106 kap. 37 § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag heltid, med utgångspunkten i att en månad innehåller fyra arbets- veckor. Det närmre antalet verkliga arbetstimmar kan dock variera från månad till månad, beroende på hur många arbetsdagar som finns den aktuella månaden. Hur många arbetstimmar en heltidstjänst omfattar varierar således mellan olika branscher och avtal och de faktiska måna- dernas längd. Utredningen konstaterar att det således finns flera sätt att räkna ut hur många arbetstimmar en kalendermånad utgör. Ut- redningen bedömer att en rimlig utgångspunkt är att heltidsarbete ska bedömas på samma sätt som vid prövning av rätt till sjukersätt- ning. Således bör heltid avse en arbetstid om det inte finns kollektivavtal inom arbetsområdet som anger annat.6 Vidare kan konstateras att antal arbetade timmar varierar mellan olika månader. För att systemet ska vara tillräckligt överskådligt och för- utsebart anser dock utredningen att avdrag bör göras enligt en scha- blon om arbetstid , oavsett hur många dagar den aktuell månaden innehåller. Vid beräkningen av en försäkrads sjukpenning används den för- säkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI). En försäkrads SGI utgörs av den årliga inkomst i pengar som en han eller hon tills vidare kan antas få. För beräkning av SGI beräknas den arbetade tiden ut- ifrån en schablon eller för en heltidsarbetande försäkrad. Detta motsvarar också 40 arbets- timmar . Beräkningen inkluderar semester och utgör så- ledes en bruttoarbetstid. Per månad skulle det innebära en schablon om ca , efter avräkning för semester och av- rundat nedåt till närmaste hel timme. En sådan schablon har dock nack- delen att den inte är jämnt delbar med fyra och de kvartiler som vilande ersättning alltså även fortsättningsvis ska kunna baseras på. Ett annat sätt att beräkna månadsarbetstid är att utgå från att har . Utifrån en sådan beräkning har en månad . Fördelen med en sådan schablon är att antalet timmar är jämnt och lätt att räkna på, medan nackdelen är att antalet möjliga arbets- timmar blir färre än i realiteten. Vid beräkning av semestertillägg används att mått på arbetstid som utgår per månad.7 6Försäkringskassans RAR 2002:17 till 33 kap. 11 SFB. 2009/10:4, s. 49. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag För att systemet ska bli administrativt hanterbart, anser utred- ningen att det krävs en schablon för avräkning från ersättningen ut- ifrån arbetade timmar. Baserat på detta innebär förslaget att antalet arbetsdagar under en månad ska vara 21 och att heltidsmåttet om åtta timmars arbete per arbetsdag ska användas. Det ger ett mått . Sjuk- eller aktivitetsersättning ska bestämmas slutligt utifrån en försäkrads reduceringstid En försäkrad som har fått sin sjuk- eller aktivitetsersättning vilande efter en ansökan och har fått sin ersättning utbetald som preliminär ersättning för en viss kalendermånad kommer senare att få ersätt- ningen för samma månad slutligt bestämd. Detta beslut om slutlig ersättning ska göras utifrån den försäkrades reduceringstid. Den ersättning som en försäkrad har fått utbetalad som prelimi- närt belopp, och som senare slutligt bestämts genom att reducerings- tiden i form av arbetade timmar har dragits av från ersättningen, ska regleras vid efterföljande utbetalning. Utredningen kan konstatera att i samband med att en försäkrad ansöker om att arbeta med vilande ersättning kan avdrag sällan göras på ersättningen för samma månad som förvärvsarbetet utförs. Där- med kommer avdraget i dessa fall tidigast att kunna göras vid när- mast följande månads utbetalning.8 Det innebär att det blir en för- skjutning av avdraget på ersättningen, dvs. om avdrag kan göras först på ersättningen för månaden efter den då förvärvsarbetet genomfördes beräknas avdraget på det månadsbelopp som den vilande ersättningen avser. Regleringen av den sjuk- eller aktivitetsersättning som betalats ut under tid med vilande ersättning för förvärvsarbete kommer enligt utredningens förslag att ske tidigast månaden efter att förvärvsarbetet har utförts. Utredningens förslag innebär att detta bör ske och helst redan vid den utbetalning som avser månaden efter den aktuella kalendermånaden. Vid denna utbetalning minskas den utbetalda ersättningen med skillnaden mellan det preliminära och slutliga ersättningsbeloppet. Om detta inte är möjligt ska regleringen ske vid efterföljande utbetalningar. 8Jfr vägledning 2013:3 version 6, s. 96 och prop. 1988/89:33, s. 17–18. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag I de mer ovanliga fall där det inte finns någon efterkommande månad där ersättning kan slutregleras, till exempel då den försäkrade har nått den ålder då sjukersättning kan utbetalas eller om en försäkrad med aktivitetsersättning har nått i en ersättningsperiod, får del delen av slutregleringen som ska återbetalas ske genom en återkravsprocess som initierar. Utredningen menar, i likhet med , att det inte kommer att vara hanterbart att tillämpa 108 kap. 22 § SFB, då tillämp- ningen av den bestämmelsen kräver att en skälighetsbedömning ska göras vid varje kvittning, vilket inte blir praktiskt möjligt att hantera. I stället behöver en ny kvittningsregel införas. Utredningen föreslår därför att en särskild bestämmelse ska införas som gör det möjligt för att vid senare utbetalning göra ett avdrag på utbetald ersättning motsvarande vad som betalats ut för mycket. En försäkrad som avser att arbeta med vilande ersättning behöver ansöka om vilandeförklaring av sjuk- eller aktivitetsersättningen på motsvarande del som man ska arbeta, innan arbetet påbörjas. Den för- säkrade måste dock inte ha fått beslutet om vilandeförklaring innan arbetet påbörjas. fattar sedan ett beslut om vilande- förklaring och preliminär ersättning för arbete utifrån de uppgifter som angetts i den försäkrades ansökan. Det är viktigt att ansökan görs i förväg. Om den försäkrade inte ansöker innan han eller hon börjar arbeta kan det bli aktuellt för att ompröva rätten till ersättning eftersom han eller hon då har arbetat med nyttjande av en arbetsförmåga som han eller hon inte antogs ha för beslutet om ersättning. Ansökan ska omfatta den tid den försäkrade avser arbeta, detta oavsett om det är fråga om exempelvis halvtidsarbete det närmaste året eller en engångsinsats . Vid ansökan ska den försäkrade ange i stort sett samma uppgifter som , men med hänsyn till att reglerna är mer flexibla krävs mer detaljer. Vid frågan om i vilken omfattning ersättningen ska vara vilande kan den försäkrade ange 25, 50, , precis som . Den försäkrade kan också ange någon annan procentsats. Den för- säkrade ska också ange vilken tidsperiod ansökan gäller, förslagsvis Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag mellan vilka datum. Om den försäkrade endast avser att arbeta en viss dag, kan antal timmar och det aktuella datumet anges i ansökan. Vill den försäkrade arbeta i varierande omfattning i , kan han eller hon ange det totala antalet arbetstimmar, ange datum för när veckan börjar respektive slutar samt beskriva hur han eller hon planerar att lägga upp sin arbetstid. Liksom bör den försäkrade även ange ytterligare information om arbetet, exempelvis uppgifter om arbetsgivare, första arbetsdag och arbetstid. Den försäkrades ersättning under innevarande kalendermånad påverkas inte, men denna ersättning kommer i och med den försäk- rades ansökan att utgöra en preliminär ersättning. I stället kommer det avdrag för den tid som ersättningen har förklarats vilande att belasta nästkommande månads utbetalning. Justering av ansökt period Utredningen menar att det även fortsättningsvis, precis som i dags- läget, ska vara möjligt att avbryta en vilandeperiod . Den för- säkrade kan själv begära att en pågående vilandeperiod avbryts.9 Även kan avbryta en vilandeperiod på grunderna i 36 kap. 17 § SFB. Detta ska också fortsättningsvis vara möjligt. Justeringar kan bli aktuella om arbetet helt upphör (genom exem- pelvis uppsägning eller permittering) eller om förutsättningarna för arbete ändras helt. Det kan även uppstå anledningar till att perioden med vilande ersättning behöver justeras, utan att för den delen av- brytas helt. Anledningarna till att en ansökt period behöver justeras kan vara flera. Det kan exempelvis tänkas att ett planerat arbetstillfälle ställs in eller att den försäkrade blir tillfälligt sjuk. Med det mer flexibla system som utredningen föreslår blir också justeringar av vilandeperioden enklare. Så länge den ansökta perioden med vilande ersättning inte har inträffat kan den försäkrade korrigera ansökan genom att kontakta , exempelvis via Mina sidor, och då modifiera eller ta bort de dagar som avsetts vara vilande enligt tidigare ansökan. Det kan exempelvis tänkas att en försäkrad har en så kallad be- hovsanställning och förväntar sig kunna arbeta i en omfattning om en viss månad. Antalet arbetspass visar sig dock vara lägre 936 kap. 16 § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag än beräknat och den anställde får endast arbeta i en omfattning om I en sådan situation kommer det inte vara möjligt för den försäkrade att få kompensation för de förlorade om han eller hon inte anmäler förändringen i förväg. Som konstaterats ovan kan ersättningen, om det visar sig att den försäkrade har arbetat mer än vad ansökan avser, komma att om- prövas, då den försäkrade har nyttjat arbetsförmåga som inte för- klarats vilande och som inte antagits föreligga för beslutet om ersättning. Det är därför viktigt att den försäkrade korri- gerar sin angivna arbetstid innan arbetet är tänkt att på- börjas, eftersom risken annars är att beslutar uti- från uppgifter som inte stämmer överens med hur den försäkrade faktiskt har arbetat. Eftersom ersättningen bestäms utifrån en viss kalendermånad, och blir preliminär för en sådan månad efter att den försäkrade har an- sökt om vilandeförklaring, kan en justering av tiden ske under den innevarande månaden. När månaden har passerat kan inte korriger- ingar av längre göras. Sjuklön och sjukpenning vid vilande sjukersättning för arbete kan en person som har beviljats sjukersättning och har förmånen vilande för arbete få såväl sjuklön som sjukpenning vid kortare sjukdom som avser den del den försäkrade arbetar, om övriga förutsättningar för sådan ersättning föreligger. Utredningen ser inte skäl att ändra denna ordning. Reglerna torde dock i första hand avse de försäkrade som har sin ersättning vilande och i kvartiler. Vid mycket korta perioder med vilandeförklarad ersättning torde det i normalfallet vara enklast för den försäkrade att justera ansökan om vilandeförklaring innan perioden påbörjas. På sätt kommer den försäkrade att behålla sjuk- eller aktivitetsersättningen för den aktu- ella perioden. Det är inte säkert att det arbete den försäkrade utför medför rätt till sjuklön om det exempelvis är fråga om ett kortare arbetstillfälle. Inte heller alla arbeten medför att den försäkrade kan få en fastställd SGI. I de fall rätt till fastställd SGI finns och den försäkrade har rätt till sjukpenning kan sådan beviljas för den del som den försäkrade Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag skulle ha arbetat med vilande ersättning om han eller hon inte hade blivit tillfälligt sjuk. Sjukpenning utges i kvartiler. Sjukpenningen kommer i dessa fall att baseras på den försäkrades arbetstid och fastställda SGI. Typfall – vilande ersättning vid förvärvsarbete En försäkrad har sjukersättning på och arbetar på rester- ande . Hon vill försöka gå upp i arbetstid. Hon prövar att arbeta ytterligare en hel dag , dvs. Hon avser att pröva att arbeta i denna omfattning och ansöker om att få sin sjukersättning vilande till motsvarande del, av heltid (vilket motsvarar av hennes sjuker- sättning på ). Det är med förslaget fortfarande möjligt att begära ersättningen vilande för en månad vilket hon också gör i detta fall. Hennes sjukersättning minskas med den del som är vilande, dvs. av den sjukersättning hon har på . Hon får be- hålla av den del av sjukersättningen som är vilande. En försäkrad har hel aktivitetsersättning. Efter att ha haft ersättningen får den försäkrade ett erbjudande om att hjälpa till vid en konferens för den intresseorganisation han är aktiv i. Arbetet, som är betalt, motsvarar halvtid . Den försäkrade vill gärna pröva sin arbetsförmåga under detta tillfälle och ser detta som en möjlighet. Senast dagen innan arbetet påbörjas anmäler han under Mina sidor på hemsida att han ska förvärvsarbeta och ansöker om vilande aktivitetsersättning för dessa . För dessa sexton arbetade timmar reduceras måna- dens ersättning med 16/168. Den inkomst den försäkrade får påverkar inte hans aktivitetsersättning för innevarande månad men ett avdrag på kommande utbetalning görs utifrån den tid som aktivitetsersätt- ningen förklarats vilande under månaden. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag De ekonomiska incitamenteten för arbete med vilande sjukersättning framstår som väl avvägda Utredningen har inte funnit stöd för att det skulle vara de ekonomiska incitamenten i sig – dvs. uppfattningen att arbete inte skulle löna sig –som gör att få försäkrade väljer att arbeta med vilande sjukersättning. I dagens system med vilande ersättning vid arbete får den för- säkrade en utbetalning av ett belopp som motsvarar av den ersättning som är vilande. Utredningen menar att detta är ett viktigt inslag i systemet för vilande ersättning. Med en flexiblare möj- lighet till arbete kan emellertid andelen arbete bli så låg att den 25 pro- centiga beloppet i sig knappast ger något ytterligare ekonomiskt incita- ment till arbete. Utredningen har övervägt en undre beloppsgräns eller undre gräns för i vilken omfattning ersättningen förklaras vilande för att utbetalning av månadsbeloppet ska ske. En sådan gräns skulle minska administrationen kring att utbetala små belopp. Sammantaget framstår emellertid det enklaste alternativet som att månadsbeloppet ändå betalas ut, oavsett omfattning på arbetet vid vilande ersättning. Det är inte heller möjligt att undvika en gränsdragningsproblematik för när utbetalningen ska göras respektive inte göras oavsett vilken nedre gräns som sätts. Mot denna bakgrund anser utredningen att månadsbeloppet bör betalas ut oavsett storlek och oavsett i vilken omfattning ersättningen är vilandeförklarad. Det ska även fortsättningsvis krävas att den försäkrade haft ersättningen Den försäkrade kan få vilande sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning först när han eller hon har haft sjukersättning eller aktivitetsersättning. Denna begränsning är enligt utredningens uppfattning väl avvägd. Tyngd- punkten i bedömningen ska ligga på beslutet om rätt till ersättning. Avsikten är naturligtvis inte att en försäkrad ska kunna beviljas sjuk- ersättning eller aktivitetsersättning och därefter kunna börja arbeta med vilande ersättning. Några förändringar föreslås där- för inte i denna del och det kommer således även i fortsättningen att krävas att den försäkrade har haft ersättningen innan den kan förklaras vilande. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag Begränsningen med vilande ersättning kvarstår Enligt gällande regelverk upphör möjligheten att arbeta med vilande ersättning . Den fortsatta rätten till ersättning ska omprövas om den försäkrade fortfarande arbetar som tidigare eller förändrar sin arbetsinsats i samband med att vilandeperioden tar slut.10 Utredningen har inte hittat stöd för att begränsningen utgör en väsentlig del av problembilden med vilande ersättning. Dagens period framstår därmed som väl avvägd. bör det för den försäkrade gå att bilda sig en uppfattning om arbetsförmågan har förbättrats mer varaktigt eller inte. Inga föränd- ringar föreslås därför i frågan om hur länge en försäkrade kan ha sin ersättning vilande. Försäkrade ska vidare även fortsättningsvis åter kunna arbeta med vilande sjukersättning efter att 12 månader har gått sedan senaste 24-månadersperioden med vilande ersättning. Den nuvarande ordningen är att räknas från och med den månad i vilken den försäkrade väljer att arbeta och får delar eller hela ersättningen vilandeförklarad.11 Också i de fall där en försäkrad endast arbetar eller veckor en viss månad ska månaden räknas som en av de som ersättningen kan vara vilande. Administrativa skäl och förutsebarhet för den en- skilde och talar enligt utredningen för att så ska vara fallet även fortsättningsvis. Det är möjligt att ha vilande ersätt- ning , och återigen ha vilande ersätt- ning. Den försäkrade förlorar alltså inte möjligheten att arbeta i en större omfattning på ett långsiktigt plan genom att arbeta i begränsad omfattning en viss månad. Med hänsyn till den stora flexi- bilitet som föreslås skulle det vidare kunna uppstå svårigheter kring att beräkna hur den försäkrade har kvar att ha sin ersättning vilande om hänsyn ska tas till att en försäkrad arbetat vid ett visst tillfälle, eller ett annat. Det skulle vidare med- föra ökad administration för . Om den försäkrade redan har påbörjat en period med vilande ersättning och det när regeländringarna träder i kraft ännu inte gått från och med den första månad som en försäkrad haft vilande ersättning, ska denna föreslagna regeländring inte inne- 1999/00:4, s. 27 och prop. 2002/03:89, s. 49. 1136 kap. 14 § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag bära att den försäkrade får möjlighet till med vilande ersättning än vad som annars vore fallet. Den tid som den försäkrade redan haft vilande ersättning ska därmed räknas in i den totala perio- den med vilande ersättning som den försäkrade kan ha. Detta gäller även om den försäkrade med vilande ersättning änd- rar omfattningen av arbetet och/eller sina studier i enlighet med de nya reglerna. Något annat alternativ, exempelvis att från och med tidpunkten för när förändringarna trätt i kraft ska den försäkrades historik av vilande ersättning bortses ifrån, framstår inte som ändamålsenligt med hänsyn till syftena med begränsningen med vilande ersättning. Exempelvis betyder det att en försäkrad som haft vilande ersättning direkt innan de nya reglerna ska börja tillämpas alltså kan ha ytterligare med vilande ersättning enligt de nya reglerna. Utöver detta ska det liksom vara så att en försäkrad kan få 24 nya månader med vilande ersättning om den försäkrade har fått sin ersättning utbetalad den senaste perioden med vilande ersättning avslutades. Efter perioden med vilande ersättning med vilande ersättning har den försäkrade kompense- rats utifrån den faktiska arbetstiden, men efter vilandeperiodens slut måste han eller hon bestämma på vilken nivå, sett till kvartiler, per- sonen ska fortsätta sitt arbete. Om den försäkrade använder möjlig- heterna att ha ersättningen vilande och vill fortsätta arbeta än de 24 månader det är möjligt att ha ersättningen vilande så kommer den försäkrade arbetsförmåga nämligen att prövas gent- emot kvartiler, precis som vid prövningen av rätten till ersättning. Övergången kan upplevas som inkonsekvent, särskilt med hänsyn till att utredningen inte föreslagit någon ändring av bedömningen uti- från fjärdedelars nedsättning av arbetsförmågan vid prövningen av rätten till ersättning. Förslaget syftar dock till att öka möjligheterna för försäkrade att förvärvsarbeta och pröva sin arbetsförmåga på ett mer flexibelt sätt med ersättning. En försäkrad som kunnat testa sin förmåga i varierande grad har mer underlag för sin bedömning av hur mycket han eller hon klarar av att arbeta. Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag ning kanske den försäkrade började arbeta vid enstaka tillfällen för att våga testa på mer regelbundna uppgifter och kanske till och med en anställning om exempelvis en fjärdedel av heltid. Den försäkrade kan sedan ha fortsatt öka sitt arbetsutbud, både genom ytterligare tillfälliga insatser och stadigvarande och återkommande uppgifter, men det har inte fungerat med hänsyn till den försäkrades arbets- förmåga. Genom utredningens förslag ges individen möjlighet att på liknande sätt pröva sin arbetsförmåga i varierande grad och på olika sätt med ersättning. När det är möjligt att ha ersättningen vilande kommer det finnas ett bättre underlag för vilken arbetsförmåga individen har. Individen i exemplet skulle således kunna beviljas ersättning i en omfattning om tre fjärdedelar och arbeta motsvarande en fjärdedel. Det kan visa sig att en försäkrad genom upprepade försök att arbeta även i mindre omfattande insatser inte har någon arbetsförmåga alls. En försäkrad som kan arbeta i en omfattning om exempelvis kan beviljas halv ersättning, på samma sätt som vid den ursprungliga bedömningen av rätten till ersättning. Genom att den försäkrade haft tryggheten att kunna jobba flexibelt (med sin främst inkomst i form av sjukersättning) kan han eller hon utvärdera sin förmåga att när vilandeperioden är slut ha en mer stadigvarande arbetstid. 16.2.2Partiellt vilande sjukersättning vid studier Utredningens förslag: Det ska vara möjligt att ha sjukersätt- ningen partiellt vilandeförklarad under tid med studier. Vid studier ska sjukersättningen förklaras vilande i en omfattning som mot- svarar studiernas omfattning, dock med vilande ersättning på någon av nivåerna hel, tre fjärdedelar, halv eller en fjärdedel. Skälen för utredningens förslag: Förslaget att det ska vara möjligt att förklara sjukersättningen partiellt vilande vid studier syftar till att det ska bli möjligt för försäkrade att studera på deltid och enbart ha den del av sjukersättningen vilande som motsvarar studiernas om- fattning och få resterande del av ersättningen utbetald. Direktiven betonar att fortsatta studier för personer med intellek- tuell funktionsnedsättning bör underlättas. Utredningen menar att det inte vore lämpligt att begränsa lättnader i form av exempelvis Arbete, studier och uppdrag m.m. – överväganden och förslag möjligheter att studera till en viss besvärsbild eller vissa diagnoser.