sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Utförare inom gigekonomin är en grupp som möter större svårigheter än andra att göra rätt skattemässigt. Eftersom tre parter är inblandade (utförare, kund och plattform) blir det svårare att avgöra vem av köparen eller plattformen som ska betala eventuella socialavgifter. Eftersom inkomsterna ofta är små och oregelbundna kan det också vara svårt att avgöra om näringskriterierna är uppfyllda och om ut- förarna är beskattningsbara personer ur mervärdesskattehänseende. Eftersom tredjepartsinformation i regel saknas bygger beskattningen också till stor del på egenrapportering. Svårigheterna att göra rätt kan medföra att personer inte redo- visar inkomsterna korrekt eller inte alls, och därför inte betalar in skatter och socialavgifter och inte heller får del av socialförsäkrings- förmåner. Osäkerhet kring beskattningen kan också medföra att personer avstår från att delta i gigekonomin eller deltar i lägre ut- sträckning än de annars skulle göra. (2016) pekar på att utförarna inom plattformsekonomin ofta har liten erfarenhet av att bedriva verksamhet och själva deklarera inkomster. kontroller har också visat att det är vanligt med oredovisade inkomster inom plattformsekonomin. Om vissa verksamheter har större möjligheter att undvika inkomst- skatt och socialavgifter riskerar detta att snedvrida konkurrensen gentemot företag i den traditionella ekonomin, där kontrollmöjligheter är större. Detta skapar risker för skatteundan- dragande, och riskerar att undergräva legitimiteten i skattesystemet. Ytterst är det också en fråga om att säkerställa att konkurrensen sker på lika villkor. Om problemet är att det är svårt för utförarna att göra rätt så kan en förenklad beskattningsmodell medföra att fler inkomster kommer att redovisas och att utförarna i högre utsträckning kom- mer att omfattas av pensions- och socialförsäkringssystem. I kapitel 6 föreslår jag regler för ett särskilt konto benämnt mikro- företagarkonto, där en källskatt som motsvarar inkomstskatt och socialavgifter ska dras från alla inbetalningar. Därigenom kan konto- innehavaren få ut sin inkomst från verksamheten ”skattad och klar”. Med ”skattat och klart” menas att inkomsten kan disponeras utan att det finns några latenta skatteanspråk. Källskatten är definitiv, vilket innebär att kravet på att deklarera faller bort. En ytterligare fördel med kontot är att det blir möjligt för en person med A-skatt att fakturera kunder utan att kunderna behöver betala arbetsgivar- avgifter och göra skatteavdrag. Detta förutsätter annars att utföraren är godkänd för F-skatt. Därigenom blir det tydligt vem som ska be- tala socialavgifterna, och avgifterna kan automatiskt dras från in- betalningarna på kontot. Den förenklade modellen bedöms därför kunna sänka tröskeln för att börja bedriva verksamhet. Målgruppen för kontot är personer som är aktiva inom gigeko- nomin men också kombinatörer (personer som kombinerar företa- gande med en anställning) och fysiska personer som vill starta en ny verksamhet. Kontot är avsett för inkomster från tjänster, uppdrag eller annan självständig verksamhet. Löner ska däremot inte betalas till kontot. Källskatten på kontot är kalibrerad för att ge samma effektiva be- skattning som om verksamheten hade bedrivits som aktiv närings- verksamhet. Källskatten uppgår till för en omsättning . Källskattesatsen har beräknats med hän- syn till ett schablonmässigt avdrag för utgifter om och att utgående mervärdesskatt ingår i inbetalningarna. Vid inbetalningar över gränsen på är källskatten högre. Den högre beskattningen syftar till att förmå kontoinnehavarna att avsluta kontot när omsättningen överstiger gränsen och byta till kon- ventionell beskattning. Kontot bedöms kunna förenkla hanteringen av skatter och social- avgifter kraftigt jämfört med om verksamheten hade beskattats kon- ventionellt. De löpande administrativa kostnaderna minskar för konto- innehavaren eftersom denne inte själv behöver redovisa sina inkomster, lämna NE-bilaga till inkomstdeklarationen eller hantera uttaget av egenavgifter. Eftersom samma skattesats gäller för alla inbetalningar blir det också lättare att förutse vilken skatt som ska betalas. av den administrativa börda som återstår flyttas till de banker som väljer att föra kontot, vilka enligt förslaget ska göra skatteavdrag och betala in skatten till . Eftersom stora företag har lägre administrativa kostnader än mindre företag på grund av skalfördelar i administrationen minskar detta den administrativa bördan av det återstående uppgiftslämnandet. Kontolösningen förenklar ännu mer för den som vill starta en ny verksamhet, eftersom kontoinnehavaren kan komma igång utan att först ansöka om godkännande för F-skatt eller registrera ett företag hos . Det sänker tröskeln för den som vill se om affärs- idén har bäring innan hen startar ett eget företag, eller för att ta upp- drag inom gigekonomin och enkelt redovisa inkomsterna. Om omsättningen överstiger exklusive mervärdes- skatt måste kontoinnehavaren redovisa och betala mervärdesskatt enligt konventionella regler. Kontoinnehavaren kan också välja att redovisa och betala mervärdesskatt vid en lägre omsättning. Detta innebär en skyldighet att lämna mervärdesskattedeklaration och att betala in skatten åtminstone årsvis i efterhand. Om kontoinnehava- ren ska redovisa och betala mervärdesskatt minskar den administra- tiva bördan inte lika mycket. Enligt direktiven ska jag dock inte se över eller lämna förslag på förändringar av omsättningsgränsen för skattskyldighet för mervärdesskatt. Vidare bedömer jag att det inte heller är möjligt att utforma ett förslag som förenligt med där mervärdesskatten schabloniseras inom ramen för kontot. Kontoinnehavarna kan också erbjuda köparna skattereduktion för ROT- och RUT-tjänster direkt på fakturan. För detta krävs att kontoinnehavaren ansöker om godkännande för utbetalning från . ska besluta om sådant godkännande om kontoinnehavaren uppfyller motsvarande krav som ställs på den som ansöker om godkännande för F-skatt. Mikroföretagarkontot bedöms medföra en offentligfinansiell kost- nad i storleksordningen 80–vid införandet. De potentiella effekterna av en ökad redovisning av inkomster inom gigekonomin är dock betydande i förhållande till de beräknade kost- naderna vid införandet, och på lång sikt bedömer därför jag att en stor del av kostnaden kommer att finansieras genom ökad redovis- ning. På kort och medellång sikt finns dock ett finansieringsbehov. För att täcka detta föreslår jag en lägre uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt det år förslaget träder i kraft. I avsnitt 5.2 redogör jag på ett övergripande plan för ett antal alter- utformningar av förslaget. I kapitlet beskrivs olika gränsdrag- ningar mellan inkomstslag och gränsvärden för när olika skyldigheter inträder, vilka främst berör mindre verksamheter. För målgruppen kan en stor förenkling uppnås genom kontomodellen eftersom dessa gränser inte aktualiseras. Förutom den föreslagna kontomodellen hade ett alternativt sätt att undvika problematiken kunnat vara att automatiskt hänföra vissa utpekade inkomster till ett visst inkomstslag. I inkomstslagen tjänst och kapital finns redan vissa schablonregler som kan bli tillämpliga (se avsnitt 3.1). Dessa schablonregler skulle kunna utökas till att täcka in fler typer av inkomster. I kapitlet konstateras att det skulle bli mycket komplicerat att definiera vilka verksamheter som ska om- fattas, vilket riskerar att skapa nya gränsdragningsproblem. Reglerna behöver förvisso inte begränsas till vissa aktiviteter eller inkomster. Om de ska kunna omfatta de flesta verksamheter och vara frivilliga får de dock mer karaktären av allmänna skattelättnader. Detta är inte målsättningen för utredningen. Ett annat alternativ för schabloniserad inkomstbeskattning är att begränsa förslagen till inkomster som beskattas i inkomstslaget när- ingsverksamhet och basera schablonbeskattningen på omsättningen. I en sådan modell minskar den administrativa bördan genom att de skattemässiga justeringar som görs i NE-bilagan till inkomstdeklara- tionen, och eventuellt hela bilagan, kunna slopas för den som väljer schablonen. Det kan dock ifrågasättas om det innebär någon faktisk förenk- ling att endast förändra de befintliga reglerna så att det går att välja att basera skatteberäkningen på omsättningen i stället för på netto- resultatet. Schablonsystemet riskerar i så fall att bli ytterligare en parameter som näringsidkare måste ta hänsyn till vid beskattningen enligt de konventionella reglerna. Troligen kommer näringsidkare att beräkna skatten i båda systemen och välja det mest förmånliga. Schablonen blir då främst ett sätt att sänka skatten för näringsidkare som har låga kostnader i verksamheten, som komplexiteten i skattereglerna ökar. I kapitlet konstateras därför att schablonsystemet bör ligga utan- för de befintliga inkomstslagen. Den största förenklingsvinsten följer då av att den som väljer systemet väljer ett helt paket. Några övriga val eller överväganden kring skattekonsekvenserna av andra handlings- alternativ behöver därmed inte göras. Källskatten på inbetalningarna till mikroföretagarkonto medför också att behållningen på kontot kan vara ”skattad och klar” och därmed direkt kan disponeras fullt ut av kontoinnehavaren. Detta är ett starkt vägande skäl för den valda modellen, vilket inte uppnås i någon av de andra modeller som övervägts. Även en kontomodell kan dock utformas på olika sätt och i av- snitt 6.2.1 diskuteras olika möjliga utformningar. Enligt den före- slagna modellen ska en källskatt dras med en rak procentsats. En rak skattesats har nackdelen att skatteuttaget inte tar individuella hän- syn, till exempel till inkomster i andra inkomstslag. Beskattningen på kontot kan därför bli såväl högre som lägre jämfört med utfallet vid konventionell beskattning. Jag har därför också övervägt en mo- dell där omsättningen i stället beskattas enligt de befintliga reglerna. I en sådan modell ska kontoförande institut endast göra preliminär- skatteavdrag och lämna kontrolluppgift till . Omsätt- ningen förtrycks i den skattskyldiges inkomstdeklaration, och beslut om slutlig skatt fattas i samband med beslutet över övriga uppgifter i inkomstdeklarationen. En sådan modell schabloniserar endast skatte- basen, medan skattesatsen blir mer i linje med vad som skulle ha blivit fallet enligt konventionella regler. Även i en sådan modell består förenklingen för kontoinnehavaren iprincip av att de skattemässiga justeringarna i NE-bilagan slopas. Modellen kan dock förenkla för den som anlitar en kontoinnehavare, eftersom socialavgiftsskyldigheten kan knytas till att ersättningen betalas till en viss typ av konto. Intäkterna på kontot blir dock inte ”skattade och klara” i en preliminärskattemodell, utan den slutliga skatten kan avvika från den preliminära såväl uppåt som neråt. Käll- skattemodellen förordas därför framför preliminärskattemodellen på grund av enkelheten för kontoinnehavaren och frånvaron av latenta skatteanspråk. Källskattemodellen tar dock vissa individuella hänsyn. För äldre personer är egenavgifterna på kontot nedsatta på motsvarande sätt som i det konventionella systemet, så att endast ålderspensionsavgif- ten ska betalas. Detta föranleder en lägre källskattesats. Viss hänsyn till personer med lägre inkomster tas också indirekt genom att den kvotering av källskatten för utgående mervärdesskatt (se avsnitt 6.7.2) som föreslås får till följd att den effektiva beskattningen blir lägre om kontoinnehavaren inte ska redovisa och betala mervärdesskatt. Detta är möjligt om omsättningen exklusive mervärdesskatt inte över- stiger . Vid låga inbetalningar blir inkomstbeskattningen på kontot därför lägre, och mer neutral relativt konventionell beskatt- ning för kontoinnehavare med lägre inkomster. För personer med mycket låg sammanräknad förvärvsinkomst medför kontot dock ett högre skatteuttag än om verksamheten i stället hade beskattats kon- ventionellt. 11.1.3Effekter om ingen reglering införs Jag ska enligt mina direktiv lämna ett förslag på schabloniserad in- komstbeskattning, bedöma systemets lämplighet och rekommendera om det bör införas eller inte. Jag kan således inte avstå från att lämna ett förslag. En ytterligare alternativ lösning hade annars kunnat vara att inte föreslå någon reglering alls. Det finns företag som säljer tjänster till privatpersoner för att fakturera kunder utan att ha ett eget företag, s.k. egenanställnings- företag. Det finns också tendenser till att vissa gigplattformar kan komma att ses som arbetsgivare, eller självmant välja att anställa de anslutna giggarna (på tidsbegränsade anställningar). Det växer också fram företag som sköter löne- och personaladministration av giggarna åt plattformsföretagen. Ett alternativ för de personer som kan an- vända mikroföretagarkontot skulle därför kunna vara att anlita ett egenanställningsföretag eller att ta uppdrag via en plattform som an- ställer utförarna. Även om det skulle bli vanligare att plattformar anställer utförarna kommer dock villkoren att variera mellan olika plattformar. Det är inte heller troligt att samtliga plattformar kommer att anställa. Ur giggarens synvinkel kommer det därför att finnas en fortsatt osäker- het kring hur inkomsterna ska beskattas. Jag bedömer därför att det även framöver kommer att finnas en efterfrågan på en förenklad be- skattningsmodell, där egenanställning kan vara en modell och mikro- företagarkonto en annan. Kontot har fördelen att beskattningen sker automatiskt och att behållningen därefter är skattad och klar. Be- skattningen på kontot kan i det enskilda fallet bli såväl högre som lägre jämfört med konventionella regler, men är kalibrerad för att ge samma effektiva beskattning som enligt konventionella regler. Kon- tot är inte heller beroende av att arbetet utförs via en viss plattform, eller av att plattformen har fast driftställe i . Egenanställning har fördelen att beskattningen följer konventio- nella regler och därmed tar hänsyn till alla de individuella parametrar som finns inom det konventionella systemet. Egenanställningsföre- tagen tecknar vanligen också försäkringar för de egenanställdas räk- ning, medan den som bedriver verksamhet som beskattas genom ett konto själv måste ombesörja sitt försäkringsskydd. Inom EU införs nya regler för automatiskt informations- utbyte för digitala plattformar (DAC 7). Reglerna innebär krav på plattformarna att rapportera utförarnas inkomster. Informations- utbytet kommer sannolikt att bidra till en ökad efterfrågan på enkla sätt att deklarera inkomster från gig. Tillväxten inom gigekonomin är också snabb, och sektorn förväntas få större betydelse i ekono- miska termer framöver. Det är därför angeläget att göra det enklare för utförarna att bidra till och omfattas av skattesystemet och social- försäkringssystemet. Utgångspunkten har varit att kontot ska medföra samma effektiva beskattning som om verksamheten hade varit konventionellt beskat- tad. Ett lägre skatteuttag skapar risker för skattedrivna transaktioner, medan ett högre skatteuttag minskar kontolösningens attraktivitet. Skatteuttaget på kontot är därför kalibrerad utifrån målsättningen att beskattningen ska bli neutral relativt en företagare som har in- komst av aktiv näringsverksamhet på liknande nivå som de som för- väntas använda kontot. Källskatten på kontot () är kalibrerad utifrån en nomi- nell skattesats (motsvarande inkomstskatt och egenavgifter) om 42 pro- cent, ett avdrag för schabloniserade utgifter om och med hänsyn till att utgående mervärdesskatt om ingår i inbetal- ningarna: (0,42 × (1 − 0,1) × (1 − 0,2) = 0,3024. 11.2.1Jämförelse av beskattningen på konto och av aktiv näringsverksamhet Med effektiv skattesats avses skatteuttaget som andel av den i eko- nomisk mening verkliga skattebasen. Om den verkliga inkomsten skiljer sig från den som beskattas skiljer sig den effektiva skatte- satsen också från den nominella (lagstadgade) skattesatsen. Om kontoinnehavaren inte har några utgifter och inte redovisar och betalar mervärdesskatt på sina inbetalningar är den effektiva käll- skatten på mikroföretagarkontot . Effektiv källskatt är i stället om kontoinnehavaren har utgifter om och 25 procents mervärdesskatt ingår i hela omsättningen. Figur 11.1 jämför beskattningen på mikroföretagarkontot med beskattningen av aktiv näringsverksamhet enligt konventionella regler. Figur 11.1 Kontobeskattning och marginalskatt på inkomst av aktiv näringsverksamhet 2021 Källa: Egna beräkningar. Avser personer som inte har nedsatta skatter och avgifter på grund av ålder eller hemvist. Beräkningen bortser från begravningsavgift, public service-avgift och avgift till registrerat trossamfund. Kommunalskatten uppgår till . Även förmånsgrundande avgifter är medräknade i skatte- och avgiftsuttaget. Uppgifter om antal avser sammanräknad förvärvsinkomst bland de indi- vider som lämnat blankett NE . Grön streckad linje i figuren visar källskatten vid en effektiv skatte- sats om (inga utgifter och ingen mervärdesskatt) medan svart streckad linje visar en effektiv källskatt om (utgifter om och 25 procents mervärdesskatt på hela inbetalningen). Den heldragna mörka linjen visar uttaget av inkomstskatt och egen- avgifter på marginalen i konventionellt beskattad aktiv närings- verksamhet, vid en sammanräknad förvärvsinkomst . Grafen visar också antalet enskilda näringsidkare efter nivån på sammanräknad förvärvsinkomst. I denna ingår samtliga förvärvsinkomster, inte enbart inkomst av aktiv närings- verksamhet. Skillnaden mellan källskatten och skatten enligt konventionella regler kan jämföras i figuren. Vilket av systemen som är mest förmån- ligt beror på kontoinnehavarens sammanräknade förvärvsinkomst, stor- leken på utgifterna och vilken mervärdesskattesats som ska tillämpas. Även nivån på kommunalskatten påverkar jämförelsen. Vid en kom- munalskatt är genomsnittsskatten i det konventio- nella systemet högre än vad som visas i figuren, vilket medför att kontot blir förmånligare än konventionell beskattning vid en lägre inkomstnivå. Det omvända gäller vid en kommunalskatt under Om kontoinnehavaren har utgifter som understiger det schablo- niserade avdraget eller inte ska redovisa och betala mervärdesskatt är det effektiva skatteuttaget avseende inkomstskatt och egenavgifter på kontot mellan , och därmed i nivå med konven- tionell beskattning för medelinkomsttagare (avser inkomstintervallet mellan och skiktgränsen för statlig inkomst- skatt kring ). I detta intervall kan kontobeskatt- ningen vara såväl högre som lägre än beskattningen enligt konventio- nella regler, beroende på nivån på utgifterna och vilken mervärdesskatt som ska betalas. Figuren visar också att stora grupper av enskilda näringsidkare har inkomster i detta intervall. Vid en sammanräknad förvärvsinkomst kring ungefär 50 000– är kontobeskattningen i nivå med beskattningen en- ligt konventionella regler förutsatt att ingen mervärdesskatt betalas och förutsatt att verksamheten saknar utgifter. Även i detta intervall kan kontot därför vara förmånligt. av befolkningen (eller äldre) hade en sammanräknad förvärvsinkomst på noll kronor 2019 enligt SCB:s inkomststatistik. Bland de som hade en positiv inkomst hade en inkomst i intervallet 1 000–. För dessa medför kontot högre skatt jämfört med konventionell beskattning. av de som hade en positiv inkomst hade en in- komst i intervallet 40 000–. För dessa är beskattningen enligt konventionella regler . För personer med högre inkomster än dessa kan kontot vara mer förmånligt. av de som hade en positiv inkomst hade inkomster i intervallet 160 000–, ungefär 35 pro- cent i intervallet 200 000–och hade en inkomst i intervallet 400 000–. Knappt 10 pro- cent hade en inkomst . Stora grupper på arbets- marknaden har därmed inkomster i det intervall där kontobeskatt- ningen ligger nära beskattningen enligt konventionella regler. Jag bedömer därför att konkurrensen mellan kontoinnehavare och andra enskilda näringsidkare inte kommer att påverkas på aggregerad nivå. I det enskilda fallet kan dock skillnaderna i beskattning vara be- tydande. Figuren visar att beskattning enligt konventionella regler är mer förmånlig än kontobeskattning vid låga inkomstnivåer. Vid högre inkomstnivåer kan kontot vara mer förmånligt, givet att verksam- heten har låga utgifter. Kontobeskattning för personer med låga inkomster Om intäkterna i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet sam- manlagt inte överstiger gränsen för deklarationsskyldighet på 42,3 pro- cent av prisbasbeloppet (2021) är skatteuttaget i inkomstslaget näringsverksamhet noll. Enskilda näringsidkare be- talar då varken inkomstskatt eller egenavgifter. Det förutsätter dock att deklarationsskyldighet inte heller utlöses av någon annan om- ständighet, till exempel inkomster i andra inkomstslag. Kontobeskatt- ningen blir därför alltid oförmånlig för den som inte är deklarations- skyldig enligt konventionella regler. Vid sådana låga inkomstnivåer är det dock svårt att jämföra skatte- uttaget rakt av. Det kan ifrågasättas om den som har en verksamhet där intäkterna understiger under uppfyller de krav på varaktighet och vinstsyfte som krävs för att inkomsten ska tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet. Om näringsidkaren inte ska betala socialavgifter utan det i stället görs av utbetalaren blir skill- naden mindre mellan kontobeskattning och konventionell beskattning. Vid en inkomst av näringsverksamhet upp till ungefär 40 000 kro- nor medför grundavdraget att ingen inkomstskatt betalas, medan den allmänna nedsättningen av egenavgifter reducerar egenavgifterna vid ett avgiftsunderlag . Dessa faktorer medför att skatteuttaget i enskild näringsverksamhet blir lågt på inkomster kring dessa nivåer, och understiger källskatten. Skillnaderna i skatteuttag är mindre om jämförelsen görs mot in- komster i inkomstslaget tjänst. För anställda betalar arbetsgivaren arbetsgivaravgifter även på inkomster där arbetstagaren inte är dek- larationsskyldig och därför inte betalar inkomstskatt. Det finns hel- ler ingen allmän nedsättning av arbetsgivaravgifterna liknande ned- sättningen av egenavgifterna. Detta medför att beskattningen av mycket låga tjänsteinkomster blir högre än beskattningen av mycket låga näringsinkomster, men fortfarande lägre än kontobeskattningen. För personer med mycket låg sammanräknad förvärvsinkomst kan konventionell beskattning därmed vara mer förmånlig skatte- mässigt. Det kan gälla exempelvis ungdomar eller studenter med sido- inkomster från en verksamhet, eller personer som inte har andra skattepliktiga inkomster än kontoinkomsten. Dessa grupper kan dock gynnas av den förenklade beskattningsmodell som kontot innebär genom att modellen underlättar för kunderna i det fall per- sonen inte är godkänd för F-skatt. Valet mellan kontobeskattning och konventionell beskattning avgörs inte enbart av hur mycket skatt personen kommer att betala i de båda systemen utan också av hur personen värderar skillnaden i administrativ börda för egen del och för kunderna. Som framgår av beräkningarna av administrativa kost- nader i avsnitt 11.8.1 är den administrativa bördan enligt konven- regler betydande sett som andel av omsättningen vid mycket låga omsättningsnivåer. Det bör dock åter framhållas att den grupp som avses här är rela- tivt liten. Det är endast av de med positiva inkoms- ter som tillhör den här gruppen. Kontobeskattning för personer med höga inkomster Kontobeskattningen blir förmånlig vid högre inkomstnivåer, och särskilt om kontoinnehavaren har inkomster över gränsen för statlig inkomstskatt. Detta förutsätter dock att verksamheten har låga ut- gifter. av de som har en positiv sammanräknad förvärvsinkomst betalar statlig inkomstskatt. För dessa kan skatte- sänkningen vara särskilt stor. Effekterna för personer med högre in- komster beskrivs mer ingående i följande avsnitt. 11.2.2Effekter på konkurrensen mot konventionellt beskattad verksamhet