sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Obligatorisk överlämning av uppgifter Ytterligare utvecklingssamtal och IUP Utredningen bedömer att de ekonomiska konsekvenser som be- räknas uppstå för staten till följd av ersättning till kommunerna för utökade åtaganden kommer att uppgå till med halvårseffekt , och därefter . Konsekvenser av utredningens förslag Övriga kostnader för staten Utöver de ökade kostnaderna för kommunerna som utredningen bedömer att staten bör finansiera, så medför utredningens förslag ökade kostnader för staten rörande fortbildningsinsatser samt det före- slagna statsbidraget för kapacitetsförstärkande och kvalitetshöjande åtgärder . Regeringen beslutade om förordning (2021:151) om statsbidrag för fortbildning av förskollärare. Denna förordning träder i kraft . Statsbidrag får enligt förordningen lämnas för ersättning för lön till förskollärare som deltar i uppdrags- utbildning enligt förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och förskollärare. För de fortbildnings- insatser som utredningen föreslår i avsnitt 6.4.2 och 6.4.3 bör därför statsbidrag utgå i enlighet med samma förordning (2021:151) om statsbidrag för fortbildning av förskollärare, se vidare avsnitt 6.4.4. Utredningens föreslagna ändringar i samma förordning förslås träda i kraft . Utredningen föreslår att statsbidraget ska vara möjligt för huvudmännen att söka till utgången av 2034. I budgetpropositionen avsatte regeringen medel för fort- bildningsinsatser vid ett genomförande av reformen. beräknades , och därefter 170 mil- joner kronor för ändamålet (prop. 2019/20:1, utg.omr. 16, avsnitt 3.7.10). I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att fortbildningsinsatsen för förskollärare vid ett ge- nomförande av reformen inte skulle kunna komma att genomföras fullt ut , och föreslog därför att avsatta medel skulle minska med detta år (prop. 2020/21:1, utg.omr. 16, av- snitt 3.7.10). Detta medför att kostnaderna för staten avseende fort- bildningsinsatser för förskollärare med anledning av reformen be- räknas att uppgå till med halvårseffekt , , och sedan . Utredningen har utgått från det aviserade ekonomiska utrymmet och förslagen är utformade för att rymmas inom satta ramar. De som är avsatta för detta ändamål bör enligt utredningen täckadels medel för det statsbidrag som ska vara möjligt för huvudmännen att söka för att möjliggöra för förskol- lärare att delta i fortbildning (se avsnitt 6.4.4), dels medel för gäl- Konsekvenser av utredningens förslag lande framtagande av fortbildning och kompetensutvecklande insatser (se avsnitt 6.4.2, 6.4.3 samt 6.5). Det är svårt så här långt i förväg göra en detaljerad prognos för hur många förskollärare som kommer att delta i fortbildning respektive år, i vilken utsträckning som för- skollärare kommer att komplettera sin utbildning för behörighet i nya årskurs 1 och 2 respektive i hela lågstadiet, hur pass omfattande det Förskolepedagogiska lyftet för lärare kommer att bli och vilka kostnader som kommer att finnas behäftade med insatsen. Det innebär att utredningen saknar möjlighet att mer exakt avgöra när som kostnader kommer att uppstå med anledning av fortbild- nings- och kompetensutvecklingsinsatserna. Det är därför viktigt att regeringen, med stöd av , kontinuerligt följer upp kostna- der samt gör prognoser för medelsåtgång. Utredningens föreslagna förordning om kapacitetsförstärkande och kvalitetshöjande åtgärder under implementeringen av reformen (se avsnitt 1.5 samt 7.1.5) träder i kraft . Kostna- derna för staten avseende statsbidraget beräknas att uppgå till 500 mil- joner kronor med halvårseffekt , , och sedan . Utredningens förslag kommer i flera avseenden att få konsekvenser för . Det handlar t.ex. om att föreslås få i uppdrag att utarbeta ändringsförslag gällande läroplanerna för och motsvarande skolformer samt se över kursplanerna och timplanerna mot bakgrund av den föreslagna utökade undervisningstiden och timplanen i lågstadiet. I detta ingår även arbetet med att utvidga det befintliga kunskapskravet i läsförståelse i årskurs 1, samt framtagan- det av ett nytt kunskapskrav i matematik så att det i nya årskurs 2(3) finns kunskapskrav för godtagbara kunskaper i svenska och svenska som andraspråk och matematik i , sameskolan respektive specialskola. Därutöver föreslår utredningen även framtagande av stödmaterial gällande mottagandet till grundsärskolan respektive över- gången mellan förskola och skola, samt stödmaterial med anledning av det föreslagna Förskolepedagogiska lyftet för lärare. Konsekvenser av utredningens förslag medför utredningens förslag revidering av ett flertal befintliga stöd- material. Utredningen bedömer att detta kan hanteras inom ramen för myndighetens löpande arbete och kostnaderna bedöms rymmas inom ramen för befintliga anslag. Utredningens förslag om att förskoleklassen ska upphöra som skol- form och att , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan ska utökas med en ny årskurs 1 får också konsekvenser för och hantering av statistik, samt för handlägg- ningen av statsbidrag och lärarlegitimationer. De föreslagna föränd- ringarna får även konsekvenser för deltagande i de internatio- nella studierna på skolområdet. Utredningen föreslår även uppdrag till gällande upp- följning och utvärdering. Andra konsekvenser av utredningens förslag rör att i samverkan med lärosäten ska ges i uppdrag att erbjuda fortbildning för förskollärare, samt att myndigheten ges i uppdrag att genomföra insatser för att understödja huvudmännens lokala implementerings- arbete. Några av dessa konsekvenser kommenteras särskilt nedan. ansvarar för officiella statistik om skolväsende och barnomsorg. samlar () på uppdrag av in uppgifter om barn, elever, personal och utbildningsresultat. Utöver den officiella statistiken så redovisas även annan statistik rörande utbildningsväsendet. Utredningens förslag kommer i ett initialt skede att medföra ett omställningsarbete med tillhörande kostnader i samband med att t.ex. datainsamling, föreskrifter, system för att visa statistiken och tabeller behöver anpassas. Utredningen bedömer att omställningsarbetet kan hanteras inom ramen för myndighetens löpande arbete och kostnaderna bedöms även rymmas inom ramen för myndighetens befintliga anslag. Konsekvenser av utredningens förslag Internationella jämförande studier på utbildningsområdet En annan möjlig konsekvens rör deltagande i internationella jämförande studier på utbildningsområdet (se vidare avsnitt 7.2.1). De internationella studierna organiseras och leds av internationella organisationer som (), Achievement (IEA) och . På natio- nell nivå är det i allmänhet som tar ansvar för studiernas genomförande, i samverkan med forskare från universitet och hög- skolor. Se vidare om de internationella studierna i avsnitt 7.2.1. Ett flertal av de internationella studierna är knutna till specifika årskurser i grundskolan.4 Studiernas genomförande skulle följaktligen kunna komma att påverkas av de förändringar i årskursbeteckningar som skulle bli en konsekvens av införandet av en tioårig grundskola. En elev som enligt nuvarande system går i årskurs 3 skulle i en tioårig grundskola i stället gå i årskurs 4 osv. avgör, i samråd med de internationella organisationerna, i vilka årskurser som dessa prov ska genomföras, baserat på vilka kunskaper som ska mätas och var dessa kunskaper återfinns i de svenska läroplanernas kursplaner. Utredningen anser, mot bakgrund av detta, att kan hantera reformen inom sitt löpande arbete med de internationella studiernas genomförande. Utredningens bedöm- ning är därmed att reformen inte bör få några substantiella konse- kvenser för genomförandet av PIRLS, TIMSS, ICILS eller ICCS, eller för redovisning och analys av studiernas resultat. riktar sig till 15-åringar och är, till skillnad från de studier som redovisas i stycket ovan, inte knuten till specifika årskurser, utan genomförs av både elever i och gymnasieskolan. Utred- ningens bedömning är att ett införande av en tioårig grundskola där- med inte bör få några konsekvenser för genomförandet av . Långsiktigt kan dock resultatet i undersökningen komma att påverkas då eleverna kommer att ha gått i när de är , vilket är något som behöver ta i beaktande i sin redovisning och analys av resultatet. 4De studier som berörs är PIRLS (Progress in International Reading Literacy Study) i årskurs 4, TIMSS (Trends in International Mathematics and Science Study) i årskurs 4 och årskurs 8, ICILS (International Computer and Information Literacy Study) i årskurs 8, samt ICCS (International Civic and Citizenship Education Study) i årskurs 8, samt (Programme for International Student ) som riktar sig till 15-åringar i årskurs 9 respektive år 1 i gymnasieskolan. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag innebär att får i uppdrag att, i sam- verkan med lärosäten, erbjuda en behörighetsgivande fortbildning som ska erbjudas förskollärare som är verksamma i förskoleklassen samt i nya årskurs 1, samt en kompetensutvecklande insats som vän- der sig till lärare m.fl. som ska arbeta i det nya lågstadiet. Utredningens förslag är att kostnader för dessa upp- drag ska finansieras av de medel som finns avsatta för ändamålet. En konsekvens av utredningens förslag är att årskursbeteckningarna i utfärdade lärarlegitimationer kommer att behöva justeras för att överensstämma med de nya årskursbeteckningarna i nämnda skol- former. Ändringarna av utfärdade lärarlegitimationer bedöms vara av redaktionell art. Utredningens förslag innebär att får fatta beslut om legitimation med nya årskursbeteckningar som ersätter befintliga beslut om legitimation. Utredningens bedömning är att justeringarna av legitimationerna faller inom ramen för ordinarie arbete, och kostnaderna bedöms även rymmas inom ramen för myndighetens befintliga anslag. Utredningens förslag om att förskoleklassen ska upphöra som skol- form och införandet av den tioåriga , tioåriga grund- särskolan, den elvaåriga specialskolan och sjuåriga sameskolan kommer att få konsekvenser för Skolinspektionen. Konsekvenserna handlar om hur befintliga beslut om godkännanden för enskilda huvudmän att bedriva verksamhet ska hanteras, men också om hanteringen av nya ansökningar för att starta eller utöka en verksamhet i enlighet med de nya bestämmelserna. När det gäller befintliga godkännanden innebär utredningens för- slag att Skolinspektionen får fatta nya beslut om godkännanden i enlighet med de nya årskursbeteckningarna. Dessa beslut ersätter befintliga beslut för de huvudmän som har godkännanden som avser t.ex. grundskola årskurs 4–9 eller 7–9. Sådana godkännanden ska bara Konsekvenser av utredningens förslag avse motsvarande utbildning och samma skolenhet som det godkännandet avsåg. För enskilda huvudmän med godkännanden som avser förskole- klass och grundskola eller grundsärskola som ansöker om godkän- nande för nya årskurs 1 får Skolinspektionen fatta beslut enligt ett förenklat förfarande, detta då dessa huvudmän anses bedriva mot- svarande utbildning. Ett godkännande enligt de nya bestämmelserna bör endast kunna nekas om det finns särskilda skäl. Enskilda huvudmän som har godkännanden för grundskolor eller grundsärskolor för t.ex. årskurs 1–6 eller årskurs 1–9 men inte för förskoleklassen, faller inte under det förenklade förfarandet och be- höver, enligt utredningens förslag, göra en ansökan till Skolinspek- tionen enligt skollagens bestämmelser. Under utredningens gång har det framkommit att Skolinspektionen bedömer att myndighetens förberedelsearbete, vilket t.ex. innefattar att ta fram nya föreskrifter och blanketter inför att huvudmännen ska ansöka etc. tar efter ikraftträdandet av de nya bestäm- melserna. Det föreslagna förfaringssättet bedöms vara både ändamålsenligt och samhällsekonomiskt kostnadseffektivt. Det kommer att leda till att berörda enskilda huvudmän kommer att ha beslut om godkän- nande som avser utbildning i enlighet med de nya bestämmelserna vilket kommer att skapa förutsättningar för rättssäkerhet och trans- parens. Genom det förenklade förfarandet bedöms hanteringen inte bli allt för administrativt betungande för myndigheten. Utredningens förslag till ändringar i skolförfattningarna får också konsekvenser för Skolinspektionens inspektionsverksamhet. Utredningen bedömer att justeringar till följd av de föreslagna ändringarna kan hanteras inom ramen för myndighetens löpande arbete och kostnaderna bedöms även rymmas inom ramen för myn- dighetens befintliga anslag. 8.8.4Ekonomiska konsekvenser för Specialpedagogiska skolmyndigheten Det ekonomiska målet enligt regleringsbrevet för Specialpedagogiska skolmyndigheten (U2020/06615) är att avgiftsintäkterna från till- gängliggörande av läromedel och från ersättning från elevernas hem- Konsekvenser av utredningens förslag kommuner för elever i specialskola ska bidra till att täcka kostna- derna. Av skollagen (12 kap. 24 §) framgår att hemkommunen är skyl- dig att betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skol- enhet inom specialskolan. Den ersättning som hemkommunen ska betala framgår av förordningen (SKOLFS 1997:1) om ersättning för elever i specialskolan.5 När det gäller specialskolan står ersättningen från kommunerna endast för en del av de totala kostnaderna medan resterande del täcks av statsbidrag. För framgår av förordningen att ersättning för elever ska betalas med per elev och termin. De kom- muner där enheter av specialskolan är belägna ska i stället betala per elev och termin. Ersättning för elever i förskole- klass vid en skolenhet inom specialskolan betalas med 132 140 kro- nor per elev och termin, och för elever i fritidshem vid en skolenhet inom specialskolan med per elev och termin. Kom- munernas ersättning till staten varierar beroende på om special- skolan finns i elevens hemkommun eller inte. För elever i förskole- klassen och specialskolan ökar ersättningen om eleven även går i fritidshem. I vilken grad kommunernas ersättningar påverkas av in- förandet av en elvaårig specialskola är svårt att beräkna då det beror på om eleven varit inskriven i fritidshemmet eller inte, och om eleven bor i den kommun där specialskolan är belägen. Utredningen har inte beräknat några kostnader för tillkommande elever till följd av reformens genomförande. Enligt offi- ciella statistik gick 50 elever i en förskoleklass kopplad till special- skolan /20. Antalet elever i lågstadiet var 55 i årskurs 1, 56 i årskurs 2, 71 i årskurs 3 samt 63 i årskurs 4. En jämförelse gäl- lande (läsåren 2017/18, 2018/19 och 2019/20) indikerar ett förhållandevis stabilt elevunderlag i lågstadiet, och en viss ökning i elevantalet i förskoleklassen. Dock har utredningen inte tolkat detta som att elevantalet i en ny årskurs 1 kommer att bli högre till följd av införandet av en elvaårig specialskola. Med anled- ning av det låga antalet elever bedömer utredningen förändringen som försumbar. Det ökade antalet undervisningstimmar påverkar special- skolans kostnader, som kostnaden för fritidshemmet mins- 5Senaste ändring SKOLFS 2020:199. Konsekvenser av utredningens förslag Sammantaget bedömer utredningen kostnadsökningen så liten att den bör kunna hanteras inom myndighetens nuvarande resurser. Utredningen bedömer dock att Specialpedagogiska skolmyndig- heten, som huvudman för specialskolan, kan komma att behöva extra medel under implementeringen av reformen för att genomföra nöd- vändiga förberedelser och anpassningar av verksamheten. Utredningen har därför i avsnitt 7.1.5 föreslagit ett riktat statsbidrag i syfte att möjliggöra en kapacitetsförstärkning samt säkerställa kvaliteten i ut- bildningen i lågstadiet som reformen implementeras. 8.8.5Ekonomiska konsekvenser för Sameskolstyrelsen Det ekonomiska målet enligt regleringsbrevet för Sameskolstyrelsens verksamhet (U2020/06616) är att avgiftsintäkterna från barnens hem- kommuner och vårdnadshavare för förskola samt ersättningen för fritidshem, förskoleklass och sameskola delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Även ersättningen för den fjärrundervisning som Sameskolstyrelsen bedriver på entreprenad ska bidra till att täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsinkomster och ersättning finansieras via statsbidrag. Av skollagen (13 kap. 22 §) framgår att hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för elever i sameskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan. Den ersättning som hemkommunen ska betala framgår av förord- ningen (SKOLFS 2011:62) om ersättning för elever i sameskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan. Ersättningen ska bestämmas efter samma grunder som elevens hem- kommun tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen grundskola, förskoleklass eller fritidshem. Utredningen har inte beräknat några kostnader för tillkommande elever till följd av reformens genomförande. Enligt offi- ciella statistik gick 28 elever i en förskoleklass kopplad till sameskolan /20. Antalet elever i lågstadiet var 38 i årskurs 1, 26 i årskurs 2, samt 29 i årskurs 3. En jämförelse gällande (läsåren 2017/18, 2018/19 och 2019/20) indikerar ett förhållandevis stabilt elevunderlag i lågstadiet. Utredningen har inte funnit anledning att göra bedömningen att den variation som finns mellan läsåren bör tolkas Konsekvenser av utredningens förslag som att elevantalet i en ny årskurs 1 kan antas komma att bli högre till följd av införandet av en sjuårig sameskola. Med anledning av det låga antalet elever bedömer utredningen förändringen som försum- bar. Det ökade antalet undervisningstimmar påverkar sameskolans kostnader, som kostnaden för fritidshemmet minskar. Sam- mantaget bedömer utredningen kostnadsökningen så liten att den bör kunna hanteras inom myndighetens nuvarande resurser. Om införandet av den tioåriga leder till ökade kost- nader för kommunerna kommer ersättningen till sameskolan att öka i motsvarande grad. Även om sameskolans kostnader inte fullt ut täcks av kommunernas avgifter utan också av anslagsmedel bedömer utredningen att den eventuella kostnadsökningen är så liten att den inte bör föranleda några ökade anslag till Sameskolstyrelsen. Utredningen bedömer dock att Sameskolstyrelsen, som huvudman för sameskolan, kan komma att behöva extra medel under implemen- teringen av reformen för att genomföra nödvändiga förberedelser och anpassningar av verksamheten. Utredningen har därför i avsnitt 7.1.5 föreslagit ett riktat statsbidrag i syfte att möjliggöra en kapacitets- förstärkning samt säkerställa kvaliteten i utbildningen i lågstadiet som reformen implementeras. 8.8.6Konsekvenser för universitet och högskolor Utredningens förslag om fortbildning av förskollärare innebär ut- ökade uppdrag till universitet och högskolor när det gäller fortbild- ning av lärare. Utredningen beräknar att antalet förskollärare som kan komma i fråga för fortbildningen är cirka 3 000. Som framgår av avsnittet om lärarförsörjning (se avsnitt 8.1.1) beräknar att myndigheten kommer att köpa motsvarande 2 600 helårsstudie- platser av universitet och högskolor för att kunna erbjuda en fort- bildning som ska ge kompetens att undervisa i tidiga år. Den fortbildning av förskollärare som utredningen föreslår beräknas omfatta cirka 300 helårsstudieplatser – 2030. Förslagen väntas leda till att de lärosäten som får i uppdrag att genomföra denna verksamhet utvecklar en utbildning i enlighet med den förordning som reglerar utbildningen. Det innebär att utbild- ningshållet behöver anpassas och att kurser behöver utvecklas eller modifieras. Lärosätena behöver även i övrigt organisera för att utbild- Konsekvenser av utredningens förslag ningen ska kunna genomföras. Undervisningen kan behöva fördelas och samordnas mellan olika lärosäten inom ramen för uppdraget. Utredningens förslag om ändrade behörighetskrav för att få under- visa i nya lågstadiet kommer enligt utredningens bedömning inte att påverka söktrycket till olika lärarutbildningar. Det är endast den som redan har en behörighetsgivande examen som förskollärare och som är anställd för reformens genomförande som kan komma ifråga för utredningens förslag. Bestämmelserna är undantag som dessutom innehåller vissa tidsbegränsningar. Den som ämnar läsa till lärare eller förskollärare kommer således inte att påverkas av utredningens förslag. Utredningens förslag avseende ändringar i läroplaner för lågstadiet kan föranleda ändringar i innehållet gällande den lärarutbildning som enligt utredningens förslag ska vara inriktad mot arbete i årskurs 1–4. Det innebär att utbildningsinnehållet kan behöva an- passas och att kurser behöver utvecklas eller modifieras. 8.8.7Konsekvenser för pågående statsbidrag Statsbidrag är ett sätt att ge statligt ekonomiskt stöd till specifika insatser i skolan. Vem som kan söka ett bidrag och villkoren för vad pengarna ska användas till beskrivs oftast i en statsbidragsförordning som regeringen beslutar om. De flesta statsbidrag som riktar sig till huvudmän inom skolväsendet fördelas och administreras av Skol- verket. Utredningen har i avsnitt 5.1 föreslagit att förskoleklassen ska upphöra som skolform och att och motsvarande skol- former ska utökas med en ny årskurs 1. En konsekvens av förslagen innebär att statsbidrag kan utgå för utbildning inom för- skoleklassen. Gällande statsbidragsförordningar som omfattar för- skoleklassen bör därför ändras på så sätt att förskoleklassen tas bort. De statsbidragsförordningar som utredningen uppmärksammat är följande: •förordning (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet inom skolan, •förordning (2011:538) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i , Konsekvenser av utredningens förslag •förordning (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av mate- matiklärare och för matematikhandledare, •förordning (2013:361) om statsbidrag för utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd, •förordning (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skol- lov, •förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling, •förordning (2015:215) om statsbidrag för lågstadiet i grund- skolan och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning, •förordning (2015:736) om statsbidrag till kostnader för utbild- ning i för utlandssvenska elever, •förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och förskollärare, •förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser, •förordning (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling och förordning (2018:527) om statligt stöd för säkerhetshöjande åtgärder i skolor, •förordning (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärar- assistenter, och •förordning (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förslagen innebär vidare att och motsvarande skolfor- mer utökas med en årskurs och när det gäller statsbidrag som utgår till sådan utbildning innebär förslagen att det befintliga statsbidraget ska omfatta fler årskurser än vad det har beräknats för. Om och på vilket sätt de olika statsbidragen bör justeras för att och motsvarande skolformer utökas med en årskurs ligger dock utanför ramen för utredningens uppdrag och är en fråga för regeringen att ta ställning till. Konsekvenser av utredningens förslag Enligt kommittéförordningen ska utredningen föreslå finansiering för de kostnader som utredningens förslag ger upphov till. Utred- ningen har sett över vilka möjligheter det finns att använda resurserna inom skolområdet på ett mer samhällsekonomiskt effektivt sätt. Kostnader för kapacitetsförstärkande och kvalitetshöjande insatser under reformens implementering