sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Det är svårare att i ett miljötillstånd reglera utsläpp från infrastrukturer som t.ex. avloppsledningsnät än att reglera en plats- knuten, geografiskt avgränsad verksamhet. Enligt Svenskt Vatten uppvisar inte ledningsnätet någon för- sämrad status och antalet leveransavbrott och ut- läckage ligger på en nivå. Förnyelsebehovet bedöms vara av spill- respektive dagvattennät, men förnyelse- takten ligger på . Baserat på det verkliga för- nyelsebehovet, utgift per meter ledning, totalt antal meter ledning i landet och en samlad osäkerhetsanalys bedöms det verkliga förny- elsebehovet motsvara en årlig investeringsutgift om , för både dricksvatten- och spillvattennätet. Detta ska jämföras med nuvarande investeringsnivå i ledningsförnyelse om . Investeringarna i ledningsförnyelse behöver följ- aktligen enligt Svenskt Vatten öka jämfört med dagens nivå.173 Finansieringsansvar och var VA-taxorna får tillämpas avgränsas också av kommungränserna. föreslog i sitt slutbetänkande174 att reger- ingen bör utreda om det finns behov av ändringar i speciallagstift- ningen om grundläggande infrastruktur, för att underlätta samverkan mellan kommuner, särskilt avseende vatten- och avloppssystem (VA- system) och bredband. Utredningen konstaterar att det finns stora investeringsbehov inom vatten och avlopp samt att den kommunala kapaciteten att möta dessa varierar i landet. 14.14 Små och enskilda avlopp Små och enskilda avlopp bidrar med av kväve- tillförseln och av fosforbelastningen till kust och hav.175 I finns omkring 830 000 fastigheter som inte är anslutna till 173Svenskt Vatten 2020, PM till Miljömålsberedningen . 174SOU 2020:8, Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget, slutbetänkande av , s. 48. 175Havs- och vattenmyndigheten , Näringsbelastningen på och 2017 underlag till Helcom:s sjunde Pollution Load Compilation, Rapport 2019:20. Ingen gödning till havet Av de 697 000 fastigheter som har vattentoalett saknar längre gående rening än slamavskilj- ning och har okänd rening. Det är fastighetsägarens ansvar att se till att fastighetens av- loppsanläggning uppfyller kraven i och tillhörande för- ordningar. Fastighetsägaren behöver göra en anmälan till eller få ett tillstånd från kommunen för att anlägga en avloppsanordning. Den som inrättar en avloppsanordning utan anmälan eller tillstånd kan bli skyldig att betala en miljösanktionsavgift.176 Kommunen är både prövnings- och tillsynsmyndighet över små och enskilda avlopp.177 En svårighet för kommunerna i deras till- synsarbete är enligt Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete, att de saknar heltäckande uppgifter om befintliga fastigheters avlopps- anläggningar och deras reningsfunktion. Bristande underlag försvå- rar tillsynsarbetet och gör arbetet mindre effektivt. Havs- och vattenmyndigheten har vägledningsansvaret för små avloppsanläggningar och har motsvarande ansvar för små avlopp som är allmänna.178 Regelverket för enskilda och små avlopp finns redovisat mer detaljerat av Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete. Många kommuner hinner inte med tillsyn av alla anläggningar och enligt Utredningen om vägar till hållbara vattentjänster, är det cirka 180 000 anläggningar som inte uppfyller de grundkrav för att skydda hälsa och miljö som kom . Det finns också ett ökande antal anläggningar som har tillstånd men som har tappat i funktion eller av andra anledningar inte längre uppfyller kraven i till- ståndet. Havs- och vattenmyndigheten har tidigare bedömt att en lång- siktigt hållbar åtgärdstakt för små avlopp är årligen.179 var åtgärdstakten enligt myndigheten.180 Enligt Utredningen om vägar till hållbara vattentjänster visar forskning att fastighetsägarna saknar incitament för att på eget initiativ åtgärda sina avlopp. Det är ofta först när kommunen uppmärksammar brister som 1763 kap. 1 § förordningen (2012:259) om miljösanktionsavgifter. 177SMED 2018, Utsläpp från små avloppsanläggningar 2017, rapport nr 6 2018. 1783 kap. tillsynsförordningen (2011:13). 179Havs- och vattenmyndigheten , Styrmedel för en hållbar åtgärdstakt av små avlopps- anläggningar, Slutrapportering av regeringsuppdrag enskilda avlopp. 180Havs- och vattenmyndigheten , Ingen Övergödning – Fördjupad utvärdering, Rapport 2019:1. Ingen gödning till havet Dagens tillsyn och dagens system räcker inte för att öka åtgärdstakten. Fastighetsägare kan få ROT-avdrag för reparation och underhåll av VA-anläggningar. Även nedgrävning av ledningar och markarbeten ger rätt till ROT-avdrag.181 Utredningen om vägar till hållbara vattentjänster lyfter tre saker som behöver hända för att åtgärdstakten ska öka; 1) fastighetsäga- rens egentillsyn måste öka, 2) fastighetsägarens incitament för att göra åtgärder måste stärkas och 3) kommunens tillsynsarbete bli effek- tivare. Utredningen har lämnat flera förslag för att uppnå detta. Befintliga förslag om etappmål Både Utredningen om vägar till hållbara vattentjänster och Utred- ningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete föreslog etappmål i miljömåls- systemet för enskilda avlopp. Utredningen om hållbara vattentjäns- ter föreslog att regeringen ska besluta om ett etappmål om ökad åtgärdstakt av små avlopp som inte klarar kraven i miljölagstift- ningen. Etappmålet innebär att insatser ska genomföras så att åtgärds- takten för små avlopp är i genomsnitt . Utred- ningen föreslog även att insatser ska genomföras så att det finns förutsättningar för alla kommuner att planera för tillsyn av alla små avloppsanläggningar som riskerar att inte uppfylla krav eller som kommunen inte har tillräcklig kunskap om. Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete föreslog att reger- ingen beslutar om ett etappmål som innebär att ska alla enskilda avlopp i kust- och sjönära områden vara utrustade med god- känd reningsteknik. Syftet med förslaget är att öka åtgärdstakten av bristfälliga enskilda avlopp i särskilt känsliga områden för att minska näringsläckage till sjöar, kustvatten och hav. Utredningen lyfte fram att det är särskilt viktigt att avloppsvatten i kust- och sjönära områ- den har fungerande reningsteknik. Etappmålet ska vara steg på vägen för att nå miljökvalitetsmålen, särskilt målet Ingen övergödning. Det föreslagna etappmålet kopplar också till flera av generationsmålets strecksatser. Ingen gödning till havet Utredningen om vägar till hållbara vattentjänster föreslog att Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med och utvecklar en metodik för att mäta och följa upp åtgärdstakten för små avlopp. Utredningen föreslog också att det införs ett krav på avlopps- deklaration för små avloppsanläggningar. Avloppsdeklarationen ska leda till att fastighetsägaren får information om sitt avlopp och in- citament att åtgärda avloppet för att undvika kommunala tillsyns- avgifter. Deklarationen ska även ge kommunen information om vilka små avloppsanläggningar i kommunen som behöver åtgärdas och kan på så sätt effektivisera tillsynen. Havs- och vattenmyndigheten föreslås få föreskriftsrätt när det gäller små avlopp och kommuner ska få stöd med kunskap och kom- petensutveckling. gäller även ett förbud mot att släppa ut toalettavfall från fritidsbåtar i hav, sjöar och inre vattendrag. Förbudet gäller alla fritids- båtar, förutom de k-märkta, och förbudet gäller i hela Sveriges sjö- territorium.182 14.15 Näringsförluster från skog och skogsbruk Skogsmark är tillsammans med jordbruksmark de två största käl- lorna till den totala belastningen på havet av både kväve och fosfor. Fosforbelastning från skogsmark räknas i befintlig statistik endast som bakgrundsbelastning. I står dock kalhyggen för av den antropogena kvävebelastningen. Det är vid avverkning, i synnerhet genom kalhygge, som de största läckagen uppstår. Skogsbruksmetoder påverkar storleken på läckaget på ett liknande sätt som för jordbruk. Mest läckage uppstår när ingen- ting växer på marken, vilket för skogsbruket inträffar vid slutav- 18211 a kap. 3 § Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot förorening från fartyg, TSFS 2010:96 och SOU 2020:10, Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning, betänkande av utredningen om minskad övergödning genom stärkt lokalt åt- gärdsarbete. Ingen gödning till havet Enligt Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete kan läckaget minskas genom skogsbruksmetoder med större inslag av kontinuerligt växande träd. Man kan t.ex. spara en skyddszon, en kvarlämnad skärm på hyggen, eller hålla ett kontinuitetsskogbruk utan kalhyggen.183 Nyare forskning från indikerar även att läckage av både fosfor och kväve, särskilt från utdikade torvhaltiga skogsmarker är förhöjda jämfört med naturlig bakgrundsbelastning.184 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt skogsvårdslagen185 meddela föreskrifter om den hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggens storlek och utläggning, bestånds- anläggning, kvarlämnande av träd och trädsamlingar, gödsling, dik- ning och skogsbilvägars sträckning. Föreskrifterna får dock inte vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Regeringen har av klimatpolitiska skäl uttryckt ett mål om att öka tillväxten av skogen.186 Enligt är skogsgödsling med kväve en lönsam åtgärd och dessutom gör den ökade tillväxten att mer koldioxid tas upp av träden och att kol lagras i träd och mark.187 Gödsling med kväve är en väg att gå för att uppnå detta mål. står kvävegödsling i konflikt med vissa miljökvali- tetsmål, bl.a. Enligt föreskrifter och allmänna råd bör inte i södra delarna av gödslas med kväve.188 I mellersta och norra delarna av landet finns det begräns- ningar för hur stor mängd kvävegödsel som får tillföras. I de allra nord- ligaste delarna av finns en rekommendation om att gödsling inte får utföras med mer än totalt kväve per hektar under en skogsgeneration. Av de allmänna råden framgår att en gödslingsfri skyddszon om bör lämnas mot vattendrag och sjöar. Vidare finns all- männa råd om tidpunkt för spridning av gödsel (kopplade till väder- 183Kronnäs, V., m.fl. 2012, Kväveutlakning från skogsmark vid olika skogsbruksåtgärder – uppskalning för avrinningsområden i södra , norra samt vattendistrikt, IVL B2056 . 184Nieminen, M., m.fl. 2018, Increasing and Decreasing Nitrogen and Phosphorus Trends in Runoff from Drained Peatland – Is There a Legacy Effect of Drainage or Not? (2018) 229:286. 18530 § skogsvårdslagen (1979:429). 2019/20:65, En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. 187www.skogsstyrelsen.se/bruka-skog/godsling/. 188Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd till Skogsvårdslagen (SKSFS 2011:7). Ingen gödning till havet lek) och råd om vilka marker som inte bör gödslas. Innan gödsling krävs att en anmälan görs till . 14.16Mer stöd till innovation och teknikutveckling efterfrågas Potentialen och vikten av innovation och teknikutveckling för att bidra till lösningar för minskad övergödning, ofta tillsammans med näringslivsutveckling, ökad livsmedelsproduktion m.m., har lyfts fram av många aktörer Miljömålsberedningen har varit i kontakt med. Kunskapsutveckling och innovation kan skapa förutsättningar för långsiktig ekonomisk tillväxt, ge upphov till ökad sysselsättning och nya företag. Detta gäller inte minst inom jordbruket, där det pågår omfattande utveckling av precisionsgödsling och gödselberäkningar genom an- vändande av drönare och satelliter.189 Det behövs stöd för att bidra till en mer storskalig omställning till en cirkulär ekonomi inklusive återföring av näringsämnen. Inom vattenbruket pågår utvecklingen av teknik för landbaserad odling med minimala utsläpp, men där upplever många att lagstiftningen är ett hinder för tillstånd. Internbelastningen av fosfor är ytterligare ett exempel på ett område där ny teknik ständigt prövas på lokal nivå, men om den ska tillämpas storskaligt i behövs både omfattande finansi- ering och uppföljning. 14.16.1 Teknikomställning inom lantbruket Många aktörer Miljömålsberedningen har varit i kontakt med har tagit upp hinder för innovation och teknikutveckling i lantbruket – som till viss del skiljer sig från andra näringar. Satsningar på teknik- utveckling inom lantbruket är ofta inriktade på särskilda metoder och lösningar. De har, enligt bl.a. AgriFood, inte varit teknikneutralt riktade mot ett problem, vilket har lett till lägre grad av nya lösningar och patent, t.ex. jämfört med utveckling av vattenreningsteknik. 189www.yara.se/vaxtnaring/verktygsladan/, . Ingen gödning till havet De större lantbruksföretagen har ekonomi att investera i ny teknik och driva viss teknikutveckling. Merparten av de mindre går- darna har inte förutsättningar för att investera i och ta del av ny teknik som t.ex. maskiner för precisionsgödsling. De gemensamma maskinparkerna tas upp som ett viktigt område att satsa på. Att ta fram och sprida ny kunskap och innovationer är ett resurs- krävande åtagande med hög osäkerhet när det gäller resultat, varför privata investeringar i jordbruket ofta är lägre än vad som är optimalt för samhället. Styrmedel inriktade mot forskning och utveckling kan korrigera för att marknaden producerar för lite kunskap och inno- vationer och kan därför få stora positiva effekter som spiller över på samhället i stort.190 Teknik för mer effektiv användning av stallgödsel Merparten av stallgödseln återförs till jordbruksmark, antingen direkt eller som biogödsel efter ett rötningssteg för biogasproduk- tion. Befintlig teknik för att koncentrera fosfor i stallgödsel håller på att vidareutvecklas. Kväve är en större utmaning då en stor del av kvävet avgår som ammoniak. Stallgödsel kan innehålla olika mängder kväve och fosfor och behövs kompletterande gödsling, oftast med kväve. Teknikutveckling kan bidra till att minska de höga kostnaderna för en omfördelning av stallgödseln framöver. Framsteg har gjorts för att öka precisionen i gödslingen vilket kan öka substituerbar- heten med mineralgödsel. Nya metoder som att mäta flytgödselns näringsinnehåll under spridning och variera gödselgivan inom fältet efter markens fosforstatus gör det möjligt för jordbrukarna att an- passa gödslingen utifrån grödans behov på den aktuella platsen. Detta sparar resurser och minskar näringsläckaget vid gödsling. Företaget som är en stor leverantör av gödselprodukter jobbar t.ex. aktivt med att utveckla sådana lösningar till lantbrukare.191 Stöd till innovation och ny teknik är enligt bl.a. AgriFood, SLU och forskare vid , en direkt satsning på att minska framtida transport- och logistikkostnader såväl som kostnaderna för hantering och spridning på gården där stallgödseln används. 190AgriFood 2018, Stallgödsel i en cirkulär ekonomi, Fokus 2018:1. 191www.yara.se/vaxtnaring/verktygsladan/, . Ingen gödning till havet igenom förbättras förutsättningarna för handel som trans- porternas höga miljökostnader kan komma att minska. En nackdel med innovationsstöd är att det kan skapa snedvrid- ningar i ekonomin. Stödet finansieras med skattemedel och införs därför på bekostnad av någonting annat då samhällets resurser är begränsade. Eftersom stödet riktar sig till dem som bidrar till att lösa problematiken med transport och hantering av stallgödsel kan det ändå anses vara förenligt med den s.k. Provider Gets (den som bidrar får) principen. Foderprotein från gräs – Importen av djurfoder är en källa till ökad belastning från fosfor och kväve. Insatser för att öka den inhemska foderproduktionen efter- frågas, som t.ex. LRF lyfter upp att en ökad foderproduk- tion kan bidra till mer uppodlad areal och därmed sannolikt ökade kväve- och fosforförluster till vattenmiljö. Ett alternativ till ökad produktiv areal är att utvinna proteinet från gräs från , som även kan fungera som skyddszoner mot vatten- drag, till högvärdigt foderprotein. Detta testas i projektet som är ett treårigt EU-projekt med mål att etablera en utvecklings- plattform för bioraffinering. Målsättningen att demonstrera hur bio- raffinering kan utnyttja gräsmarker till att leverera hållbart produ- cerade energiprodukter och proteinfoder. Det svensk-danska forsk- ningssamarbetet vill visa hur cirkulär grön bioekonomi kan utnyttja lantbrukets potential. I projektet undersöks klimat- och miljönyttan i regionalt odlade vallgrödor där gräset förädlas till hållbar energi och högvärdigt foder. Projektet har utvecklats snabbt i där den första kommersiella gårdsanläggningen startades och danskarna räknar med en snabb expansion. I finns en mindre testanläggning i , . Enligt LRF bör samma utveckling som i vara möjlig i , men organiseringen av den svenska lantbruksnäringen medger inte ett lika högt innova- tionstempo som i Danmark.192 192Markus , LRF, Gräsprotein har redan testats med framgång, Lantbrukets affärer nr 7, 2020. Ingen gödning till havet 14.16.2Utveckling av teknik för fosfor och kväveåterföring från slam Det pågår en omfattande teknikutveckling för att utvinna och åter- föra fosfor och kväve från olika avloppsfraktioner till livsmedelspro- duktionen. Svenska företag eller företag med verksamhet i ligger långt framme i utvecklingen och är i vissa fall teknikledande. Ett exempel är Nitrogen som fångar kväve i av- loppsvattnet och producerar råvara till kvävegödselmedel.193 Proces- sen beräknas kunna fånga av kvävet från rejektvattnet i reningsverken i en stabil process. De räknar med att den första full- skaliga pilotverksamheten ska vara i drift 2021 i och 2022 i . utvecklar även teknik för att utvinna fosfor, fritt från tungmetaller, från slam genom projektet , där de tror sig kunna nå återvinningsnivåer om . Första fullskaliga anläggningen beräknas vara i drift 2023 i Ett annat exempel är företaget som är en av de första i världen att utveckla teknik för att återvinna kväve ut våta flöden som t.ex. inkommande avloppsvatten till reningsverken.194 Genom tekniken eco:N kan av det kväve som kommer in till reningsverken utvinnas och omvandlas till en produkt kväve som kan blandas med andra återvunna när- ingsämnen för att ge en komplett gödselprodukt. Tekniken kan en- ligt företaget ersätta biologisk kväverening och därmed minska kväve- avgången till luft samt minska energiförbrukningen. 14.16.3Produktion av biogas och biogödsel kan bidra till minskad övergödning lämnade sitt betänkande Mer biogas! För ett hållbart 195 . Utredningen har bl.a. haft till uppdrag att kartlägga hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och ge förslag på hur biogas kan ges konkurren- skraftiga villkor genom långsiktigt stabila spelregler. 193Ragnsells 2020, Exportpotential för ett klimatsmart välfärdssamhälle, Framställan till samverkansgruppen för Näringslivets klimatomställning, . 194https:///ekobalans-forst-i-varlden-med-kommersiell-kvaveatervinning-till- fast-produkt/, . 195SOU 2019:63, Mer biogas! För ett hållbart , Betänkande av Biogasmarknadsutred- ningen. Ingen gödning till havet är att biogas ska kunna bidra till att nå energi- och klimat- politiska mål på ett kostnadseffektivt sätt, som hänsyn tas till värdet av de nyttor som produktion av biogas bidrar med för att nå andra samhällsmål. Produktionen av biogas i är främst baserad på avlopps- slam (2018), gödsel () och matavfall (12 pro- cent). I svarar 36 s.k. samrötningsanläggningar för huvud- delen (2018) av den svenska biogasproduktionen. Utöver matavfall kan även annat organiskt avfall, som exempelvis gödsel, rötas i dessa anläggningar. Det är endast av avloppsreningsverken, dvs. cirka 140 anläggningar, som producerar biogas. De biogasproduce- rande anläggningarna renar tillsammans avloppsvatten från cirka 75procent av landets befolkning. Svårigheter att bli av med rötresten är dock något som hämmar vidare utveckling trots att det före- kommer överkapacitet i rötningsledet. Biogas bidrar till minskad övergödning och återcirkulering av näringsämnen Miljönyttor från biogas som lyfts fram av är, utöver klimatnyttor, återcirkulering av växtnäringsämnen och mins- kad övergödning, förbättrad biodiversitet och markkvalitet samt mins- kad lukt från gödsel. Biogasens koppling till övergödning hänger främst samman med hur det ingående substratet och rötresten hanteras. Stallgödsel rötas till biogas på gårds- och i samrötningsanlägg- ningar. Enligt ger gödsel allmänt ett relativt lågt gasutbyte, och gödsel från nötkreatur ger mindre gas än gödsel från svin och fjäderfä. Om gödsel samrötas med andra mate- rial som exempelvis matavfall eller vallgrödor kan gasutbytet dock bli högre. Gödseln innehåller mycket vatten och är därför ur ett eko- nomiskt perspektiv känslig för längre transporter. Ingen gödning till havet Produktion och återföring av biogödsel och rötrester menade att biogas och biogödsel är att betrakta som resurser som förädlas och utvinns ur samhällets avfalls- och avloppshantering. Dessa resurser kan sedan användas i flera sektorer i form av energi och näringstillförsel. När organiskt material rötas uppkommer en rötrest. De rötrester som kommer från samrötnings- och gårdsanläggningar brukar be- nämnas biogödsel och de rester som kommer från avloppsrenings- verk kallas ofta för rötslam. Inga fraktioner från VA-sektorn accep- teras i produkter som omfattas av begreppet biogödsel. Det kol som inte avgår som biogas stannar kvar i rötresten och kan återföras till åkern tillsammans med näringsämnen. Beroende på vilka substrat som har rötats återfinns dessutom varierande mängder mineraler t.ex. fosfor, kalium, ammoniak och kväve i rötresten, vilket innebär att biogödsel kan ersätta mineralgödsel. Under rötningsprocessen omvandlas delar av det organiskt bundna kvävet till ammoniumkväve, som är mer lättillgängligt för grödor. Detta minskar i sin tur risken för kväveläckage. Dessutom bidrar rötningsprocessen till att rötresten blir en mer homogen produkt som är lättare att sprida än exempelvis stallgödsel. Kvävetillgäng- ligheten i biogödsel kan i snitt öka jämfört med flytgödsel som inte har rötats. Det finns dock studier som visar på högre upptagningsförmåga, beroende på spridningsteknik. Studier i har visat att upptagningen av kväve från biogödsel var , jämfört för flytgödsel från nötkreatur. Även biogödsel från matavfall innehåller en hög andel tillgängligt kväve (). Dessutom möjliggör rötningen av substrat till biogödsel att mer växtnäringsämnen återcirkuleras eftersom det vare sig är praktiskt eller legalt möjligt att sprida exempelvis orötat mat- avfall på åkrar. Mål för användning av biogödsel regeringen bör uppdra åt att föreslå ett mål för använd- ningen av biogödsel i det svenska jordbruket. Ingen gödning till havet Flera aktörer påpekade under utredningens gång värdet av ett mål för en ökad användning av biogödsel i det svenska jordbruket. En uppfattning som framfördes i det sammanhanget var att ett sådant mål skulle kunna tydliggöra biogödselanvändningens betydelse i ett kretsloppsbaserat samhälle. Marknaden för rötrester och biogödsel Beroende på substrat har rötrester olika karaktär (bl.a. avseende vattenhalt, fosfor- och kväveinnehåll samt förekomst av oönskade ämnen som tungmetaller och patogener) och därmed även olika användningsområden. producerades 2 780 kiloton rötrest (våtvikt). av detta producerades i samrötnings- anläggningar () och i gårdsanläggningar (). Av rötresten från dessa båda anläggningstyper användes allt som göd- ningsmedel. Möjligheterna för biogasproducenterna att sälja eller använda rötresten påverkar de ekonomiska förutsättningarna för biogaspro- duktionen. Det finns olika affärsmodeller inom handeln med bio- gödsel. Utöver traditionella bilaterala affärsavtal som löper på kor- tare eller , förekommer bl.a. varianter där lantbrukare ”lånar ut” sin gödsel till en biogasproducent och sedan får tillbaka den i form av biogödsel efter rötningen. Biogödsel kan erhålla Avfall certifiering SPCR120 om gödseln uppfyller vissa krav när det gäller bl.a. näringsinnehåll, smitt- skydd, innehåll av tungmetaller och ett aktivt arbete gentemot sub- stratleverantörer för att säkerställa kvaliteten på det substrat som levereras.