sou · H9B365 · 2021-08-11 00:00:00 — Dessa ansvarsområden innebär att Veten- skapsrådet utvecklar och förvaltar egen infrastruktur för forskning. Uppgifterna är en del av myndighetens instruktion och tillhör därför kärnverksamheten. Regeringen styr mer i detalj bland annat forskningsinfrastruk- turer genom sitt årliga regleringsbrev till . I regle- ringsbrevet anges de bemyndiganden som har om exempelvis medlemskap och avgifter till internationella organisationer och forskningsinfrastrukturer. disponerar olika an- slagsposter för medlemskap i olika internationella forskningsinfra- strukturer. Genom regleringsbrevet får vidare upp- drag och villkor som rör finansiering av forskningsinfrastruktur (till exempel villkor om att finansiera och , villkor gällande anslag till strategiska dataresur- ser för registerbaserad forskning och avgiftsuttag för SUNET). för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Förordning (2019:1024) med instruktion för forskningsrådets för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) beskriver att Formas har i uppgift att främja och stödja grundforskning och behovs- motiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande. Forskningen som stöds ska vara av högsta kvalitet och av relevans för rådets ansvarsområde. Dessutom får rådet finan- siera innovationsverksamhet i viss omfattning. Formas leds av en myndighetschef som är myndighetens general- direktör. Regeringen har föreskrivit att det ska finnas ett forskarråd inom myndigheten där sju av ledamöterna tillsätts enligt förordning (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. Regeringen utser ordförande och fyra andra ledamöter i forskar- rådet. är ett särskilt beslutsorgan med utpekade upp- gifter att besluta om hur myndighetens anslag ska fördelas över Formas olika uppgifter, fatta strategiska beslut om forskningens inriktning inom ramen för de mål och riktlinjer som angetts av riks- dagen och regeringen, samt besluta om riktlinjer för sin medelsför- delning. Till skillnad från instruktioner har regeringen inte instruerat Formas specifikt gällande forskningsinfrastruktur. Däremot har regeringen villkorat i myndighetens regleringsbrev att Formas ska bidra med medel till för drift och hyra av isbrytaren i samband med arktisk forsknings- verksamhet.15 Isbrytaren räknas som ett av forsk- ningsfartyg och i vissa sammanhang som nationell forskningsinfra- struktur.16 för hälsa, arbetsliv och välfärd Regeringens förordning (2007:1431) med instruktion för Forsknings- rådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) uppdrar forskningsrådet att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning på arbetslivsområdet samt inom social- och folkhälsovetenskap. Myn- digheten leds av en styrelse där sju av ledamöterna utses genom elektorsval och ordförande samt fyra ledamöter utses av regeringen. Fortes generaldirektör är myndighetschef. Myndigheten har instruktioner om samverkan med vissa andra myndigheter enligt förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Bestämmel- serna för samverkan syftar till att säkerställa att styrning inom om- rådet sker med kunskap och utgör ett stöd för huvudmän som har ansvar. Förordningen innebär att Forte ingår i ett Råd för styrning med kunskap som fungerar som ett forum för samverkan kring stra- tegiska frågor om kunskapsutveckling och nyttiggörandet av forsk- ning och innovationer avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Regeringen har inte föreskrivit uppdrag eller villkor specifikt gällande forskningsinfrastruktur till Forte, varken i myndighetens instruktion eller regleringsbrev. Det innebär att finansiering från Forte av forskningsinfrastruktur, i den utsträckning det sker, beslu- tas av myndigheten inom ramen för sitt breda uppdrag. 15Regleringsbrev för gällande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 16Vetenskapsrådet: /aktuellt/nyheter/nyhetsarkiv/2020-09-29-dessa-kan-soka- bidrag-for-forskningsinfrastruktur-2021.html. Verket för innovationssystem () har, enligt förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem, i uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovs- motiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för nyttiggörande av forskning och främ- jande av innovation. styrs av en styrelse med en general- direktör som myndighetschef. Precis som forskningsråden har många uppgifter om innovationssystemet som inte enbart rör finansiering till (behovs- motiverad) forskning och utveckling men vissa uppgifter angränsar värdekedjan kring forskningsinfrastrukturer där forskning (upp- byggnad) leder till innovation och nyttiggörande (användning och leveranser). För det har regeringen i sin instruktion till myndigheten föreskrivit att ska främja svenska företags medverkan i upp- byggnad och användning av forskningsinfrastrukturanläggningar. Utöver den uppgiften har också en nationellt samordnande funktion för att stärka test- och demonstrationsverksamhet. Myndigheten har i sitt regleringsbrev från regeringen inga speci- fika anslagsvillkor som rör forskningsinfrastruktur. Villkoren är i stället fokuserade på syftet med anslagen, till exempel svenskt del- tagande i partnerskapsprogram inom ramen för det europeiska forskning och innovationssamarbetet, där stöd till forskningsinfra- struktur ibland ingår. Rymdstyrelsen har i uppgift att främja utvecklingen av svensk rymd- verksamhet och rymdforskning. Enligt förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen ska myndigheten verka för att rymd- verksamhet och rymdforskning bidrar till kunskapssamhället och till industrins innovations- och konkurrenskraft samt tillfredsställer samhällets behov inom bland annat transport, kommunikation, miljö och klimat. Rymdstyrelsen leds av en styrelse där generaldirek- tören är myndighetschef. Instruktionen från regeringen har inga specifika föreskrifter om forskningsinfrastruktur men det finns vissa uppgifter vid myndig- heten som angränsar till verksamhet rörande forskningsinfrastruk- Exempel på sådana uppgifter är till exempel att Rymdstyrelsen ska delta i samarbete inom det europeiska rymdorganet och EU samt att myndigheten ska ta initiativ och fördela medel till rymdforskning och rymdtekniskt utvecklingsarbete. I regleringsbrevet till Rymdstyrelsen har regeringen också upp- dragit åt myndigheten att finansiera utvecklingen av forskningsinfra- struktur vid Esrange17. Regeringen skriver att villkoren för sådan ut- veckling bör ta hänsyn till rymdstrategi avseende hänsynstag- ande till utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. ska bidra till att de verksamma inom skol- väsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvär- dera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda meto- der och arbetssätt. Förordning (2014:1578) med instruktion för uppdrar myndigheten att bland annat för- dela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inklusive till de områden, relevanta för den praktiknära forskningen, där forskning saknas. Myndigheten leds av en direktör som är myn- dighetschef. Regeringen har instruerat att det ska finnas en och ett vetenskapligt råd vid myndigheten. Veten- skapsrådet får lämna förslag på en ledamot i respektive nämnd och råd. Regeringen tillsätter ordförande och ledamöterna i nämnden och rådet. Varken regeringens instruktioner eller regleringsbrev till myndigheten nämner specifika uppgifter gällande forskningsinfra- struktur. är i huvudsak förvaltningsmyndighet för frågor om tillförsel och användning av energi i samhället. Myndigheten ska, enligt förordning (2014:529) med instruktion för Statens energi- myndighet, verka för att förena ekologisk hållbarhet, konkurrens- kraft och försörjningstrygghet i energisystem som är hållbara och kostnadseffektiva med en låg påverkan på hälsa, miljö och klimat. 17Esrange, European Space and Sounding Rocket Range, är en rymdbas och ägs av . leds av en generaldirektör som är myndighets- chef. Regeringen har instruerat att det ska finnas ett insynsråd vid myndigheten. Vid Energimyndigheten finns också ett med uppgift att hantera frågor om medling enligt fjärrvärme- lagen (2008:263) samt ett beslutande organ, Energiutvecklingsnämn- den. Det är som har i uppgift att inom myndighetens verksamhetsområde besluta om statsstöd till projekt enligt förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet. uppgifter är många där finansiering av energi- forskning utgör en del av verksamheten. Begreppet forskningsinfra- struktur förekommer inte i vare sig regeringens instruktion eller regleringsbrev. Regeringen har däremot villkorat att fördelning av medel till dyrbar utrustning18 vid institutioner inom universitet och lärosäten ska ske i samråd med . 4.4.2Andra som myndigheter organiserar och prioriterar forskningsinfrastruktur Förutom lärosätena och ovannämnda forskningsfinansiärer finns det ett flertal myndigheter som organiserar och prioriterar forsknings- infrastruktur. Dessa myndigheter kan även ha i uppgift att bedriva forskning och utveckla egna forskningsinfrastrukturer inom sitt verksamhetsområde på uppdrag av regeringen. Några exempel är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och . Polarforskningssekretaria- tet är ännu ett exempel med specifikt utpekat ansvar för infrastruk- tur för forskning när det gäller polarområdena. Vissa av de forskande myndigheterna har också behov av forskningsinfrastruktur som drivs av universitet och högskolor. Utredningsbetänkandet Kvali- tetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20) analyserade arbetet vid 42 forskande och finansier- ande myndigheter och drog slutsatsen att de flesta höll god kvalitet. Organisationen av dessa forskningsfinansiärer och forsknings- infrastrukturer faller utanför ramen för denna utredning. Men de är ändå värda att nämna för att ge en bättre helhetsbild av organisa- tionen av statliga forskningsinfrastrukturer där betydligt fler än de 18Dyrbar utrustning, särskilt dyrbar vetenskaplig utrustning, är ett begrepp som ersatts med begreppet forskningsinfrastruktur i många nuvarande sammanhang. statliga universiteten och högskolorna har behov av, finansierar och bedriver forskningsinfrastrukturverksamhet. Infrastrukturerna vid dessa myndigheter fyller ofta ett syfte som är kopplat till myndig- hetens kärnverksamhet och till myndighetens egen forskning (exem- pelvis unika laboratorieutrustning, observatorieverksamhet och meteoro- logiska och hydrologiska institutets () beräkningsresurser). Myndigheternas infrastrukturer verkar till synes vara öppet tillgäng- liga för forskare, särskilt i de fall infrastrukturerna är unika natio- nellt. I enstaka fall har myndigheterna samarbetat med universitet och högskolor om uppbyggnad och drift av gemensam forsknings- infrastruktur. rör det sig om samarbeten lokalt vid universitet och högskolor och i vissa fall samverkar de om nationell forsknings- infrastruktur som faller inom ramen för det som finansierar (, och och folkminnen är exempel på myndigheter som samverkar med lärosäten om forskningsinfrastruktur som finansierar). Ytterligare en aspekt är att vissa myndigheter, som till exempel och , faller per definition enligt EU- rätten inom begreppet forskningsinfrastruktur. Detta är något som också återfinns i regeringens förordning (2008:1421) med instruk- tion för Kungl. , där en av myndighetens huvuduppgifter är att tillhandahålla en effektiv forskningsinfrastruktur. Även fler- talet myndigheter inom kultursektorn kan räknas som forsknings- infrastrukturer då de förvaltar samlingar av konst och kulturföremål som används av forskare och andra. Det förekommer även att regeringen ibland pekar ut att Veten- skapsrådet ska finansiera forskningsinfrastruktur vid andra myn- digheter än universitet och högskolor. Ett sådant exempel är forsk- ningsfartyget som ägs av och som tilldelas medel från forskningsanslag.19 Sådana specifika uppdrag är ofta kopplade till regeringens strategiska mål inom andra områden (i det här fallet regeringens strategi för den arktiska regio- nen Skr 2020/21:7). 2020/21:60, s. 143. 4.4.3Styrning av värdskapet för European Spallation Source Organisation och styrning av internationella forskningsinfrastruk- turer faller utanför denna utredning, men eftersom är värd för European Spallation Source har regeringen en särskild styrning av forskningsinfrastrukturen. Detta behandlas här kort för att vidare belysa landskapet för styrning av forskningsinfrastrukturer. Styr- ning av och finansiella förutsättningar för andra internationella forsk- ningsinfrastrukturer sker genom bemyndigande och regeringens regleringsbrev till de olika myndigheterna. European Spallation Source (ESS) är en europeisk forsknings- infrastruktur som är i tidig driftsfas. och är ge- mensamt värdländer för infrastrukturen. Anläggningen byggs upp i men delar av verksamheten är placerad i . ESS är organiserad som en (, se avsnitt 4.6.5 om organisationsformen). ERIC-formen inne- bär att ESS regleras enligt ERIC-förordningen (EG) nr 723/2009. Denna förordning reglerar även de många andra ERIC-forsknings- infrastrukturer som är medlemmar i. I ERIC-infrastrukturer är det länder som är medlemmar och inte enskilda organisationer eller företag. Att vara värd för en ERIC-infrastruktur ställer höga krav på det land som har fått värdskapet. Fastän forskningsinfrastrukturen har en egen styrelse och ledning finns det höga förväntningar på att värdlandet ska skapa förutsättningarna för att infrastrukturen ska kunna uppnå dess egna mål enligt tidsplan, inom budget och att bibehålla vetenskaplig spets. Frågor som värdlandet förväntas hjälpa till med kan handla om sådant som tydliga och effektiva arbets- rättsregler, att förfaranden etableras vid tillsynsmyndigheter, till- gång till finansiella verktyg och delaktighet av och tillgång till landets duktigaste forskare i området. I är det olika myndigheter med olika ansvarsområden som arbetar med frågorna. har en central roll i samordningen och representerar även i . Regeringen har tagit fram en nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön, med utgångspunkt att ESS utgör en unik möjlighet för som kunskapsnation, som också stärks av den närliggande nationella forskningsanläggningen ratoriet.20 Strategin innehåller övergripande nationella mål för att bidra till att skapa förutsättningar för berörda aktörer att agera sam- ordnat och effektivt. Regeringen har vidare gett i uppgift att agera som stödfunktion för värdskap för har också fått flera regeringsuppdrag för sitt arbete med ESS, däribland att tillsammans med , samordna natio- nella insatser för ESS och , samt inrätta en rådgivande expertgrupp för frågor rörande ESS och dragen har sin utgångspunkt i målen som fastställdes i regeringens skrivelse En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskaps- miljön (Skr/2017/18/262). 4.4.4Organisation och styrning av högteknologiska miljöer och laboratorier Uppbyggnad och drift av vissa typer av forskningsinfrastrukturer är förknippad med en leverantörskedja som kräver tillgång till avan- cerade teknikmiljöer och kompetens. Forskare som vill bygga avan- cerad vetenskaplig utrustning till infrastrukturer behöver tillgång till laboratorium med rätt förutsättningar för konstruktionen. Forsk- arna kan behöva kunskap om företag som kan leverera antingen färdiga komponenter eller hjälpa till att utveckla specialtillverkade delar till utrustningen. Om forskningsinfrastrukturen är en fast anläggning kan den behöva tillgång till sådana högteknologiska labo- ratorier snabbt och effektivt för att försörja behovet av reservdelar och specialtillverkade komponenter till existerande utrustning. Leverans av vetenskaplig utrustning till forskningsinfrastrukturer brukar i regel grundas i avtal om den vetenskapliga kapaciteten och tillgodoräknandet av medfinansiering genom naturabidrag. Det inne- bär att förändringar i förutsättningarna för att leverera utrustningen påverkar inte bara möjligheten att bygga forskningsinfrastruktur utan även affärsmöjligheter för företag och omkostnaderna för infra- strukturen under uppbyggnad. 20Skr 2017/18:262. 21Regleringsbrev för avseende . 22Regeringen, Uppdrag avseende den europeiska spallationskällan och , Dnr: U2019/01625/F. 23Regeringen, Uppdrag att inrätta en rådgivande expertgrupp för frågor rörande den euro- peiska spallationskällan och , Dnr. U2020/04020/F. Enligt utredningsdirektiven är svenska företag och andra forsk- ningsaktörer underrepresenterade som leverantörer till högteknolo- giska forskningsanläggningar och vid instrumentutveckling. Vidare anges att saknar akademiska miljöer för teknikutveckling med långsiktig finansiering. Här beskrivs ett litet urval av relevanta satsningar för att ge bakgrund inför diskussionen i senare avsnitt. Freia-laboratoriet är ett högteknologiskt laboratorium vid . Det är en anläggning som består av en mindre instru- mentpark med avancerad utrusning som krävs inom acceleratorfysik och för utveckling av exempelvis acceleratorer. FREIA-laboratoriet är inte klassad som nationell forskningsinfrastruktur utan förvaltas av . De projekt som bedrivs vid laboratoriet är i största grad utvecklingsprojekt vid internationella forskningsinfra- strukturer som är medlemmar i. Exempel på forsknings- infrastrukturer som har projekt med FREIA-laboratoriet är ESS, och CERN.24 Begreppet Big Science är inte entydigt men används som samlings- namn för storskaliga forskningsinfrastrukturer och anläggningar där flera stater har ett deltagande. Big Science-faciliteter brukar känne- tecknas med omfattande budget, många anställda och i storlek stora forskningsinfrastrukturer. Exempel på sådana faciliteter i är European Spallation Source och . Big Science (BiSS) är ett projekt som är finansierat av och och syftar till att koppla samman svenskt näringsliv, forskningsinstituten, lärosäten och de Big Science- forskningsfaciliteter som är medlem i. En stor del av projekt- verksamheten i BiSS handlar om att identifiera lämpliga företag som leverantörer till Big Science-faciliteter samt synliggöra affärs- och teknikutvecklingsmöjligheterna som finns. Projektet bedrivs som ett samarbete mellan Teknikföretagen, Industrikluster IUC Syd, 24Uppsala universitet: . , , Luleås tekniska uni- versitet, , och . Regeringen omnämner projektet forskningsproposi- tion som exempel på satsningar på forskningsinfrastruktur av sär- skilt värde för svenskt näringsliv.25 Ytterligare satsningar i forskningsinfrastruktur av särskilt värde för svenskt näringsliv som beskrivs i regeringens forskningsproposition 2020 är arbetet med att etablera en nationell teknikparksfunktion. Regeringen gav ett uppdrag till att etablera en nationell teknikparksfunktion i anslutning till forskningsanlägg- ningarna European Spallation Source och i området i Lund.26 Uppdraget ber identifiera lämplig organisationsform, inrätta ledningsstrukturer, tillsätta en rådgivande grupp för teknikparksfunktionen och utveckla en modell för långsiktig finansiering av verksamheten, samt säkerställa att verksamheten vid teknikparksfunktionen utövas i enlighet med om statligt stöd och konkurrens. Regeringens upp- drag till är kopplat till skrivelsen En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön (Skr/2017/18/262). Det är värt att nämna att det finns flera teknikparker runt om i landet som arbetar med att utveckla teknik- och innovationsmiljöer. Dessa behandlas inte här. Teknikparksfunktionen i beskrivs här då den ses som en satsning i forskningsinfrastruktur av reger- ingen och har sin utgångspunkt i samlokaliseringen av forsknings- infrastrukturerna ESS och . I regeringens proposition 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demo- krati, delaktighet och tillväxt redogörs avsikterna med styrningen av den offentliga förvaltningen i . Regeringen lägger fram mål och riktlinjer för det fortsatta arbetet med den statliga förvaltningen. 2020/21:60, s. 144. 26Regeringen, Uppdrag att etablera en nationell teknikparksfunktion i anslutning till Euro- pean Spallation Source och , Dnr. N2021/00841. Propositionen beskriver att det övergripande målet för förvaltnings- politiken ska vara en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har en väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Regeringen har som mål att fortsätta renodla rollerna i den statliga förvaltningen. Uppdrag till myndigheterna ska fokusera på vad myndigheterna ska uppnå och myndigheterna får själva besluta hur uppdragen ska genomföras. Regeringens proposition En akademi i tiden – ökad frihet för uni- versitet och högskolor (prop. 2009/10:149) anger styrning och orga- nisation av lärosätena i särskild ordning. En hög grad av självbestäm- mande för universitet och högskolor slogs fast i regeringens propo- sition. Regeringen angav att författningsreglering av högskoleverk- samhet skulle begränsas till lärosätenas kärnverksamhet och kan motiveras när regleringen syftar till att27 1.garantera frihet i forskning och utbildning, 2.ange grundläggande mål och centrala begrepp för verksamheten, 3.säkra kvalitén i verksamheten, 5.värna rättssäkerheten för studenter, 6.möjliggöra vissa särlösningar i förhållande till övriga statliga myn- digheter, och 7.garantera öppenhet och insyn i offentligt finansierad verksamhet. Regeringens proposition ger lärosätena större frihet att utforma den interna organisationen och ger uttryck för att även öka lärosätenas frihet att samverka med varandra och omvärlden. Propositionen skriver att en konsekvens av att friheten ökar och den politiska styr- ningen minskar är att universitetens och högskolornas eget ansvar ökar markant. Regeringen bedömde att eget ansvar också innebär ökade krav på högskoleledningen.28 2009/10:149, s. 23. 28Ibid, s. 16. Begreppet samverkan är något som används ofta inom den statliga förvaltningen men innebörden kan ibland vara svårfångad eftersom begreppet kan betyda olika saker i olika organisationer. Statskon- toret skriver i sin rapport samverkan mellan myndigheter – några exempel29 att samverkan handlar om rationalitet, effektivitet och ansvarstagande. Rapporten beskriver samverkan som ett resultat av samordning och samarbete, där samordning är strukturen för hur, var och när samarbetet ska ske och samarbete är det praktiska mellan- mänskliga arbetet. Samverkan bygger också på att aktiviteten i fråga överskrider gränser inom eller mellan organisationer. Regeringen kan styra samverkan mellan myndigheterna och instruera med vilka andra myndigheter eller aktörer samverkan ska ske. Styrningen kan ske på olika sätt, genom exempelvis special- lagstiftning, regleringsbrev eller särskilda regeringsbeslut. När sam- verkan är reglerad är det vanligt att myndigheten som är ansvarig för uppdraget ombeds rapportera till regeringen om hur samverkan med andra myndigheter har skett. Förutom reglerad samverkan finns också det som kallas för fri- villig samverkan. Detta är den form av samverkan som myndighet- erna gör på frivillig basis för sin verksamhet och har stöd i myndig- hetsförordningen. Man kan till och med säga att myndigheter inom staten är förpliktigade att samverka med varandra. Myndighets- förordningen (2007:515) slår fast att myndigheter ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Det finns många olika former för samverkan och hur dessa utfor- mas beror på syftet. () skriver att myn- digheter exempelvis kan samverka för att tydliggöra ansvarsför- delning mellan varandra, för gemensamt erfarenhetsutbyte för att tydliggöra eller dela på ansvaret för kostnader eller andra resurser för gemensamma mål, för att underlätta informationshämtning mellan varandra och för att driva gemensamma utvecklingsprojekt.