sou · H9B350 · 2021-06-04 00:00:00 — Genom de förslag som lämnas om fri hyressättning vid nyproducerade hyreslägenheter skif- tar fokus från kollektiva förhandlingar till individuella förhandlingar om hyrans storlek. I syfte att stärka hyresgästens informationsläge ingår i uppdraget att lämna förslag på lösning som innebär att fastighetsägarna åläggs att offentligt redovisa de uppgifter som behövs om hyresläget. Det ska på detta sätt vara möjligt för en kommande hyresgäst att få en tillräcklig överblick över hyresnivån bland lägenheter som liknar den som hyresgästen efterfrågar. 12.2Hur ska uppgift om hyra för hyreslägenheter offentliggöras? Det finns flera tänkbara lösningar för hur uppgift om hyra ska samlas in och göras tillgänglig för potentiella hyresgäster, hyresvärdar och andra som har behov av informationen. En tänkbar lösning är att lägga uppgiften på en privat aktör. En sådan ordning framstår dock som olämplig av flera skäl. Ett skäl är att en privat aktör kan komma att upphöra med verksamheten. Ett annat skäl för att inte välja en privat aktör är att lämnandet av uppgifterna bör utformas som en Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning skyldighet för fastighetsägaren till vilken kopplas någon form av sanktion vid uteblivet lämnande av efterfrågad uppgift. Det kan även vara svårt att kontrollera att detta efterlevs på rätt sätt. Mot bak- grund av bl.a. det sagda bör uppgiften anförtros en myndighet. Där kan olika lösningar tänkas. Uppgiften kan t.ex. samlas in och göras tillgänglig i den hyresstatistik som presenteras av Statistiska central- byrån, SCB, eller göras tillgänglig i ett offentligt register. Det är dock ett tidskrävande arbete att bygga upp ett helt nytt offentligt register från grunden. För att uppgift om hyra ska komma till största nytta för dem som har intresse av uppgiften är det i stället lämpligare att bygga vidare på ett befintligt register. Det finns två statliga register som är särskilt intressanta när det gäller möjligheten att offentligt redovisa uppgift om hyra, näm- ligen fastighetsregistret1 och lägenhetsregistret2. Båda dessa register förs av den statliga lantmäterimyndigheten, Lantmäteriet. Det är även Lantmäteriet som är personuppgiftsansvarig för den behand- ling av personuppgifter som sker i dessa två register.3 innehåller information om fastigheter, såsom fastighetsbeteckning, uppgift om byggnader, belägenhetsadress, vem som är lagfaren ägare och om det finns särskilda rättigheter knutna till fastigheten. Syftet med registret är att ge offentlighet åt fastighets- anknuten information (1 § lagen [2000:224] om fastighetsregister). De uppgifter som förekommer i fastighetsregistret har nära sam- band med de uppgifter som ingår i lägenhetsregistret. Inget av dessa register innehåller uppgift om hyra. inne- håller emellertid en mängd andra detaljerade uppgifter som har kopp- ling till bostadslägenheter såsom lägenhetsnummer, antal rum, köks- typ, bostadsarea och lägenhetskategori. Detta gör att uppgift om hyra passar väl in i lägenhetsregistrets övriga innehåll. framstår därför som det mest lämpliga registret för att offentliggöra uppgift om hyra för hyreslägenheter. Lagen om lägenhetsregister behöver dock anpassas för att uppgift om hyra ska kunna offentlig- göras där. 1Fastighetsregistret regleras genom lag (2000:224) om fastighetsregister och förordning (2000:308) om fastighetsregister. 2Lägenhetsregistret regleras genom lag (2006:378) om lägenhetsregister och förordning (2007:108) om lägenhetsregister. 3Se 4 § lag (2006:378) om lägenhetsregister och 5 § lag (2000:224) om fastighetsregister. Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning 12.3Lägenhetsregistret och dess användning Det rikstäckande lägenhetsregistret tillkom efter en provverksamhet som inleddes i kommun och i i . Det främsta syftet med provverksamheten var att undersöka möjligheterna att bygga upp ett lägenhetsregister, införa folkbokföring på lägenhet, kontrollera statistikkvaliteten och precisera kostnaderna för en riksuppläggning.4 Det lägenhetsregister som började byggas upp genom provverk- samheten reglerades i lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. I för- arbetena till den lagen angavs det huvudsakliga ändamålet för regis- tret vara att skapa förutsättningar för SCB att ta fram hushålls- och bostadsstatistik med hjälp av registerdata (prop. 1995/96:90 s. 26). Efter att provverksamheten avslutades upphävdes lag om lägenhetsregistret. I stället trädde den nu gällande lagen (2006:378) om lägenhetsregister i kraft. Det rikstäckande lägenhetsregistret upprättades därefter successivt i samtliga kommuner –2010.5 Behandling av personuppgifter i registret innehåller varken namn, personnummer eller andra uppgifter som direkt kan knytas till en fysisk person. Däremot finns möjlighet att utifrån lägenhetsnummer indirekt koppla upp- gifter från lägenhetsregistret till fysiska personer, varför uppgifterna i registret kan anses utgöra personuppgifter. Vid behandling av dessa uppgifter i lägenhetsregistret gäller där- för och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana upp- gifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän data- skyddsförordning). Dataskyddsförordningen kompletteras av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- 2004/05:171 s. 17. 59 § och bilaga till förordning (2007:108) om lägenhetsregister. Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning förordning (dataskyddslagen). Dataskyddslagen är dock subsidiär i förhållande till andra lagar och förordningar, vilket medför att av- vikande bestämmelser i exempelvis lagen om lägenhetsregister gäller framför dataskyddslagen. Genom dataskyddsförordningen uppställs ett flertal grundlägg- ande krav vid behandlingen av personuppgifter. Det första kravet är att behandlingen måste ske med stöd av någon av de rättsliga grun- derna som ställs upp i artikel 6.1 dataskyddsförordningen. Uppräk- ningen i artikel 6.1 är uttömmande. Om ingen av de grunder som anges där är tillämplig är behandlingen inte laglig och får därmed inte utföras.6 Med behandling av personuppgifter menas en åtgärd eller kombination av åtgärder beträffande personuppgifter, däribland in- samling, registrering och tillhandahållande av uppgifter.7 Defini- tionen av behandling är vid och omfattar i princip alla åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter.8 Lantmäteriet har ålagts att föra ett lägenhetsregister med visst inne- håll. regleras i lagen om lägenhetsregister och för- ordningen (2007:108) om lägenhetsregister. Personuppgiftsbehand- lingarna blir således en del av myndighetens uppdrag. Det framgår även av Lantmäteriets instruktion att myndigheten ska ansvara för drift, uppdatering och tillhandahållande av information avseende lägen- hetsregister.9 Lantmäteriets behandling av personuppgifter i registret har således rättslig grund genom att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse (artikel 6.1 led c).10 Behandlingen kan även anses nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse, eller myndig- hetsutövning (artikel 6.1 led e).11 För att personuppgiftsbehandlingen ska anses vila på någon av de uppräknade rättsliga grunderna i artikel 6.1 gäller dessutom att be- handlingen ska vara nödvändig. Utöver det grundläggande kravet på att all behandling måste vara laglig, i betydelsen att någon av de rättsliga grunderna som anges i arti- kel 6.1 dataskyddsförordningen är tillämplig, omgärdas varje behand- 2017/18:105 s. 46. 7Se artikel 4.2 dataskyddsförordningen. Törngren, GDPR (. 2021, ) kommentar till artikel 4 dataskyddsförordningen. 95 § 4 förordning (2009:946) med instruktion för Lantmäteriet. 10En myndighets uppdrag enligt instruktionen till myndigheten eller ett regleringsbrev kan i vissa fall utgöra en i enlighet med nationell rätt fastställd rättslig förpliktelse i dataskydds- förordningens mening, t.ex. om myndigheten ges i uppdrag att föra ett visst register, prop. 2017/18:105 s. 53. 11Alla uppgifter som riksdag eller regering gett i uppdrag åt statliga myndigheter att utföra är enligt regeringens mening av allmänt intresse, se prop. 2017/18:105 s. 56. Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning ling av personuppgifter också av andra krav. Principerna för behand- ling av personuppgifter, dvs. vilka allmänna krav som gäller för all per- sonuppgiftsbehandling, anges i artikel 5.1 dataskyddsförordningen. Den första principen som läggs fast i artikel 5.1 är att person- uppgifter ska behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i för- hållande till den registrerade (led a). Personuppgifterna ska vidare samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och att de inte senare får behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål (led b). Vidare ska uppgifterna enligt artikel 5.1 bl.a. vara adekvata och korrekta och får inte förvaras än vad som är nödvändigt (leden c, d och e). Uppgifterna måste också behandlas på ett sätt som säkerställer lämplig säkerhet (led f).12 Lantmäteriet är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som sker i lägenhetsregistret.13 Det åligger därför Lantmäteriet att visa att samtliga principer i artikel 5.1 efterlevs vid all behandling av dessa uppgifter (artikel 5.2). Dessutom måste be- hovet av den konkreta behandlingen av personuppgifter alltid vägas mot den registrerades intresse av personlig integritet. Skyddet mot betydande intrång i den personliga integriteten följer av grundlag. Enligt 2 kap. 6 § andra stycket RF är var och en gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den per- sonliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär över- vakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Det grundlagsskyddade området avgränsas alltså på ett sådant sätt att det enbart omfattar de mest ingripande intrången i den enskildes privata sfär. Vid bedömningen av vad som kan anses utgöra ett betyd- ande intrång har regeringen uttalat att flera omständigheter bör vägas in. Uppgifternas karaktär och omfattning ska beaktas. Ju känsligare uppgifterna är, desto mer ingripande måste det allmännas hantering av uppgifterna normalt anses vara. En hantering som syftar till att utreda brott kan således normalt anses vara mer känslig än t.ex. en hantering som uteslutande sker för att ge en myndighet underlag för förbättringar av kvaliteten i handläggningen (se prop. 2009/10:80 s. 182 ff.). 2017/18:105 s. 47 och 48. 134 § lagen om lägenhetsregister. Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning Uppgifter i lägenhetsregistret får behandlas för ändamålen folk- bokföring, framställning av statistik, forskning samt planering, upp- följning och utvärdering av bostadsbestånd och byggande (5 § lagen om lägenhetsregister). Ändamålen anger den yttre ramen för vad upp- gifter som finns i registret får användas till. Det är Lantmäteriets ansvar, i egenskap av personuppgiftsansvarig, att se till att uppgifterna i lägenhetsregistret används på ett sätt som stämmer överens med registrets ändamål. får innehålla uppgifter om bostadslägenhet, entré, byggnad och fastighet.14 I fråga om bostadslägenhet får regist- ret innehålla uppgift om lägenhetsnummer, antal rum, kökstyp, bostadsarea och lägenhetskategori.15 får därut- över bl.a. innehålla uppgifter om fastighetsbeteckning, belägenhets- adress och byggnadsuppgifter.16 Även bostäder i småhus, såsom villor och radhus, ingår i registret med uppgift om area.17 Registret inne- håller inga uppgifter om de som bor i fastigheten, men beträffande fastighetens ägare anges om ägaren är en fysisk person eller en juri- disk person. Om ägaren är en juridisk person ska även slag av juridisk person anges.18 Skyldigheter och registrering av uppgifter i registret Uppgifter i lägenhetsregistret inhämtas dels från fastighetsregistret, dels genom uppgiftsskyldighet för fastighetsägare. Fastighetsägare har skyldighet att till kommunen lämna uppgifter som föranleder ändringar eller kompletteringar av lägenhetsregistret enligt vad som anges i 14 §. Uppgifterna ska lämnas senast efter det att förändringen skett.19 Kommunen har därefter en skyldighet att löp- ande registrera ändringar och kompletteringar av de uppgifter som 146 § lagen om lägenhetsregister. 156 § lagen om lägenhetsregister, jfr 2 § förordning om lägenhetsregister. Kökstyp delas in i kök, kokvrå, kokskåp, gemensamt kök eller köksutrustning saknas. Lägenhetskategori delas in i vanlig bostadslägenhet eller specialbostad. Specialbostad delas upp i specialbostad för äldre och funktionshindrade, studentbostad eller övrig specialbostad. 16Jfr 6 § lagen om lägenhetsregister. 17Lägenhetsnummer ska fastställas av kommunerna för varje lägenhet, om det finns mer än en bostadslägenhet med samma belägenhetsadress, se 11 § lagen om lägenhetsregister. 186 § lagen om lägenhetsregister, jfr 3 § förordning om lägenhetsregister. 1915 § andra stycket lagen om lägenhetsregister. Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning närmare preciseras i 6 § 1 och 3 b–e för varje bostadslägenhet i kom- munen (13 § lagen om lägenhetsregister). Tillgång till uppgifter från lägenhetsregistret kan fås genom antingen direktåtkomst eller utlämnande på medium för automatiserad be- handling. En kommun får enligt 18 § lagen om lägenhetsregister ha direktåtkomst till registret i den del det avser lägenheter inom den egna kommunen. Härutöver får även ha direktåtkomst till registret (6 § förordningen om lägenhetsregister). Uppgifter ur lägenhetsregistret får lämnas ut på medium för auto- matiserad behandling endast om regeringen har meddelat föreskrifter om det (20 § lagen om lägenhetsregister). I sådana fall får uppgifterna enbart lämnas ut för de ändamål som anges i 5 § och för sådan registrering som åligger kommunen enligt 13 §. Härutöver följer av 7 § förordningen om lägenhetsregister att uppgifter får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till , , den kommun där fastigheten är belägen samt till fastighetsägaren. Förslag: Ändamålsbestämmelsen i lägenhetsregistret anpassas för att uppgift om hyra, vilka nyttigheter som ingår i hyres- beloppet och när hyresförhållandet inleddes ska kunna offent- liggöras där. I fråga om behandling av insamlade personuppgifter för andra ändamål än de som anges i lagen ska den s.k. finalitetsprincipen tillämpas. En generell förutsättning ska vara att personuppgifts- behandling endast får ske, om det är nödvändigt för att uppnå ändamålen. föreslås därför ha till ändamål att tillhanda- hålla uppgifter för Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning 1.verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning, eller för tillhandahållande av tjän- ster som har samband med sådan verksamhet, 2.fastighetsförvaltning, byggande eller annan liknande åtgärd, 3.framställning av statistik, och 4.uttag av urval av personuppgifter för direkt marknadsföring, dock med den begränsning som följer av artikel 21.2 och 21.3 i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avse- ende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Skälen för förslaget: framstår som det mest lämp- liga registret för att offentliggöra uppgift om hyra, inklusive vilka nyt- tigheter som ingår i hyresbeloppet och när hyresförhållandet inleddes, för bostadslägenheter som omfattas av lagen om fri hyressättning vid nyproduktion. innehåller redan en mängd detalj- erade uppgifter som har koppling till bostadslägenheter såsom lägen- hetsnummer, antal rum, kökstyp, bostadsarea och lägenhetskategori. Detta gör att uppgift om hyra passar väl in i lägenhetsregistrets övriga innehåll. Ändamålsregleringen i lagen om lägenhetsregister behöver dock anpassas för att uppgift om hyra ska kunna offentliggöras där. I syfte att åstadkomma ett fullgott integritetsskydd kompletteras även den föreslagna ändamålsregleringen med andra bestämmelser som sätter gränser för behandlingen, bl.a. bestämmelser om tillgången till uppgifter (se avsnitt 12.4.5). I avsnittet Behandling av personuppgifter i registret ovan presen- teras de dataskyddsrättsliga bestämmelser som måste beaktas vid all behandling av personuppgifter i lägenhetsregistret. Utöver den be- handling av personuppgifter som krävs i Lantmäteriets egen verk- samhet, dvs. vid insamlingen av uppgifter till registret, behandlar myndigheten personuppgifter för att lämna ut uppgifter till andra myndigheter och enskilda. Även i dessa situationer krävs att person- uppgiftsbehandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig för- pliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige, eller att behand- lingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (jfr artikel 6.1 c och e). Behandlingen måste även ha stöd i lag eller för- ordning. Behandlingen måste härutöver uppfylla de principer som slås fast i artikel 5 (principerna behandlas nedan). Allmänt om ändamål för personuppgiftsbehandling I artikel 5 dataskyddsförordningen anges vissa grundläggande prin- ciper som den personuppgiftsansvarige måste leva upp till vid behand- ling av personuppgifter. Enligt artikel 5.1 b ska personuppgifter sam- las in bara för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. Uppgifterna får inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål, den s.k. finalitetsprincipen. Bestämmelserna innebär bl.a. att den personuppgiftsansvarige redan vid insamlingen av uppgifterna måste bestämma för vilket eller vilka ändamål insamlingen sker och att ett ändamål som huvudregel inte utan vidare kan läggas till i efterhand. Bestämmelserna innebär också att vidarebefordran av uppgifter måste föregås av en prövning av om mottagarens ändamål är förenligt med de ursprungliga ändamålen eller inte. Det finns ett visst utrymme enligt både artikel 6.2 och 6.3 andra stycket att specificera villkoren för när behandling av personupp- gifter får ske och hur det ska gå till. I syfte att anpassa tillämpningen av dataskyddsförordningens bestämmelser för att följa artikel 6.1 c och e, får särskilda bestämmelser införas eller behållas i nationell lag- stiftning (artikel 6.2). Särskilda bestämmelser om t.ex. för vilka ända- mål personuppgifter får behandlas, får för samma syfte införas i den rättsliga grunden enligt artikel 6.3. Uppgifter i lägenhetsregistret får enligt nuvarande lagstiftning behandlas för folkbokföring, framställning av statistik, forskning samt planering, uppföljning och utvärdering av bostadsbestånd och byggande (5 § lagen om lägenhetsregister). De uppgifter som finns registrerade i lägenhetsregistret har alltså samlats in för dessa ändamål. När det gäller möjligheten att införa nya eller ändrade ändamål med personuppgiftsbehandlingen framgår av skäl 50 dataskyddsför- ordningen att behandling av personuppgifter för andra ändamål än de för vilka de ursprungligen samlades in endast bör vara tillåten när detta är förenligt med de ändamål för vilka personuppgifterna ur- Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning sprungligen samlades in. I dessa fall krävs det inte någon annan se- parat rättslig grund än den med stöd av vilken insamlingen av per- sonuppgifter medges. Medlemsstaterna har relativt stor möjlighet att i nationell lagstiftning förklara vissa behandlingstyper förenliga med ursprungliga syften och därigenom lagliga. Detta gäller t.ex. behandling som är nödvändig för att fullgöra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning som den personupp- giftsansvarige har fått i uppgift att utföra. Skäl 50 dataskyddsförordningen förklarar också att för att fast- ställa om ett ändamål med den ytterligare behandlingen är förenligt med det ändamål för vilket personuppgifterna ursprungligen insam- lades bör den personuppgiftsansvarige, efter att ha uppfyllt alla krav vad beträffar den ursprungliga behandlingens lagenlighet, bl.a. beakta alla kopplingar mellan dessa ändamål och ändamålen med den avsedda ytterligare behandlingen, det sammanhang inom vilket personupp- gifterna insamlats, särskilt de registrerades rimliga förväntningar till följd av förhållandet till den personuppgiftsansvarige i fråga om den planerade behandlingen, personuppgifternas art, den planerade ytter- ligare behandlingens konsekvenser för de registrerade, samt före- komsten av lämpliga skyddsåtgärder för både den ursprungliga och den planerade ytterligare behandlingen. Vid ytterligare behandling bör tillämpningen av principerna i dataskyddsförordningen, särskilt informationen till den registrerade om dessa andra ändamål och om dennes rättigheter, inbegripet rätten att göra invändningar, under alla omständigheter säkerställas. Lantmäteriet har på uppdrag av reger- ingen utrett behovet av att utöka användningen av lägenhets- registret.20 I Lantmäteriets promemoria analyseras hur känsliga upp- gifterna i lägenhetsregistret är i förhållande till behovet av en större öppenhet av registret. Utifrån analysen lämnar Lantmäteriet förslag till en utökning av ändamålen med registret och att fler aktörer ska kunna ha elektronisk åtkomst till uppgifterna. Delar av de samhälls- viktiga behov som lyfts fram i promemorian kommer att beröras i de överväganden och förslag som lämnas nedan. 20Promemoria Nya användningsområden för lägenhetsregistret, Lantmäteriets dnr 502– 2016/5255. Lantmäteriet har även lämnat in en uppdatering av promemorian till regeringen med anledning av ikraftträdandet av dataskyddsförordningen och upphävandet av personuppgiftslagen, se Nya användningsområden för lägenhetsregistret, version 2, Lant- mäteriets dnr LM2021/000871. Regeringen har beslutat att överlämna promemorian till utred- ningen, Fi2017/02006. Tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter med fri hyressättning Statlig och författningsreglerad verksamhet Det kan inledningsvis konstateras att det i allmänhet finns ett behov av lagstiftning som stödjer digitalisering och samverkan inom den offentliga förvaltningen.21 När det gäller behovet av uppgifterna i lägenhetsregistret inom de kommunala myndigheternas författningsreglerade verksamhet kan flera olika exempel nämnas. Antal lägenheter, storlek och kate- gori kan t.ex. ligga till grund för planering och resurs- fördelning inom en rad områden, men också för samhällsplaneringen i vid bemärkelse. Som exempel kan vidare nämnas att lägenhetsupp- gifter kan användas vid beräkning av VA- och avfallstaxor, fördel- ning av studentlägenheter eller vid planering av hemtjänst, där an- talet lägenheter och lägenheternas sammansättning påverkar behovet. En annan viktig aspekt är möjligheten för kommuner att studera sin befolkningsprognos för att planera samhällsservice och infrastruktur för kommuninvånarna. Detta gäller även i förhållande till exempelvis planering av kollektivtrafik, något som sköts såväl inom och mellan kommuner som inom regioner. Kommunerna bör därför få tillhanda- hållas uppgifter ur lägenhetsregistret för fullgörandet av den verksam- het som en kommun ansvarar för enligt lag eller annan författning. Kommunens rätt till uppgifter ur lägenhetsregister kommer även fortsättningsvis endast att gälla de uppgifter som rör bostadslägen- heter i den egna kommunen. Det kan konstateras att den registrering av uppgifter i lägenhets- registret som kommunerna ska genomföra enligt 13 § lagen om lägenhetsregister är författningsreglerad och därför omfattas av det föreslagna ändamålet.