sou · H9B368 · 2021-08-25 00:00:00 — Det förhållandet att ett brott avsett en mycket stor mängd narkotika kan även enligt förarbetena utgöra ett starkt bevisfaktum för att brottet har utövats i organiserad form i större skala och att gärningspersonen haft större insyn och varit mer delaktig i denna organisation än han eller hon vill tillstå. Således kan enligt förarbe- tena exempelvis den omständigheten att en person, som till synes enbart har haft rollen som transportör, anförtrotts en mycket stor mängd narkotika av utomordentligt stort värde utgöra en indikation på att han eller hon har haft insyn eller ekonomiska intressen i den verksamhet som brottet utgjort en del av.22 Den tredje kvalificerande omständigheten, att brottet annars varit av synnerligen farlig eller hänsynslös art, tar enligt förarbetena sikte på brottslighet som har präglats av verkligt betydande farlighet eller hänsynslöshet. Det kan enligt regeringen vara fråga om fall där en gärningsperson hänsynslöst utnyttjat andra personers utsatthet för att själv bereda sig , t.ex. där personer som missbrukar i större omfattning bjudits på en ny sorts narkotika i syfte att åstad- komma en fortsatt och ökad efterfrågan eller om gärningspersonen uppsåtligen bjudit ut narkotika som genom sin sammansättning är farligare än annan narkotika, t.ex. eftersom narkotikan är verksam i extremt små doser. Ett annat exempel som nämns i förarbetena i fråga om omständigheter som kan tala för att ett narkotika- eller narkotikasmugglingsbrott är av synnerligen farlig eller hänsynslös art är om narkotika i större omfattning tillhandahållits till ungdomar utan betalning i syfte att skapa en ny kundkrets eller om narkotika bjudits ut och försålts på en webbplats till en stor krets av okända köpare, och därmed gjorts lätt åtkomlig för bl.a. ungdomar. När det gäller smuggling av narkotika in i landet kan det vidare röra sig om fall som p.g.a. att transporten skett med en särskild förslagenhet och där tillvägagångssättet innebär att det är mycket svårt att upptäcka smugglingen med de hjälpmedel som brottsbekämpande myndig- heter har till sitt förfogande. Som exempel på sådan smuggling nämns i förarbetena fall där narkotika på ett särskilt svårupptäckt sätt blandas ut i legala produkter. Ett annat exempel på särskild för- slagenhet vid smuggling, som enligt förarbetena skulle kunna inne- bära att fråga är om ett synnerligen grovt brott, är där transporten sker av anställda i transportnäringen, exempelvis om anställda på en s. 29 och 39. flygplats systematiskt plockar undan väskor innehållande narkotika för att undgå tullhantering.23 Regeringen framhöll emellertid att det inte endast är de omstän- digheter som lyfts fram i bestämmelsen om synnerligen grovt narko- tikabrott respektive narkotikasmuggling som ska beaktas och att förekomsten av en sådan omständighet inte med automatik måste leda till att ett brott bedöms som synnerligen grovt. Domstolen ska enligt förarbetena, på samma sätt som i fråga om de grova brotten, göra en helhetsbedömning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet.24 Som behandlats ovan är straffskalan för grovt narkotikabrott respektive grov narkotikasmuggling fängelse i lägst två och högst , medan straffskalorna för synnerligen grovt narkotikabrott respek- tive synnerligen grov narkotikasmuggling är fängelse i lägst sex och högst . Vad gäller utformningen av straffskalorna för grovt narkotika- brott respektive grov narkotikasmuggling fann regeringen, som redovisats ovan inte skäl att ändra minimistraffen eller för- ändra maximistraffen för de grövsta brotten, dvs. I fråga om straffskalorna för brott som bedöms som synnerligen grova respektive grova narkotika- eller narkotikasmugglingsbrott ansåg regeringen att de bör vara något överlappande. Regeringen hänvisade i detta sammanhang bl.a. till att anledningen till att det finns skäl att ha överlappande straffskalor är att inte alla faktorer som påverkar straffvärdet, eller i övrigt straffets längd, påverkar gradindelningen. Som exempel på faktorer som påverkar straffvärdet eller straffmätningen i övrigt, men inte gradindelningen, angavs att gärningspersonen har ett sådant överskjutande uppsåt som avses i 29 kap. 2 § 1 eller att det är fråga om ett sådant återfall som motiverar straffskärpning enligt 29 kap. 4 § (se avsnitt 6.3.3).25 När det gäller frågan hur stor överlappningen bör vara menade regeringen att för att lagstiftningen ska kunna utgöra ett trovärdigt s. 30 och 39 ff. verktyg i kampen mot narkotika, bör straffskalan vara ändamåls- enligt utformad. En situation där det redan i förväg är givet att stora delar av straffskalan i praktiken aldrig kommer till användning bör enligt regeringen undvikas. Vidare anförde regeringen att det i olika sammanhang uttalats att det, för att ge lagstiftaren tillräckligt ut- rymme för att värdera ett brotts straffvärde i förhållande till andra brottstyper, bör vara möjligt att kunna använda även andra nivåer för minimistraffen. Detta borde enligt regeringen kunna ha bäring även i fråga om maximistraffen. I detta sammanhang anförde regeringen att med en straffskala för de synnerligen grova narkotika- och narkotikasmugglingsbrotten från sex till fängelse uppnåddes för dessa brott en parallellitet med den då gällande straffskalan för dråp. Med en straffskala från två till fängelse för grovt narko- tikabrott eller grov narkotikasmuggling åstadkoms enligt regeringen ingen direkt parallellitet med straffskalor för andra brott. Reger- ingen menade emellertid att en jämförelse kunde göras med straff- skalorna för t.ex. mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, mened, grovt brott, och grovt övergrepp i rättssak, vilka är fängelse i lägst två och högst . Med hänsyn till vad som gäller om olika brottstypers relativa proportionalitet menade regeringen att det var en rimlig avvägning.26 10.3Praxis i narkotikamål efter 2016 avseende synnerligen grova brott En naturlig utgångspunkt vid en översyn på narkotikaområdet är enligt våra direktiv att utvärdera om införandet av de synnerligen grova brotten har fått avsedd effekt (införandet av dessa brott benämns i det följande som lagändring). En del i en sådan utvärdering är att studera den praxis som utvecklats på området efter att lagändring. har i tre domar prövat frågan vad som krävs gällande sort och mängd samt övriga straffvärdepåverkande omstän- digheter för att en gärning ska anses vara så kvalificerad att den rubriceras som synnerligen grovt brott. Nedan redovisas referat av dessa tre domar. Därefter följer en kortare redovisning av hovrätts- domar som meddelats på området. Slutligen redogörs för de reflek- tioner som Drogpraxisgruppen redovisat på förfrågan från utred- ningen angående vilka effekter lagändring har haft på praxis. 10.3.2Högsta domstolens praxis avseende synnerligen grova brott ”Grillen” NJA 2017 s. 814 Organiserad handel med kokain () och cannabis (). Gränsdragning mellan synnerligen grovt brott och grovt brott. I målet var RM åtalad för att den 1–ha bedrivit organiserad handel med kokain och cannabis. I målet konstaterade följande utrett. RM hade åtalet omfattar olovligen innehaft, för- packat och överlåtit cannabis och kokain samt förmått andra att förvara och överlåta narkotika. En del av narkotikan hade förvarats och sålts från en grillkiosk. RM hade haft en central och bestäm- mande roll i verksamheten, vilken hade involverat ytterligare tre per- soner. Den fysiska hanteringen av överlåtelserna hade skett bl.a. genom att två av de medtilltalade vid sidan av sitt arbete under grillens öppethållande hade lämnat över narkotika och tagit emot betalning för den. Kokain och cannabis samt pengar från försälj- ningarna hade förvarats bl.a. i grillkiosken. Försäljning hade ägt rum varav två fall, som avsett kokain respektive drygt cannabis, hade skett till andra nar- kotikaförsäljare. Verksamheten avbröts genom polisens ingripande. RM:s hantering hade avsett drygt kokain och drygt cannabis. Tillsammans med det kokain som vid polisens ingripande förvarades hos honom och en medtilltalad (sammantaget ) förvarades även fenacetin, ett ämne som kan användas för att späda ut kokain. Avsikten var att kokainet, som hade en förhål- landevis hög halt aktiv substans, skulle spädas ut före försäljning. anförde bl.a. att lagstiftningen om synnerligen grovt narkotikabrott syftar till att mängden narkotika – tillsammans med övriga omständigheter – ska få betydelse vid bedömningen också av de allvarligaste narkotikabrotten. Vid den samlade bedöm- ningen kan, uttalade domstolen, de olika kvalifikationsgrunderna samspela. Domstolen gav som exempel att en synnerligen stor mängd narkotika av farlig art kan medföra att brottet betraktas som synnerligen grovt även om graden av farlighet är lägre när det gäller hur verksamheten har bedrivits. Lagstiftarens avsikt återspeglas även, enligt domstolen, i hur lagtexten har utformats. Domstolen uttalade därefter följande i fråga om brottets rubricering i detta fall. 15.Mängden kokain – drygt ett kilo – får anses vara en särskilt stor mängd narkotika, men inte synnerligen stor, och den mängd cannabis som omfattas av åtalet är av underordnad betydelse för bedömningen av brottets rubricering. 16.RM har haft ett bestämmande inflytande över i vart fall den del av verksamheten som har avsett två av de tilltalades hantering och försälj- ning av narkotika i , förvaringen av narkotikan samt hanteringen av intäkterna. Hur narkotikan har införskaffats är inte utrett. 17.Verksamheten har bedrivits i en relativt stor omfattning och har varit ägnad att ge vinst. Den har haft en viss grad av organisation med en tydlig rollfördelning mellan de tilltalade. Den har visserligen pågått . Mot bakgrund av den betydande mängd narkotika som har tagits i beslag och RMs köp av flera telefoner med krypter- ingsfunktion står det dock klart att verksamheten har varit avsedd att fortsätta; den avbröts enbart till följd av polisens ingripande. Det måste tas hänsyn till att handeln och hanteringen av narkotika har varit lokalt begränsad och involverat endast ett mindre antal personer. Verksamheten kan mot den bakgrunden inte betecknas som ett led i en särskilt kvalificerad form av organiserad brottslighet. 18.Efter polisens ingripande avstannade, eller förflyttades, den relativt öppna narkotikahandeln från Rinkebygrillen och området kring den. En omständighet som medför att brottsligheten bör betraktas som särskilt allvarlig är att grillen, som ligger i direkt anslutning till cen- trum, har använts som en central för hantering av narkotika och pengar. Det har bidragit till att i viss utsträckning normalisera en illegal narkoti- kahantering i ett område tillgängligt för alla och envar. Försäljnings- metoden framstår emellertid inte som särskilt effektiv eller hänsynslös. fann vid en samlad bedömning att det hade varit fråga om en mycket allvarlig narkotikabrottslighet men att den inte kunde kvalificeras som ett synnerligen grovt brott, utan att den i stället skulle rubriceras som grovt narkotikabrott. , som konstaterade att det inte hade framkommit några sådana omständigheter som avses i 29 kap. 2 och 3 §§ brotts- balken, anslöt sig till hovrättens bedömning att brottets straffvärde motsvarade fängelse och . Med beaktande av att RM hade varit häktad med restriktioner, bestämde domstolen påföljden till fängelse och . ”Lönnfacken I” NJA 2018 s. 150 Rubricering och straffmätning i mål om smuggling av heroin, kokain och cannabisharts I målet hade EH och BM fört in heroin, kokain och cannabisharts till . BM och EH hade i personbil transporterat narkotikan från till kommun. I målet konstaterade i huvudsak följande utrett. EH och BM hade agerat tillsammans och i samförstånd när nar- kotikan olovligen fördes in i och när den transporterades inom riket. Båda två hade känt till att det varit fråga om den sorts narkotika och de mängder som hade angetts i åtalet. EH och BM åkte tillsammans från till . Avsikten var att smuggla narkotika från till . De skulle få ersätt- ning för smugglingsuppdraget. I fick de tillgång till en svenskregistrerad bil med specialbyggda lönnfack under sätena, som skulle användas för smugglingen. Narkotikan, som var förpackad i tjugo paket, placerades i lönnfacken av EH och BM. EH körde den svenskregistrerade bilen via till medan BM fär- dades i en bil registrerad i . BM var den som rekryterade EH för smugglingsuppdraget, och BM gav honom också löpande instruktioner via sms, bl.a. om vilken väg han skulle köra och han skulle ta färjan till . Det var också BM som införskaffat de telefoner som användes under färden. Vid tullkontrollen och undersökning av innehållet i de tjugo paketen visade det sig att de innehöll ovan angivna narkotika. konstaterade att det var fråga om sådana mäng- der farlig narkotika att var och ens brott skulle bedömas som syn- nerligen grov narkotikasmuggling. I fråga om brottens straffvärde anförde domstolen följande. [---] Vid prövningen av straffvärdet för befattning med stora mäng- der narkotika måste behovet av en differentierad straffmätning inom ramen för den givna straffskalan beaktas. Den bedömning som görs måste skapa utrymme i den övre delen av straffskalan för de allra all- varligaste fallen. För att kunna upprätthålla en nyanserad straffmätning vid narkotikabrottslighet krävs att det ges utrymme att beakta andra faktorer än sort och mängd. Det innebär att andra omständigheter allt mer bör träda i förgrunden ju högre upp på straffskalan man kommer. 17.Utgångspunkten är alltså att sort- och mängdfaktorn tillåts få genomslag även på de högre straffnivåerna. Mängden och sorten måste dock ges en påtagligt avtagande betydelse som straffvärdehöjande om- ständighet vid stora mängder narkotika (jfr a. prop. s. 30 och 39). 18.Av betydelse är, förutom sort och mängd, främst graden av delaktig- het i narkotikahanteringen och den ställning som den tilltalade har in- tagit i organisationen liksom hur omfattande och varaktig delaktigheten har varit. Att beakta är vidare den insikt som den tilltalade har haft rör- ande narkotikahandelns organisation, storlek och inriktning samt hans eller hennes eget syfte med hanteringen. Även fördelningen av brotts- lighetens ekonomiska utbyte ska tillmätas betydelse. (Jfr NJA 2011 s. 799 och NJA 2012 s. 19.EH har till fört in en synnerligen stor mängd narkotika. Förfaringssättet när narkotikan smugglades in präglades av noggrann planläggning och av förslagenhet. Han har utfört uppdraget mot ersätt- ning, enligt egen uppgift . Några sådana sär- skilda försvårande eller förmildrande omständigheter som avses i 29 kap. 2och 3 §§ har inte framkommit. 20.Det kan mot bakgrund av omständigheterna inte råda någon tvekan om att EH har förstått att han handlat inom ramen för en organiserad verksamhet av allvarligt slag. Det är emellertid inte visat att han har känt till hur verksamheten varit upplagd eller vilken omfattning som den haft. Vad som framkommit om EHs avsikter och motiv är inte av det slaget att straffvärdet av det skälet bör anses påtagligt högre än vad som redan följer av att brottet bedömts utgöra synnerligen grov narkotika- smuggling. 21.Avgörande för att brottet har kvalificerats som synnerligen grovt har främst varit sorten och mängden narkotika (p. De omständig- heterna bör därför bara i begränsad omfattning kunna ges ytterligare betydelse inom ramen för den tillämpliga, högre straffskalan. Det har emellertid varit fråga om så stora mängder av heroin och kokain att sorten och mängden trots detta bör få ett visst genomslag även vid bedömningen av straffvärdet inom skalan. Straffvärdet av EHs brott motsvarar fängelse . 28.Även BM har smugglat in en synnerligen stor mängd narkotika till på ett sätt som varit präglat av noggrann planering och av för- slagenhet. Han har liksom EH utfört uppdraget mot ersättning, låt vara att han hävdat att de skulle få en lägre ersättning, att dela på. Inte heller i BMs fall har det framkommit några omständigheter som avses i 29 kap. 2 och 3 §§ . 29.BM har löpande instruerat EH om vilka åtgärder som skulle vidtas under resan. Han har också, enligt vad han själv uppgett, företagit en resa till för att rekognosera inför den aktuella smugglingen och har själv väckt idén om att de skulle använda två bilar vid smugglingen. Han har inhandlat de telefoner som använts av de båda tilltalade. Sammantaget har han medverkat i planeringen av smugg- lingen, haft en aktiv roll och tagit egna initiativ för att underlätta genom- förandet av smugglingsbrottet. 30.BM måste också ha förstått att han handlat inom ramen för en orga- niserad verksamhet av allvarligt slag. Det har inte framkommit att han har haft någon kännedom om hur verksamheten har varit upplagd eller vilken omfattning den har haft. Hans delaktighet och den ställning han har intagit bör emellertid påverka bedömningen av straffvärdet för det brott han begått (jfr p. Brottets straffvärde motsvarar fängelse . fann att någon annan påföljd än fängelse inte kunde komma i fråga och att det inte heller fanns något skäl att avvika från ett straff bestämt efter brottets straffvärde för någon av de två tilltalade. kom alltså till den slutsatsen att envar av EH och BM skulle dömas för synnerligen grov narkotikasmuggling till fängelse, för EH och för BM. ”Lönnfacken ” (NJA 2018 s. 677) Narkotikasmuggling (metamfetamin). Gränsdragning mellan synnerligen grovt brott och grovt brott I målet hade AJ fört in metamfetamin till . konstaterade i huvudsak följande utrett. Narkotikan hade varit förpackad i 40 paket som vardera vägde . AJ hade smörjt in paketen med en blandning av svartpeppar, matolja och kaffe samt placerat paketen i ett hål som fanns under framsätena i hans bil. Han hade täckt hålet med en metallplatta och en gummimatta. AJ hade fått uppdraget att trans- portera narkotikan av två män. Han skulle få sammanlagt i ersättning för uppdraget. Männen gav AJ narkotikan, som då redan var förpackad, ytterligare emballage och ingredienserna till den blandning som paketen skulle smörjas in med. De instruerade honom hur han skulle slå in paketen i det medhavda emballaget, göra bland- ningen och smörja in paketen. Männen bestämde när resan skulle ske och försåg AJ med mobiltelefoner och instruktioner angående vad han skulle göra när han anlände till . I domen anförde att det ska göras en allsidig bedömning av samtliga omständigheter vid gradindelningen av nar- kotikasmuggling. De omständigheter som särskilt ska beaktas enligt lagtexten är, uttalade domstolen, att se som exempel och är varken uteslutande eller obligatoriska vid bedömningen av om en narko- tikasmuggling ska anses som ett grovt eller synnerligen grovt brott. Även omständigheter som inte ingår bland exemplen ska alltså enligt domstolen kunna leda till att brottet bedöms som grovt eller syn- nerligen grovt, en förutsättning för detta är dock att omständig- heterna i det enskilda fallet framstår som lika försvårande som i de angivna exemplen. anförde därefter bl.a. följande. 12.De omständigheter som särskilt anges som kvalificerande vid bedömningen av om ett brott är synnerligen grovt är utformade utifrån att de ska tydligt särskilja de synnerligen grova brotten från de grova brotten (se a. prop. s. 28). 13.I förarbetena ges en närmare redogörelse för dessa särskiljande om- ständigheter (se a. prop. s. 38 ff.). Den kvalificerande omständigheten, att brottet har utgjort led i en verksamhet som utövats i organiserad form i syfte att i stor omfattning bedriva handel med narkotika, kumu- lerar det grova brottets alternativa rekvisit ”större omfattning” och ”yrkesmässighet”. För att det ska vara fråga om en synnerligen stor mängd narkotika förutsätts att skillnaden i kvantitet i förhållande till gärningar som är att bedöma som grovt brott motsvarar en beaktansvärd skillnad i förkastlighet. 14.När det gäller rekvisitet att brottet annars ska ha varit av synnerligen farlig eller hänsynslös art, krävs att hänsynslösheten eller farligheten har gått påtagligt utöver vad som gäller för att brottet med hänvisning till visad särskild farlighet eller hänsynslöshet ska bedömas som grovt. Vad särskilt gäller narkotikasmuggling kan så vara fallet om transporten har skett med särskild förslagenhet som gör smugglingen mycket svår- upptäckt. Det kan vara fråga om situationer då narkotika har blandats i legala produkter eller då transporten sker av anställda i transport- näringen, t.ex. om anställda på en flygplats systematiskt plockar undan väskor innehållande narkotika i syfte att undgå tullhantering. 15.När brottet har rubricerats ska straffvärdet bestämmas inom ramen för den tillämpliga straffskalan (29 kap. 1 § ). Den bedöm- ning som görs måste skapa utrymme i den övre delen av straffskalan för de allvarligaste fallen. Utgångspunkten är att sort och mängd ska få genomslag även på de högre straffnivåerna men ska ges en påtagligt av- tagande betydelse som straffvärdehöjande omständighet vid stora mängder narkotika. Av betydelse för straffvärdet är, förutom sort och mängd, främst graden av delaktighet i narkotikahanteringen och den ställning som den tilltalade har haft i organisationen liksom hur om- fattande och varaktig delaktigheten har varit. Att beakta är vidare den insikt som den tilltalade har haft rörande narkotikahandelns orga- nisation, storlek och inriktning samt hans eller hennes eget syfte med hanteringen. Även fördelningen av brottslighetens ekonomiska utbyte ska tillmätas betydelse. (Jfr ”Lönnfacken” p. 15–18.) 16.När det gäller kurirer kan det emellertid förhålla sig så att det saknas andra omständigheter att bedöma straffvärdemässigt än sort och mängd. I sådana fall får det accepteras att sorten och mängden narkotika blir avgörande för både rubriceringen och straffvärdet. (Jfr ”Cannabis- smugglingsdomen” NJA 2012 s. 535 p. konstaterade att den aktuella insmugglade mäng- den narkotika, metamfetamin, är en särskilt stor mängd nar- kotika, men inte synnerligen stor. Vidare fann domstolen att för- faringssättet hade präglats av viss förslagenhet, men inte sådan särskild förslagenhet som krävs för att brottet ska bedömas som synnerligen grovt. Genom den särskilt stora mängden narkotika och övriga om- ständigheter kring gärningen fann domstolen visat att den hade ingått som ett led i en verksamhet som har bedrivits i större om- fattning, vilket AJ måste ha förstått. En samlad bedömning av omständigheterna ledde Högsta dom- stolen till slutsatsen att det varit fråga om en mycket allvarlig nar- kotikasmuggling, men att den inte kunde kvalificeras som ett synner- ligen grovt brott. Domstolen fann i stället att brottet skulle rubriceras som grov narkotikasmuggling. I fråga om gärningens straffvärde anförde domstolen följande. 21.Det är inte visat att AJ har känt till hur narkotikaverksamheten har varit upplagd eller haft någon inblick i vilken närmare omfattning den har haft. Han har i och för sig utlovats en tämligen hög ersättning för uppdraget, men har intagit en underordnad ställning. Hans befattning med narkotikan har i allt väsentligt avsett själva transporten. egentligt inflytande över tillvägagångssättet har han inte haft. I stället har han fungerat som kurir och agerat i enlighet med de instruktioner som han har fått. Vad som framkommit om hans roll i narkotikahan- teringen samt hans avsikter och motiv kan därför inte anses vara av det slaget att straffvärdet av det skälet bör anses påtagligt högre än vad som redan följer av att brottet bedömts utgöra grov narkotikasmuggling. Några särskilda försvårande eller förmildrande omständigheter som avses i 29 kap. 2 och 3 §§ har inte framkommit. 22.Det har dock varit fråga om en så stor mängd metamfetamin att detta bör få genomslag inte bara vid rubriceringen utan även vid bedömningen av straffvärdet inom skalan. Straffvärdet för AJ brott motsvarar fängelse och . fann att någon annan påföljd än fängelse inte kunde komma i fråga och att det inte heller fanns något skäl att avvika från ett straff bestämt efter brottets straffvärde. AJ dömdes alltså för grov narkotikasmuggling till fängelse och .