sou · H9B399 · 2021-12-21 00:00:00 — Enligt våra förslag ska stödfunktionen fungera som en central kontaktpunkt i frågor som gäller hur verksamheter som ansöker om eller tar del av offentliga medel för sin finansiering förhåller sig till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Ett sådant uppdrag förutsätter att funktionen har en viss grundkapacitet. Kostnaderna för stödfunktionens verksamhet kommer dock främst påverkas av kostnaderna för fullgörandet av funktionens uppgift att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar. Det är denna uppgift som, enligt vår bedömning, kommer att vara den mest resurskrävande delen av funktionens uppdrag. Eftersom det är fråga om uppbyggnad av en stödfunktion som inte tidigare funnits är det svårt att exakt uppskatta omfattningen av stödfunktionens uppdrag. Detta gäller såväl i fråga om antalet ärenden som kan komma att bli aktuella som den tid som kommer att krävas för respektive ärende. Då det är fråga om en ny funktion är det också rimligt att tro att antalet ärenden kan vara fler initialt för att därefter minska . Vid vår analys av behovet av stöd har vi, som ovan angetts, framför allt identifierat två grupper av beslutsorgan som kan komma att söka stöd från funktionen. Det gäller dels de beslutsorgan som fördelar stöd till civilsamhället, dels de beslutsmyndigheter som tillämpar lämplighetskrav vid ägar- och ledningsprövningar för enskilda verksamheter inom välfärdssektorn. Sammanlagt handläggs dessa ärenden av hundratals olika myndigheter på statlig, regional och nivå samt av ett fåtal enskilda organ som, med stöd i lag, har tilldelats förvaltningsuppgift. Vi har, inom ramen för vårt uppdrag, inte utrymme att göra någon total kartläggning av hur många ärenden som aktualiserar frågor som skulle kunna aktualisera en begäran om fördjupad granskning och som handläggs av dessa beslutsorgan. Det vi kan konstatera är att de statliga bidragen till civilsamhällesorganisationerna uppgår till . Motsvarande siffror för den En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar kommunala och regionala bidragsgivningen är respektive ([SCB], 2020). köpte kommunerna verksamhet från privata företag, föreningar och stiftelser inom vård, skola och omsorg för totalt , varav avsåg utbildning (SCB, 2021, tabell 5 och 6). Det rör sig alltså om sektorer som tar emot offentliga medel som uppgår till betydande belopp. I våra kontakter med beslutsorgan som fördelar statligt reglerat stöd till civilsamhället har i stort sett alla organ som vi har tillfrågat uppgett att de ser ett behov av stöd vid granskningar av frågor gällande hur en verksamhet förhåller sig till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer, om det skulle uppkomma sådana frågor vid handläggningen av ett ärende. Det är dock inte vanligt förekommande frågor och i den absoluta merparten av de ärenden som handläggs vid beslutsorganen finns inte skäl att närmare utreda om verksamheterna har några sådana kopplingar. Utifrån det behov som dessa beslutsorgan har beskrivit för oss och uppgifter från de myndigheter som är representerade inom vår expertgrupp, uppskattar viatt de statliga myndigheter som ansvarar för en mer omfattande bidragsgivning såsom Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och Allmänna arvsfonden kan komma att behöva remittera som mest fem ärenden per myndighet och år för fördjupad granskning vid stödfunktionen. Det är därför rimligt att anta att beslutsorgan med en mindre omfattande bidragsgivning har ett behov som är mindre omfattande och att det kommer att röra sig om som mest upp till ett ärende och beslutsorgan. Antalet fördjupade granskningar kan dock förväntas påverkas av den slutliga utformningen av ett nytt enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen och i vilken omfattning demokrativillkoret ska införas även för statsbidrag som inte omfattas av något sådant villkor. Vi anser vidare att det är ett rimligt antagande att ett inrättande av en ny stödfunktion kan bidra till en ökad medvetenhet bland beslutsorganen gällande frågor om hur verksamheter förhåller sig till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer som utnyttjar offentliga medel för sin finansiering. En ökad medvetenhet bland beslutsorganen kan, enligt vår bedömning, medföra en viss ökning av antalet ärenden som remitteras till en stödfunktion för fördjupad granskning. När det gäller ärenden om ägar- och ledningsprövningar för enskilda verksamheter enligt skollagen uppskattar vi att Statens skol- SOU 2021:99 En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar inspektion (Skolinspektionen) kan komma att remittera upp till tio ärenden . Detta behov kan dock komma att påverkas av eventuella nya krav för verksamheter enligt skollagen eller en förändring av Skolinspektionens uppdrag (se t.ex. de förslag som presenteras i SOU 2019:64 och SOU 2020:46). Såvitt vi har kunnat utröna har det inte förekommit att Inspektionens för vård och omsorg () har avslagit en ansökan eller återkallat ett tillstånd för en enskild verksamhet enligt LSS eller socialtjänstlagen med hänvisning till att personer inom en verksamhets ägar- och ledningskrets har kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Utifrån att och tillämpar i stort sett samma lämplighetskrav vid ägar- och ledningsprövningar bedömer vi dock att det inte är osannolikt att det även kan uppkomma ärenden där har ett behov av att begära stödfunktionens bistånd med en fördjupad granskning. Vi bedömer dock inte att det kommer att gälla något stort antal ärenden. I vårt arbete har vi vidare varit i kontakt med Kommuner och Regioner (SKR), bl.a. för att efterhöra hur stort behovet av stöd är bland landets kommuner och regioner. Utifrån det som har kommit fram vid dessa kontakter drar vi slutsatsen att behovet av stöd kan antas variera stort från kommun till kommun. Etableringen av våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer ser olika ut på olika platser runtom i landet och behovet av stöd kan därför variera stort mellan olika kommuner utifrån t.ex. var i landet en kommun är belägen eller om det rör sig om en storstads- eller landsbygdskommun. Behovet av stöd kan vidare variera beroende på hur en enskild kommun beslutat att utforma det kommunala stödet till civilsamhället och i vilken omfattning kommunen har valt att uppställa ett demokrativillkor för att en organisation ska få del av sådant stöd. Vi bedömer dock att det står klart att det finns ett behov av stöd i frågor om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer även bland kommunerna, vilket är något som har bekräftats i våra kontakter med bl.a. Säkerhetspolisen och CVE. Hur många ärenden som kan komma att remitteras för fördjupad granskning vid stödfunktionen av kommuner är dock mycket svårt att uttala sig om. Enligt våra förslag ska det vara frivilligt för beslutsorganen att söka funktionens stöd, vilket utgör en osäkerhetsfaktor i vår uppskattning av stödfunktionens verksamhetsvolym. Med beaktande av den kommunala självstyrelsen gäller detta inte minst i förhållande En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar till en uppskattning av i vilken omfattning kommuner och regioner kommer att välja att söka funktionens stöd. Vi bedömer att det är troligt att flertalet kommuner sällan kommer att begära stöd vid funktionen, men att det är rimligt att anta att ett antal kommuner kommer att välja att regelbundet söka stöd vid funktionen. Därutöver kommer kommuner även vid enstaka tillfällen söka funktionens stöd. Vi uppskattar därför att kommunerna i vart fall kommer att remittera några tiotal ärenden för fördjupad granskning vid stödfunktionen. Det är inte rimligt att tro att samtliga beslutsorgan regelbundet kommer att söka stöd vid stödfunktionen. Utifrån våra kontakter och vad som angetts ovan bedömer vi att det är rimligt att stödfunktionens verksamhet behöver dimensioneras för att kunna hantera i vart fall ett hundratal fördjupade granskningar . I detta ingår ärenden som hos beslutsorganen avser såväl prövningar av ansökningar som återkravs- och återkallelseärenden. Det avser också tillsynsärenden. Vid denna bedömning beaktar vi också att det finns totalt 290 kommuner som kan komma att begära bistånd från stödfunktionen och att det är svårt att göra några exakta uppskattningar av i vilken omfattning detta kommer att ske. Den angivna uppskattningen är, utifrån de faktorer som vi har redovisat för ovan, osäker och det verkliga antalet kan komma att bli både högre och lägre än vår uppskattning. Det kan också vara rimligt att tro att antalet ärenden kommer att variera och allteftersom stödfunktionens verksamhet etableras. För att kunna hantera den av oss uppskattade verksamhetsvolymen bedömer vi att det kommer att krävas en personalkapacitet motsvarande mellan 10–20 årsarbetskrafter. Omfattningen av den fördjupade granskningen kan variera beroende på vilken utredning som krävs. Detta kan i sin tur också påverka tidsåtgången för respektive granskning som inleds hos stödfunktionen. Variationen bland ärendena innebär att det är svårt för oss att ange någon ungefärlig tidsåtgång som är rimlig för att utföra en fördjupad granskning. Av rättssäkerhetsskäl är det viktigt att handläggningen inte drar ut och ärendena bör därför hanteras med skyndsamhet. Vilka resurser som kommer att krävas för att utföra en fördjupad granskning av en viss verksamhet kan komma att variera kraftigt från ett ärende till ett annat beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, bl.a. storleken på den verksamhet som ska granskas och vilken typ av uppgifter som har föranlett granskningen. Ytterligare en komplicerande faktor vid en uppskattning av stödfunktionens resursbe- SOU 2021:99 En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar hov är att de ärenden som vi har identifierat som potentiella ärenden som kan komma att remitteras till stödfunktionen för fördjupade granskningar i många fall är ansökningsärenden som följer särskilda ansökningsperioder. Organisationsbidrag betalas normalt sett ut på årsbasis och för att beslutsorganen ska hinna handlägga ansökningarna för ett visst år så att beviljade bidrag kan betalas ut för att nyttjas under det verksamhetsår som bidraget avser, ska en ansökan om bidrag i regel ges in till beslutsorganet innan ett visst datum. En ansökan om att få starta en fristående skola ska som utgångspunkt ha kommit in till Skolinspektionen senast vid utgången av januari för att inspektionen ska kunna fatta beslut i ärendet före utgången av september . Utöver ansökningsärenden kan dock även tillsynsärenden och ärenden om återkallelse eller återkrav komma att remitteras till stödfunktionen. Dessa ärenden kan uppkomma när som helst . Eftersom en stor andel av de ärenden som kan komma att remitteras till stödfunktionen följer särskilda ansökningsperioder kan antalet ärenden vid funktionen komma att variera under ett kalenderår. Det innebär även att det är särskilt viktigt att de fördjupade granskningarna bedrivs tidseffektivt för att inte i onödan fördröja ett beslutsorgans beslut i ett grundärende. En tillräcklig bemanning av verksamheten är avgörande för att kunna möta dessa utmaningar. är det i stor utsträckning Säkerhetspolisen som hanterar frågor av det slag som kan bli aktuella vid stödfunktionen. Enligt varierar, av naturliga skäl, den tid som läggs på ett ärende mycket från ärende till ärende. Det kan dock noteras att Säkerhetspolisen i många ärenden redan har tillgång till den information som behövs och därför kan behöva lägga mindre tid på att samla in informationen än vad som kan bli fråga vid stödfunktionen. Stödfunktionen kommer att behöva samla in information från olika källor samt sammanställa denna i ett yttrande. Handläggningstiden för ett ärende kan också komma att påverkas av om det behövs översättning eller inte. Det är svårt att exakt ange någon genomsnittlig handläggningstid för ett ärende. Vår bedömning är dock att ett normalstort ärende bör kunna utredas inom cirka två veckors aktiv arbetstid. Därutöver kan det antas ta ytterligare två veckors arbetstid i anspråk för att upprätta yttrandet över den fördjupade granskningen. Vi bedömer således att det kommer att ta effektiv arbetstid att handlägga ett genomsnittligt ärende om fördjupad granskning vid stödfunktionen. Handläggningstiden kan, som vi angett ovan, En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar dock komma att variera kraftigt beroende på vilken verksamhet som ska granskas och hur begäran från beslutsorganet ser ut. Stödfunktionen kan komma att behöva anpassa handläggningstiden utifrån beslutsorganens handläggningstid och en dialog kring detta bör kunna föras. När stödfunktionens verksamhet har etablerats kan det även bli aktuellt för beslutsorganen att anpassa sina handläggningstider och ansökningsförfaranden för att såväl beslutsorganens som stödfunktionens arbete ska vara så effektivt som möjligt. Som vi angett ovan ska beslutsorganen motivera en begäran om fördjupad granskning. Detta bör enligt vår bedömning påverka stödfunktionens handläggningstider på så sätt att det i ett tidigt skede är klart vad som ska utredas. 6.5Stödfunktionen bör placeras inom CVE 6.5.1Stödfunktionens placering och närmare reglering av uppdraget Vårt förslag: Stödfunktionen bör placeras inom CVE. Regleringen av CVE:s verksamhet i förordningen (2016:1201) med instruktion för bör innehålla en särskild bestämmelse som reglerar uppdraget för stödfunktionen. Bestämmelsen bör ha följande lydelse: En särskild funktion för centrumet är att vara kontaktpunkt för myndigheter och andra beslutsorgan som inom ramen för sina respektive myndighetsuppdrag fördelar offentliga medel eller på annat sätt granskar offentligt finansierade verksamheter. Centrumet ska på begäran av en myndighet eller ett annat beslutsorgan bistå med fördjupad granskning av en verksamhet som ansöker om eller tar del av offentliga medel, om det i ett ärende finns anledning att anta att den aktuella verksamheten förhåller sig till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer på ett sätt som ger myndigheten eller beslutsorganet skäl att vidta särskilda åtgärder. En sådan begäran ska vara motiverad och innehålla de konkreta omständigheter som medför att myndigheten eller beslutsorganet begär centrumets bistånd. En fördjupad granskning ska innehålla den utredning som är relevant för bedömningen av ärendet och centrumet ska avge ett yttrande över utförd granskning. SOU 2021:99 En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar Utifrån det uppdrag som vi ovan har angett att stödfunktionen bör ha kan det konstateras att det mest grundläggande behovet är kunskap om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Eftersom det är angeläget att stödfunktionen kan påbörja sitt uppdrag bör denna också placeras hos ett organ som redan besitter dessa kunskaper. Övriga områden som vi har angett i kravprofilen är mer allmängiltiga. Inom dessa områden är det lättare att inhämta kompetens genom utbildning eller rekrytering. Kunskaper om våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer finns i stor utsträckning redan inom ramen för det uppdrag som CVE har (se avsnitt 3.5). Vi har i dessa avseenden inte kunnat identifiera något annat organ som besitter de kunskaper som CVE har. CVE har sedan inrättandet byggt upp en omfattande kunskap inom för stödfunktionen relevanta områden. Därtill kommer att CVE bistår kommuner, regioner och myndigheter i frågor som rör våldsbejakande extremism. Inom CVE finns även ett uppbyggt nätverk som är relevant för de frågor som vi bedömer kommer att bli aktuella inom stödfunktionens uppdrag. Om ett annat organ skulle tilldelas uppdraget att inrätta stödfunktionen så skulle det krävas ett omfattande arbete för att bygga upp relevant kompetens. Detta skulle vara både tids- och resurskrävande. Av denna anledning anser vi att det framstår som det bästa alternativet att placera stödfunktionen vid CVE. Vi har, utifrån den kravprofil som vi ovan angett, övervägt alternativa placeringar för stödfunktionen Ett alternativ till CVE är MUCF som har erfarenhet av statlig bidragsgivning och prövning av demokrativillkor. MUCF har stor erfarenhet av bidragsgivning, men saknar dock kunskaper och resurser inom frågorna om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Därtill kommer att MUCF är en av de största bidragsgivande myndigheterna och ett organ som troligtvis kommer att begära stödfunktionens bistånd i relativt stor utsträckning. Vi bedömer därför att MUCF inte är en lämplig placering. Av samma anledning kan det inte heller bli aktuellt med placering vid någon annan myndighet som har en omfattande bidragsgivning. Vi har också övervägt en placering inom ramen för Säkerhetspolisens verksamhet. Inom finns omfattande kunskaper om extremistmiljöer och myndigheten har i stor utsträckning också tillgång till information som kan komma att bli aktuell vid En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar Säkerhetspolisen är dock en säkerhetstjänst med nationellt uppdrag som polismyndighet. Utgångspunkten för myndighetens arbete är också brottsbekämpande, vilket inte bör vara stödfunktionens roll. Av dessa skäl anser vi att det inte är lämpligt att placera stödfunktionen inom . Utifrån den kravprofil som vi ovan angett anser vi att den enskilt viktigaste kompetensen är kunskap i frågor om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Denna kunskap finns som viredan angett i stor utsträckning hos CVE. Som vi angett ovan har CVE också erfarenhet av att bistå myndigheter och kommuner. Vi bedömer därför att även kravet på utredningskapacitet är tillräckligt uppfyllt. Den personal som arbetar på CVE besitter omfattande kunskaper inom framför allt frågor om våldsbejakande extremism. Inom den verksamhet som bedrivs finns det också erfarenhet av att bistå olika typer av beslutsorgan i dessa frågor. Inom CVE handläggs också vissa bidrag som fördelas av Brå. CVE besitter således även viss kunskap om bidragsgivning. När det kommer till kunskap om gällande regelverk kan det dock krävas viss ytterligare erfarenhet och vidareutbildning, särskilt eftersom stödfunktionens uppdrag kommer att omfatta vitt skilda områden. Vi har dock inte kunnat identifiera något annat organ som besitter denna kunskap och mot bakgrund av att CVE i övrigt bedöms uppfylla angivna krav så anser vi att detta inte utgör något hinder mot att placera stödfunktionen vid CVE. För att ytterligare förstärka kompetenserna inom CVE utifrån den kravprofil som vi angetts bör det dock bli aktuellt att anställa ett antal jurister eller andra personer med liknande erfarenheter. Det bör också kunna bli aktuellt att anställa handläggare eller utredare som kan upprätta yttranden över de fördjupade granskningarna. I övrigt bedömer vi att det främst är fråga om att utöka antalet anställda vid för att kunna hantera stödfunktionens uppdrag. Med utgångspunkt i vad som angetts ovan är det vår samlade bedömning att CVE är det bästa alternativet för stödfunktionens placering. De viktigaste skälen för detta är de kompetenser som finns inom centrumet och att utgångspunkten för deras arbete med frågorna är förebyggande. Något som kan tala mot en placering hos CVE kan vara att centret enligt förordningen med instruktion för Brå ska arbeta utifrån kriminalpolitiska utgångspunkter. Brå ska också främja brottsförebyggande arbete. Detta kan påverka tolkningen av stöd- SOU 2021:99 En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar Vi anser dock att detta inte är tillräckligt för att det ska anses olämpligt att placera stödfunktionen inom CVE. Av denna anledning föreslår vi dock att stödfunktionens uppdrag inom CVE ska regleras särskilt i förordningen med instruktion för Brå. Utifrån det behov som vi har identifierat bedömer vi att det uppdrag som stödfunktionen ska utföra är att vara kontaktpunkt för myndigheter och andra beslutsorgan som inom ramen för sina respektive myndighetsuppdrag fördelar offentliga medel eller på annat sätt granskar offentligt finansierade verksamheter. Därutöver ska stödfunktionen bistå med fördjupade granskningar. Enligt 7 § i förordning med instruktion för (Brå) har CVE bl.a. i uppdrag att ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om förebyggande av våldsbejakande extremism samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik. Det kan diskuteras om det utökade uppdrag som stödfunktionen innebär ryms inom den nuvarande instruktionen. CVE är en enhet inom Brå. Eftersom stödfunktionens uppdrag skiljer sig från den övriga verksamhet som bedrivs inom Brå anser vi att stödfunktionens uppdrag tydligt bör framgå av instruktionen och anges i en särskild bestämmelse. I instruktionen bör anges att en särskild funktion för centrumet är att vara kontaktpunkt för myndigheter och andra beslutsorgan som inom ramen för sina respektive myndighetsuppdrag fördelar offentliga medel eller på annat sätt granskar offentligt finansierade verksamheter. Med andra beslutsorgan avses enskilda organ som, med stöd i lag, har tilldelats förvaltningsuppgift. Stödfunktionen ska på begäran av en myndighet eller annat beslutsorgan bistå med fördjupad granskning av en verksamhet som ansöker om eller tar del av offentliga medel, om det i ett ärende där det finns anledning att anta att den aktuella verksamheten förhåller sig till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer på ett sätt som ger myndigheten eller beslutsorganet skäl att vidta särskilda åtgärder. Stödfunktionen ska avge ett yttrande över utförd granskning. En sådan begäran ska vara motiverad och innehålla de konkreta omständigheter som medför att myndigheten eller beslutsorganet begär centrumets bistånd. En fördjupad granskning ska innehålla den utredning som är relevant för bedömningen av ärendet och centrumet ska avge ett yttrande över En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar Att det finns skäl att vidta särskilda åtgärder innebär exempelvis att det finns skäl att överväga om en ansökan ska avslås eller om det ska inledas ett ärende om tillsyn, återkallelse eller återkrav. Vi har ovan närmare redogjort för den närmare innebörden av begreppet fördjupad granskning. Eftersom CVE är en del av Brå ställer detta också särskilda krav på reglering av hantering av uppgifter som omfattas av sekretess samt behandling av personuppgifter. Det kan t.ex. uppstå frågor om vilken rätt personal vid övriga delar av Brå har att ta del av personuppgifter eller sekretessbelagd information som hanteras vid stödfunktionen. Vi återkommer till detta i kapitel 7 och 8. Mot bakgrund av att det i viss mån redan finns en uppbyggd struktur kring hanteringen av frågor om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer inom CVE bedömer vi att stödfunktionen bör kunna inrättas med verksamhetsstart . Vi har i avsnitt 6.4.8 bedömt stödfunktionens omfattning och den genomsnittliga handläggningstiden för ett ärende. Uppskattningarna utgår från våra kontakter med beslutsorganen och CVE. Mot bakgrund av att det kommer vara fråga om stor variation när det kommer till såväl begärande beslutsorgan som typer och omfattning av ärenden anser vi inte att det är lämpligt att reglera en handläggningstid i instruktionen. 6.5.2Bidragsgivning enligt förordningen om statsbidrag för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism Vår bedömning: Det kan finnas skäl att överväga om fortfarande ska fördela statsbidrag enligt förordningen (2019:1282) om statsbidrag för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism.