sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Det angavs då att överenskommelsen inte in- nebar någon inskränkning i ”den fortfarande gällande överenskommelsen mellan HMK [H.M. Konungen] och Riksens ständer/utan är en komplettering som kan ändras för att vara ’i tiden’.”1429 Detta är ett otydligt konstaterande som kan tolkas på många sätt, men eftersom avtalsparterna inte kunnat åsidosätta vare sig överenskommelse eller förändringar därav, måste 2000 och överenskommelser läsas med utgångspunkt i vad som slagits fast och 1944.1430 I anslutning till överenskommelse utformades en promemoria inom , dagtecknad och reviderad , där den kungl. dis- positionsrättens uppkomst och utveckling reddes ut.1431 Enligt promemorian upprättades den i syfte att underlätta samverkan mellan fastighetsverket, och Djurgårdsför- valtningen. I promemorian tolkades avtal på följande sätt. 1992/93:37 s. 15-16, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123. Se också SOU 1992:79 s. 95-105 samt SOU 2011:31. 1426 Regleringsbrev , Fi2003/ 3421 (delvis), Fi2003/948, i allt väsentligt likalydande i Regle- ringsbrev , S2011/6161/VS. 1427 Överenskommelse , SFV dnr 220-89/99. 1428 Överenskommelse s. 1. 1429 Överenskommelse , SFV dnr 220-1859/07, s. 1. Det framgår också av instruktionen för att överenskommelsen finns, vilket innebär att den är bekräftad av , se Instruktion för , Bilaga 4 till protokoll hållet inför H.E. Riksmarskalken, s. 2-3. 1430 Jfr även Bexhed 2020 s. 241 till att denna typ av överenskommelser inte kan ersätta det som gäller enligt överenskommelser som träffats med konungens och medverkan. 1431 , ”Den kungliga dispositionsrätten”, PM , rev. , SFV dnr 230- 2503/08. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom överenskommelse var förvaltningansvarig för slottsparkerna och staten hade lo- vat att bekosta förvaltningen, kom fastighetsverket och överens om att fastighetsverket skulle svara för underhållet och för driften.1432 Omfattningen av båda avtalen är , , , , Ro- sersbergs, Tullgarns, och . har lagts men har väl ansetts ingå i . och ingår inte i överenskommelserna. överenskommelse anges att även till ”tillhörande byggnader inkl ”1433 omfattas av överenskommelsen, men anges under rubriken ”Övriga byggnader, som formellt ej ingår i dispositions- rätten, men som behandlas på motsvarande sätt”1434 Oxenstiernska annexet, 2 (dvs. hus) och Kungl. Mot bakgrund av vad jag har redovisat ovan i avsnitt 6.4.8. anser jag inte att det är korrekt att uppfatta dispositionsrätten till Ox- enstiernska annexet, hus och som annorlunda beskaffad än dispositionsrätten till Kungl. Utan att gå in på alla detaljer i överenskommelserna kan på ett översiktligt sätt sägas att de reglerar ansvarsfördelningen mellan fastighetsverket och väsentligen ut- ifrån överenskommelse. svarar för drift och underhåll samt om- och tillbyggnader av slotten, andra tillhörande byggnader samt parker. sva- rar för skötsel av de flesta av parkerna. Ett undantag gällde för , där driften sköttes av hovet genom och hovförvaltningen. Detta ändrades dock genom ett tilläggsavtal till överenskommelse, vilket till följd av ett ställnings- tagande i budgetpropositionen för år 20121435 innebar att skulle ta över detta ansvar.1436 Något som dock är förbryllande är att det avtal anges att ”för fastighetsför- valtningen [används] begreppen skötsel och drift synonymt”,1437 som det slogs fast att ståthållarämbetena skulle ha hand om ”den omedelbara vården och skötseln av slottsbyggnaderna med vad därtill hörer”.1438 Frågan är då vad det är för vård och skötsel som svarar för, om ’skötsel’ ska vara samma sak som den ’drift’ fastighets- verket svarar för. Eftersom 2000 och överenskommelser måste bygga på 1809-10 och överenskommelser hade det underlättat om begreppen hade använts mer strin- gent. tilläggsavtal sägs att ’drift’ omfattar leveranser av bl.a. vatten, värme och el, snöröjning, renhållning samt tillsyn m.m.1439 1432 kungliga dispositionsrätten s. 4. 1433 Överenskommelse s. 1. 1434 Överenskommelse s. 2. 2011/12:1 utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning s. 85. 1436 Överenskommelse mellan Kungl. 1437 Överenskommelse s. 1. 1945:1 bilaga Första huvudtiteln s. 2, se även s. 8. 1439 I förordning (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m., skiljs mellan drift och underhåll. Jfr att skiljer mellan ’planerat underhåll’ och ’löpande underhåll’: ”Planerat underhåll är åtgärder av engångskaraktär som är planerade till tid, art och omfattning och utförs mer sällan än en gång . Löpande underhåll och drift är åtgärder som utförs minst en gång .” Därtill kommer ”Löpande drift/skötsel: åtgärder som kan hanteras inom ramen för ordinarie arbetsresurser, arbetsrutiner och budget med Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom När det gäller slottsarkitekterna slås fast att deras arvode fördelas med två tredjedelar på fastighetsverket avseende fastighetsförvaltning och en tredjedel på avse- ende inredning och utrustning m.m. har fastställt instruktioner för slottsar- kitekterna. ansvarar för hyres- och upplåtelseavtalen, medan an- svarar för val av hyresgäster, arrendatorer etc. överenskommelse har preciserats att det i hyresavtalen ska anges att upplåtelsen sker inom område som omfattas av den kungl. dispositionsrätten, detta dock med vissa undantag för bostäder i och an- knytande byggnader.1440 Det kan noteras att det i 3 a § förordning (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m., föreskrivs att en myndighet inte får förvalta bostäder för uthyr- ningsändamål, något som dock inte gäller bl.a. i fall när en fastighet eller byggnad som för- valtas av myndigheten innehåller bostad som inte kan avskiljas från fastigheten eller byggna- den i övrigt. Detta undantag är tillämpligt beträffande den kungl. dispositionsrätten.1441 Enligt 12 § får en fastighetsförvaltande myndighet upplåta mark och lokaler till statliga eller kom- munala myndigheter eller till enskilda. Sådana upplåtelser skall ske på marknadsmässiga vill- kor, och om det inte är möjligt att fastställa ersättning på marknadsmässig grund ska den fastställas efter vad som kan anses skäligt. Hanteringen av dessa aspekter har också nämare definierats i de båda avtalen. Till överenskommelse har kartor fogats som visar ”de geografiska områden för vilka HMK:s [H.M. Konungens] praktiskt tillämpbara dispositionsrätt gäller”.1442 På kartorna har geografiska gränser för dispositionsrätten markerats. Metoden torde falla tillbaka kartor avseende Tullgarns slott,1443 men det är inte utan ytterligare arkivforsk- ningar möjligt för mig att bedöma om och hur de avgränsade områdena beträffande de olika slotten kan föras tillbaka till de förhållanden som gällde 1809-10. Formuleringen är dessutom något oklar eftersom det inte framgår vad som egentligen åsyftas med ordvalet ”praktiskt tillämpbara dispositionsrätt”. Möjligen har tankegången varit i linje med vad Bexhed omnäm- ner som ”all mark som på ett naturligt sätt har samband med själva slotten” och som utöver trädgårdar och lustparker inkluderar uppfartsvägar.1444 dispositionsrättens omfattning (avseende fastigheter, markytor eller byggnader) och rättsverkningar Metoden att knyta an dispositionsrätten till särskilda, på en karta markerade gränser, vil- ken såvitt känt först användes beträffande Tullgarns slott , är inte den enda metod som använts. När det gäller vissa byggnader har dispositionsrätten knutits till en fas- tighetsbeteckning eller till en byggnad som väsentligen omfattat en hel fastighet, som t.ex. De detaljregleras genom arbetsrutiner av typ städrutiner, skötselbeskrivningar med mera.” , kulturarv, del 4. 1440 Jfr överenskommelse där regleringen blir enhetlig utom just avseende . 1441 Uthyrning av byggnader inom ramen för ändamålsupplåtelser på sker enligt denna förord- ning, se kungliga dispositionsrätten s. 7-8. 1442 Överenskommelse s. 1. Bilagor , , , Hov- stallet, , , , Tullgarns slott, . 1938:257 s. 3 och 7. 1444 Bexhed 2020 s. 233. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom fastigheten 2 och det f.d. . När det gäller f.d. Oxenstiernska huset framgår att det inte är hela fastigheten som omfattats av dispositionsrätten utan vissa bestämda byggnader och markområden. När det gäller finns en särskild definition, nämligen att ansvarar för kyrkans inre medan vad som är fastighetsverket har hand om underhåll av dess murar, tak, väggar, golv och valv (se ovan avsnitt 6.4.8. När det gäller Kungl. , Oxenstiernska annexet och hus verkar byggnaderna ha varit i fokus, men det är klart att ett område som inre och yttre borggården och Logården1445 måste anses omfattat av den kungl. Beträffande de nu nämnda byggnaderna är gränsen för dispositionsrätten på de kartor som Statens fastighets- verk och kommit överens om dragen så att den omfattar fastigheten 1, den fastighet på vilken hus ligger, och den fastighet på vilken Oxenstiernska annexet ligger, inklusive vaktstallsbyggnaden, bortsett från det egentliga Oxenstiernska huset. Utdrag ur fastighetskartan avseende med omgivande fastigheter. Eftersom jag har haft tillgång till utredning angående kronans mark i har jag haft tillfälle att överväga hur väl gränsdragning för dispositionsrätten stäm- mer med historiska förhållanden. Utifrån det material jag har studerat framstår gränsen som besynnerlig. Även fastigheten 1:29 är en statlig fastighet och omfattar i det nordöstra hörnet det tidigare vedupplaget för . För äldre tids vidkommande verkar det ha stått klart att och områdena mellan och vattnet löd under ; det nya tog större markyta i anspråk än det gamla, och det uppkom ingen fråga om 1445 Bexhed 2020 s. 234. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom äganderätten till områdena runt slottet.1446 En betydande del av ansågs ha ”fordom upptagits av den gamla slottsmuren”, och slutsatsen blev att ”denna del fortfa- rande må anses höra till och är statens mark”;1447 den hade ”tjänat ändamål”.1448 hade avgränsats genom att de söder därom belägna tomternas gränser hade bestämts, och hela betraktades som ”förbuden och under omistande ort”.1449 utredare var ingen annan senare förändring i förhållande till bekant, än att begagnades för allmän trafik. Arbetet med stenläggning m.m. hörde delvis till slottsbyggnadsverksamheten och delvis till stadens an- svar.1450 Ur och 1911, motstående mot s. 53. Den blåa linjen är den naturliga strandlinjen, den röda linjen yttre linje . Det gulbruna området är det som enligt utredarnas bedömning var statens mark. Det ljusgula området till vänster är Oxenstiernska husets och annexets tomt och det nederst är . Även när det gällde stränderna på östra och norra sidan av ansåg utredare att det stod klart att dessa hade hört till . Området norr om – och 1446 och 1911 s. 5-6. 1447 och 1911 s. 23. 1448 och 1911 s. 41. 1449 och 1911 s. 28. 1450 och 1911 s. 28-30. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Slottskajen – byggdes om inom ramen för byggnationen av och hörde fortfarande dit. Området nordost om på hörnet mellan Slottskajen och hade varit fram , medan stranden öster om , dvs. , hörde till staden. Staden gjorde också anspråk på marken nedanför , där står, men utredarna ansåg att staten borde ha inflytade över den delen av Logården eftersom den hörde till Slottsbacken.1451 På nu gällande fastighetskarta återspeglar gränsen mellan 1:29 och 1:34 den gamla strandlinjen. Fastigheten 1:34 skulle då ha ansetts vara stadens mark men anses numera ägas av staten. Även om man kan ifrågasätta om det skulle ha någon praktisk betydelse om dispositionsrätten omfattade Slotts- backen och stränder – det är mark som används som allmän plats även om den inte synes ha lagts ut som sådan i detaljplan – kan det vara relevant t.ex. beträffande vem som innehar ställning som sakägare när åtgärder ska vidtas på marken eller beslut ska fattas rö- rande denna. Utifrån det material jag har haft tillgång till kan det ifrågasättas om inte dispo- sitionsrätten omfattar åtminstone delar av 1:29, utöver 1.1452 Det har viss relevans vem som i olika sammanhang företräder de fastigheter eller områ- den som omfattas av dispositionsrätten. T.ex. anges i 1 kap. 3 § kulturmiljölagen (1988:950) att vad som föreskrivs lagen ”om ägare av fastighet eller byggnad skall, då fastigheten eller byggnaden innehas som fideikommiss eller under därmed jämförliga förhållanden eller med ständig besittningsrätt, gälla innehavaren”. Detta ger rimligen konungen genom Riksmar- skalksämbetet och rätten att företräda fastigheterna och byggnaderna, åt- minstone i detta avseende.1453 Ställning som sakägare enligt t.ex. (2010:900) måste också anses föreligga. När det gäller har fastighetsverket och pro- memoria tolkat dispositionsrätten som att den inte utgör någon äganderätt, ”men i princip innefattar den en ägares alla skyldigheter och rättigheter utom att marken inte får pantsättas eller försäljas”.1454 Den borde enligt promemorian inte kunna exproprieras, medan det ansågs mer oklart vad som gällde vid inlösen enligt eller vid intrång enligt na- turvårdslagen.1455 ansvarar för servituts-, tomträtts-, anläggnings-, lednings- rätts- och samfällighetsfrågor men kan inte agera utan medgi- vande.1456 Både och fastighetsverket är sakägare vid planärenden be- rörande Djurgården.1457 Även om dessa bedömningar i första hand gäller gäller de rimligen i förekommande fall då denna typ av frågor uppkommer beträffande slottsbygg- nader och markområden som i övrigt omfattas av den kungl. Enligt Bexhed är dispositionsrätten skyddad som annan egendom enligt 2 kap. 15 § re- geringsformen men kan också tas i anspråk enligt expropriationslagen m.m.1458 Jag vill dock 1451 och 1911 s. 41-51. 1452 Se till samma bedömning avseende dispositionsrättens omfattning Bexhed 2020 s. 233-235. 1453 Samma tolkning Bexhed 2020 s. 241. 1454 kungliga dispositionsrätten s. 4. 1455 kungliga dispositionsrätten s. 5. 1456 kungliga dispositionsrätten s. 6. 1457 kungliga dispositionsrätten s. 7. 1458 Bexhed 2020 s. 241-242. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom här göra ett förbehåll för att det inte är alldeles uppenbart hur ”vars och ens egendom” i förhållande till ”det allmänna” i den bestämmelsen ska tolkas när det är fråga om statlig egendom som statschefen disponerar i syften som är av blandad privat och offentlig art. Däremot kan konstateras att fastigheterna långsiktigt är tryggade som statlig egendom, ef- tersom dessa inte ensidigt kan avyttras av konungen eller av regering och riksdag (jfr ovan avsnitt 6.4.6. 6.4.11.Dispositionsrätten till lös egendom För fullständighetens skull ska här nämnas något om dispositionsrätten till möbler och andra inventarier.1459 Detta var inget som nämndes uttryckligen överenskom- melse, utan rimligen förutsattes att slottens möblering skulle vara kvar eftersom inget annat bestämdes. Detta gäller med undantag för , där det som hade ägts av löstes in av staten. ökades hovhållningsanslaget med ett belopp om 5 000 rdr avsett just för vård av statens möbler i slotten (se nedan avsnitt 6.5.1.). Vid den förändrade uppställningen av första huvudtiteln vid riksdag ansågs det i och för sig inkon- sekvent att det anslaget hänfördes till hovstaten och inte slottsstaten, eftersom det utgick till underhåll av statens egendom. Så blev det ändå, och anslaget blev undantaget från revision. Ett inventarium skulle emellertid lämnas till Kammarkollegiet och uppdateras (se nedan avsnitt 6.5.3.). Anslaget flyttades till slottsstatsanslaget och blev föremål för och revision, som har övergått till (se nedan avsnitt 6.5.12. 6.5.Anslagen för hovhållning och slottsunderhåll. 6.5.1.Höjningar av anslagen och nya anslagsposter fram till 1840-41 års riksdag Årsanslaget till hovhållningen hade, som vi har sett, vid riksdag bestämts till 270 000 rdr. Med tillägg av slottsstaten m.m. blev det totalt 467 823 rdr (se ovan avsnitt 6.3.2. ).1460 Ett särskilt anslag om 12 000 rdr beviljades till kronprins resor inom landet,1461 och ett annat särskilt anslag om 33 333 rdr beviljades sedan för kronprins flyttkostnader.1462 Utöver detta tilläggsanslag var därmed kronprinsens hovstat 60 000 rdr, varav 24 000 för kronprinsen, 24 000 för gemålen och 12 000 för resor. Till detta lade riksdag ytterligare 6 666 rdr för prins hovstat.1463 Totalt blev det 1459 Jfr till frågan om äganderätten till lösöre Lyrevik 2018 s. 205-314. 1460 riksdag, Ridderskapet och adelns protokoll, bd 6:2, , riksdagsskrivelse s. 262-285 på s. 265. Första huvudtitelns anslag: 467 823 rdr 27 sk. 11 rst. 1461 riksdag, Ridderskapet och adelns protokoll, bd 6:2, , riksdagsskrivelse s. 138- 1462 riksdag, Bihang, bd 1, statsutskottets bet. s. 715-719 på s. 718. 1463 riksdag, Bihang, bd 1, statsutskottets bet. s. 715-719; bd 3, riksdagsskrivelse s. 76-78 och riksdagsbeslutet s. 343-366 på s. 349-353. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom därmed 100 000 rdr inklusive de tillfälliga flyttkostnaderna. Redan vid riksdag gjor- des emellertid en ytterligare höjning, så att det ordinarie anslaget blev 100 000 rdr och därut- över 16 666 rdr till prins . Då höjdes också anslaget för polis-, lys- och ren- hållning från 2 150 rdr till 3 000 rdr.1464 Det som är genomgående års riksdag och framöver är tanken att riksdag gjorde en avvägning mellan statsverkets ”bekymmersamma tillstånd efter ett olyckligt krig” och ”Swenska Folkets kända önskan att se den urgamla Konunga-thronen omgifwen med en, densamma värdig glans”.1465 När statens tillstånd sedan inte var lika be- kymmersamt längre, kunde anslagen till glans runt konungatronen bli större. Jag har inte haft tillfälle att bringa klarhet i när samordningen av anslagen till hovhållningen i anledning av unionen mellan och först gjordes. fanns ett förslag om det, vilket inte förverkligades.1466 hade emellertid en fördelning gjorts efter folkmängd, se nedan avsnitt 6.4.3. ökades hovhållningsanslag från 270 000 till 320 000 rdr. Drott- ningen fick ett särskilt anslag om 10 000 rdr under benämning ’handpenningar’, och ett årligt tillskott på 5 000 rdr för vård av statens möbler i slotten lades till. Det sistnämnda anslaget berodde på att ”de Staten tillhöriga Meubler både i det Kongl. i och å Lust-Slotten tarfva tillökning och förbättring, heldst HofhållningsSumman ej varit till- räckelig för anskaffning af nya i de förbrukades ställe”. Detta år vägrade emellertid kronprin- sen att ta emot någon höjning i sitt hovhållningsanslag, och i stället höjdes prins anslag till 50 000 rdr, eftersom han skulle ”antaga sin egen Hofhållning och Stat” – han var då . Om han skulle gifta sig före nästa riksdag skulle ytterligare 25 000 rdr läggas till. Prinsessan anslag höjdes med 12 000 rdr, eftersom hennes dittillsvarande anslag ”vid nu högt uppstegrade varupris” inte kunde anses tillräckligt ”äfven med den största sparsamhet”.1467 Vid riksdag, under vilken avled, anslogs 10 000 rdr samt arrendet av vid åt änkedrottningen utöver hennes anslag om 60 000 rdr, vilket byggde på tidigare åtaganden från riksdagen.1468 I fråga om hennes rättigheter som änkedrottning gällde det giftermålskontrakt som hade slutits mel- lan och furstbiskopen hovhållningsanslag om 320 000 rdr gällde också för , och kronprins fick åtnjuta det tidigare 1464 riksdag, Bihang, bd 1, statsutskottets bet. s. 640-644; bd 2, statsutskottets bet. s. 864-867, riksdagsskrivelse s. 911-928 på s. 916-917, riksdagsskrivelse s. 939-940 ; bd 4 s. 2991. 1465 riksdag, Bihang, bd 1, statsutskottets bet. s. 715-719 på s. 717; jfr även bd 2, statsutskottets bet. s. 1252-1253 samt riksdag, Bihang, bd 4, statsutskottets bet. s. 1294-1299 på s. 1296. 1905:1 (urtima ) s. 13-14, jfr även s. 50. 1467 riksdag, Bihang, bd 4:3, statsutskottets bet. s. 1294-1299 och 1310-1313, citaten från s. 1296, 1297 resp. 1298; bd 5:2, s. 734-737; bd 5:4, s. 181-182. 1468 riksdag, riksdagsbeslutet, 11 §. 1469 En transumt av detta är återgivet riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 133, s. 601- 602.Den fullständiga handlingen, giftermålskontrakt , finns i , Konungahusens urkun- der 1562-1958, vol. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom kronprinsanslaget om 100 000 rdr. Anslaget för ved och kol höjdes.1470 Särskilda anslag be- viljades för begravning1471 och kröning.1472 Denna typ av anslag, liksom anslag för bröllopskostnader,1473 var engångsanslag och gick utöver de vanliga ansla- gen. utökades konungens anslag till 420 000 rdr, på grund av försämrat penning- värde, och kronprinsen fick 20 000 rdr extra på grund av sitt förestående äkten- skap.1474 En fråga vid samma riksdag var om anslaget för vård av statens möbler skulle höjas från 5 000 till 12 000 rdr, vilket hovet hade begärt.1475 ansåg en höjning till 8000 rdr tillräcklig.1476 Vid riksdag skedde endast den förändringen att kronprins fick ett höjt anslag för sönernas skull – prins (XV) hade fötts , prins och prins (II) föddes . försvann prinsessan anslag eftersom hon avled . Därtill kom vissa kostnader för inköp av hö till och lön till slottsknektar för skötsel av brandredskap.1477 När det gäller underhållet av slotten kan följande nämnas. Vid riksdag anslogs 20 000 rdr under åttonde huvudtiteln till reparation av bostadsvåningarna på Kungl. Konungen hade lagt ut beloppet från hovhållningssumman.1478 Vid riksdag begärde konungen 255 751 rdr för att reparera , men avslog begä- ran.1479 Däremot beviljades under åttonde huvudtiteln ett anslag om 50 000 för reparation av Kungl. och andra byggnader i Stockholm.1480 En begäran vid riksdag om att reparera murar vid avslogs,1481 men konungen lånade pengar för ändamålet vilka sedan betalades tillbaka av statsverkets överskott; av riksdagsskrivelsen framgår att inte var nöjd med hur saken hade hanteras från konungens och sida.1482 Beträffande ansåg statsutskottet att ett belopp om 2 000 rdr borde 1470 riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 133, s. 595-608, statsutskottets bet. nr 161, s. 738-740; bd 10, riksdagsskrivelse nr 107, s. 220-225. 1471 riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 87, s. 239-242; bd 10, riksdagsskrivelse nr 55, s. 114-115. 1472 riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 134, s. 608-611; bd 10, riksdagsskrivelse nr 89, 190-191. 1473 Se t.ex. riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 91, s. 210-212. 1474 riksdag, Bihang, saml. 4, bd 2, statsutskottets bet. nr 238, s. 1262-1266; saml 10, avd.1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 94, s. 217-231. 1475 riksdag, Bihang, saml. 1, proposition om statsverkets tillstånd och behov, s. 789-790. 1476 riksdag, Bihang, saml. 4, bd 2, statsutskottets bet. nr 238, s. 1266-1267. 1477 riksdag, Bihang, saml. 1, bd 1, proposition om statsverkets tillstånd och behov, s. 4-6; saml. 4, avd. 1, bd 2, statsutskottets bet. nr 125, s. 41-46; saml. 10, bd 1, riksdagsskrivelse nr 209, s. 497-498, bd 2, riksdagsskrivelse nr 278, s. 165-167, bd 4, riksdagsbeslutet 8 §. 1478 riksdag, Bihang, bd 1, proposition om statsverkets tillstånd och behov, s. 542-558 på s. 552- 553, statsutskottets bet. s. 624-638 på s. 632-633; bd 2, riksdagsskrivelse, s. 911-928 på s. 926. 1479 riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 161 s. 742-744, bd 10, riksdagsskrivelse nr 107 s. 223-225, jfr prop. 1906:156 s. 4. 1480 riksdag, Bihang, bd 3, statsutskottets bet. nr 164, s. 785-788; bd 10, riksdagsskrivelse nr 181 s. 398-400. 1481 riksdag, Bihang, saml. 10, bd 1, riksdagsskrivelse nr 237 s. 672-674. 1482 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 2, statsutskottets bet. nr 149 s. 317-323 och bd 4, statsutskottets bet. nr 251 s. 234-237, saml.