sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Detta saknar logik, då även förmåner utgör en ersättning för arbete, om än i annan form. Att inkludera sjukpenning är logiskt något mer problematiskt då det skulle innebära en ”cirkulär referens”; sjukpenning skulle påverka sjukpenning via SGI. I praktiken torde det dock inte bli särskilt störande om man för beräkningen av SGI utesluter år då inkomsten är låg på grund av exempelvis sjukdom, föräldraledighet eller studier; se nästa punkt. Att inkluderar den underlättar också den automatiska beräkningen då uppgiften kan hämtas direkt från skatteredovisningen. För beräkning av SGI är det därför, när det gäller inkomst av tjänst, logiskt och rimligt att inkludera: •Lön, förmåner, sjukpenning m.m. •Andra inkomster som inte är pensionsgrundande •Inkomster, t.ex. hobby, som du själv ska betala egenavgifter för •Inkomst redovisad i bilagorna K10, K10A och K13 3.1.2 Inkomst av näringsverksamhet Av samma skäl som för inkomst av tjänst bör definitionen av ”inkomst av näringsverksamhet” för SGI-beräkning kopplas tydligt till arbete, arbete som en individ vid sjukdom, föräldraledighet, eller på grund av någon annan situation som de SGI-baserade försäkringssystemen avser att kompensera för, inte kan utföra. Det innebär att inkomst av passiv näringsverksamhet bör uteslutas. För en automatiserad beräkning är detta lätt att hantera eftersom ”Inkomst av näringsverksamhet – enskilda näringsidkare” i deklarationen klassificeras som antingen aktiv eller passiv. I den nuvarande modellen för fastställande av SGI görs ingen distinktion mellan passiv och aktiv näringsverksamhet vilket rimmar dåligt med syftet med de olika SGI-kopplade försäkringssystemen. När det gäller inkomst av näringsverksamhet görs vidare, i den nuvarande modellen, en justering av det beskattningsbara resultatet på ett sätt som framgår av nedanstående tabell. Tabellen visar, genom plus- och minustecknen, riktningen av effekterna av dess justeringar i förhållande till det ojusterade resultatet. 3Skatteblanketten INK1:s numrering och benämningar. Tabell 1 Effekter av justeringar av beskattningsbart resultat Outnyttjat underskott från föregående beskattningsår Uttag från skogs-, skogsskade- eller upphovsmannakonto Inbetalning till skogs-, skogsskade- eller upphovsmannakonto Avsättning till periodiseringsfond, dock högst av överskott vid R33 Ökning av expansionsfond dock högst överskott vid R35 Medgivna avdrag för egenavgifter och särskild löneskatt föregående beskattningsår Påförda egenavgifter och särskild löneskatt enligt slutskattebesked Sjukpenning som hör till denna näringsverksamhet Nettoeffekten på av dessa justeringar av resultatet är positivt. Det vill säga det ”resultat” av näringsverksamhet som utgår från i sin beräkning av SGI är högre än det beskattningsbara resultatet. Den största effekten har tillbakaläggandet av ”outnyttjat underskott från föregående beskattningsår”. Önskemålet om enkelhet och transparens talar för att, i den nya modellen för SGI-beräkning, utgå från det beskattningsbara resultatet för aktiv näringsverksamhet, det vill säga inklusive de justeringar som i det nuvarande SGI-systemet tas bort. Det som möjligen kan skava är att dessa inkluderar ”sjukpenning hänförlig till denna verksamhet”. Men av samma skäl som anfördes för motsvarande post i inkomst av tjänst torde det inte innebära något större reellt problem att inkludera denna justering. Att utgå från beskattningsbart resultat efter de skattemässiga justeringarna av bokfört resultat har den fördelen att detta resultat fluktuerar mindre än det bokförda resultatet. Det fluktuerar också mindre än det ”resultat” som den nuvarande modellen utgår från. Flera av de tunga justeringsposterna har ju till syfte och effekt att sprida ut resultatet över åren. Att utgå från över åren utjämnade resultat är en fördel då det skulle göra SGI mer stabilt över åren och därmed mer förutsägbart. Det enda problem som en övergång, från nuvarande definition av ”resultat” för SGI- beräkningen till en baserad på beskattningsbart resultat skulle generera är att det skulle leda till en genomsnittligt lägre SGI. Det skulle gå på tvärs mot önskemålet att förändringen inte ska leda till en försämring jämfört med nuläget. En teoretiskt tänkbar lösning skulle vara att inte inkludera den stora justeringen för ”outnyttjat underskott från föregående beskattningsår”. Rent beräkningsmässigt skulle detta vara enkelt. Men resultat skulle istället bli en kraftigt höjd genomsnittlig SGI och därmed ökade statsfinansiella utgifter. Ett bättre alternativ är att, acceptera att SGI:n blir lägre och istället, i de SGI-baserade försäkringssystemen, justera upp ersättningsgraden, det vill säga hur många procent av SGI:n som försäkringen ersätter. För att åstadkomma den önskvärda stabiliteten över åren – den som kommer av SGI- skyddet och specialreglerna för nystartade företag – bör SGI på något lämpligt sätt baseras på uppgifter från flera beskattningsår tillbaka i tiden. En mängd olika varianter är tänkbara, exempelvis: •Genomsnittet för två av •Genomsnittet av de tre högsta av . Mycket talar för att man väljer en modell där man inte tar med alla för att på detta sätt undvika effekterna på SGI av de temporära inkomstbortfall som följer av studier, föräldraledighet, sjukdom eller övergång från anställning till egen verksamhet. Det vill säga att de tre sista av ovanstående exemplen, eller någon annan liknande variant, är att föredra framför varianter där samtliga i närtid liggande år utgör grund för beräkningen. 3.3 Justering för jämförbarhet över åren För alla varianter måste redovisade inkomster av tjänst och näringsverksamhet för de olika åren göras jämförbara. Det kan göras genom uppräkning med KPI, eller med något annat index såsom justeringen av PBB eller lönekostnadsindex. 3.4 Golv och tak I uppräkningen av önskvärda egenskaper hos ett nytt system för fastställande av SGI ingår att det bör garantera en lägsta nivå för vad som betalas ut i de olika SGI-kopplade systemen. I föräldraförsäkringen görs detta genom att i lag fastlägga två siffersatta golv för föräldrapenningen: grundnivå och lägsta nivå på 250 respektive per dag. På årsbasis4 motsvarar /dag eller cirka 1,9 x prisbasbeloppet . Några motsvarande golv finns inte för sjukpenningen. Istället är kravet för att SGI överhuvudtaget ska fastställas att inkomsten överstiger av prisbasbeloppet. Detta innebär att om inkomsten är lägre än detta utgår ingen sjukpenning. Givet det önskvärda i en modell som skapar ett skyddsnät för alla individer, även för dem som av olika anledningar inte ”fångas upp” av den stabiliserande effekt som en modell beräknad på basis av inkomster från ett urval av år tillbaka i tiden genererar, borde en ny SGI-modell inkludera ett golv. Detta golv bör gälla för alla SGI-baserade system och skulle eliminera behovet av särskilda golv för, exempelvis, föräldrapenningen. Det skulle dessutom ha fördelen att lägstanivåerna (golvet) skulle justeras automatiskt med uppräkningen av prisbasbeloppet. Ett tänkbart golv som ungefär skulle motsvara grundnivån i föräldraförsäkringen är två prisbasbelopp. Garantibeloppet för sjukersättning och aktivitetsersättning, å andra sidan, varierar från 2,23 PBB för personer till 2,53 PBB för personer . Detta skulle kunna motivera att lägga ett generellt golv på en högre nivå, exempelvis 2,5 PBB. Av fördelningsskäl sätter nuvarande modell tak för SGI:n och därmed ersättningen från de SGI-baserade försäkringssystemen. Det finns ingen anledning att ifrågasätta detta. 4Grundbeloppet beloppet betalas ut under maximalt . Därefter sjunker ersättningen till /dag. kan man ifrågasätta varför SGI-taken ska vara olika för sjukpenningen och föräldrapenningen: 8 x PBB respektive 10 x PBB. Inte orimligt vore att ensa taket till, exempelvis, 9 x PBB. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. 79.En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. 80.Reglering av privata sjukvårdsförsäk- ringar – ökad kunskap och kontroll. 81.En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. 83.Belastningsregisterkontroll och avskiljande av studenter. 84.Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. 85.Vägar till ett tryggare samhälle. 1 och 2. 86.ILO:s konvention om våld och trakasserier i arbetslivet. 87.Granskning av utländska direktinvesteringar. 88.Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. Ju. 89.Sverige under pandemin. Volym 1 Smittspridning och smittskydd. Volym 2 Sjukvård och folkhälsa. 90.En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. 91.En ny rymdlag. 92.Åtgärder i gränsnära områden. 93.Från delar till helhet. En reform för samordnade, behovsanpassade och personalcentrerade insatser till personer med samsjuklighet. 94 Ett utökat skydd mot diskriminering. 95.En möjlighet till småskalig gårds- försäljning av alkoholdrycker. 96.Säkerhet och tillgänglighet vid val. 97.Säker och kostnadseffektiv it-drift –förslag till varaktiga former för samordnad statlig it-drift. 98.Ett förbättrat trygghetssystem för företagare –enklare och mer förutsägbart. konvention om våld och trakasserier i arbetslivet [86] Ett utökat skydd mot diskriminering. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. [73] Säker och kostnadseffektiv it-drift –förslag till varaktiga former för samordnad statlig it-drift. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. [36] En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. EU:s förordning om terrorisminnehåll på internet – frågan om behörig myndig- het. Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. Vägar till ett tryggare samhälle. Granskning av utländska direktinvesteringar. Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. [88] En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. Åtgärder i gränsnära områden. [92] Säkerhet och tillgänglighet vid val. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Från kris till kraft. Återstart för kulturen. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. Ett förbättrat trygghetssystem för företagare – enklare och mer förutsägbart. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Riksintressen i hälso- och sjukvården –stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar – ökad kunskap och kontroll. Volym 1 Smitt- spridning och smittskydd Volym 2 Sjukvård och folkhälsa. Från delar till helhet. En reform för samordnade, behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet. En möjlighet till småskalig gårds- försäljning av alkoholdrycker. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. –böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. Högskoleprovets organisation och styrning. och avskiljande av studenter. [83] En ny rymdlag.