sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Förutom de direkta effekterna av pandemin i form av sjuklighet och dödsfall orsakade av covid-19 (som vi har behandlat främst i kapi- tel 2, 3 och 13) så har denna omfattande samhällskris kommit att på- verka ett brett spektrum av samhälls- och livsområden. De allra flesta har på något sätt påverkats. De åtgärder som vidtagits för att be- kämpa pandemin har fått och kan få andra indirekta konsekvenser för bl.a. individers hälsa, välbefinnande, livsvillkor m.m. I detta kapitel försöker vi ge en bred bild av dessa indirekta effek- ter. Vad följer i svallvågorna efter pandemin och pandemibekämp- ningen och vad kan vi förvänta oss framöver? Vilka konsekvenser får exempelvis ensamhet och isolering för människors hälsa och välbe- finnande? Vad innebär det för individer när möjligheterna till exem- pelvis utbildning, inkomst, deltagande i samhällslivet och fritidsak- tiviteter förändras? Vilka följder får eventuella förändringar i vård- och omsorgsinsatser för de som är i behov av dem? Har verksam- heterna klarat av att utföra sina uppdrag under pandemin och vilken betydelse har civilsamhället haft i krisen? Vad händer när viktiga samhällsfunktioner som ger möjlighet att skydda och stödja utsatta individer ställs in eller pausas? Finns det grupper som har drabbats särskilt hårt? Detta är frågor som vi försöker belysa i det följande. Givet de tidsramar vi haft för vårt arbete har vi i princip begränsat oss till att i huvudsak fokusera på de grupper eller frågor som ut- tryckligen anges i våra direktiv. Vi vill dock understryka att det även finns många andra grupper som har varit och är särskilt utsatta i pan- demin som exempelvis hemlösa, migranter och frihetsberövade, men som vi dessvärre inte har haft möjlighet att behandla.1139 1139 När det gäller frihetsberövade kan nämnas att JO i rapporten under coronapandemin. JO:s granskning av fyra myndigheters åtgärder, 2020, har belyst vilka konsekvenser pandemin fått för de intagna . Den sociala isoleringens pris Efter ett inledande avsnitt, Sårbara grupper i pandemin (avsnitt 15.1), berör vi kort civilsamhällets förutsättningar och stöd (avsnitt 15.2). Därefter behandlar vi barn och unga (avsnitt 15.3). (Frågor som särskilt rör fjärr- och distansundervisningens effekter för barn och unga i egenskap av elever och studenter behandlas där- emot i kapitel 17.) Vi fortsätter sedan med äldre (avsnitt 15.4), per- soner med funktionsnedsättning (avsnitt 15.5), psykisk ohälsa (av- snitt 15.6) och personer med beroendeproblematik (avsnitt 15.7). Avsnitt 15.8 ägnas åt våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Vi redovisar där även hur berörda myndigheter samt andra aktörer arbetat under pandemin med dessa frågor. Kapitlet avslutas sedan med en övergripande summering (avsnitt 15.9). Som underlag för betänkandet i denna del har vi bl.a. använt oss av en rad rapporter, publikationer, analyser m.m. från olika myndig- heter, civilsamhällesorganisationer m.fl. som vi tagit del av. Vi har också haft möten med flera av dem. Det bör betonas att vår presen- tation av olika underlag inte gör anspråk på att vara heltäckande utan innehållet i detta kapitel får snarare ses som några nedslag i en på- gående och strid ström av nya insikter, kunskaper, studier och ut- värderingar. 15.1Sårbara grupper i pandemin Det finns många i befolkningen som i vardagen är beroende av hjälp och stöd från andra. Personer som är i behov av olika former av stöd från t.ex. familjemedlemmar, offentliga eller privata aktörer eller de- lar av civilsamhället, är särskilt sårbara i en pandemi när flera stöd- former riskerar att påverkas eller sättas ur spel. Folkhälsomyndig- heten m.fl. bekräftar också bilden att vissa grupper har drabbats mer än andra.1140 Vi kommer strax att redovisa hur ett antal grupper har påverkats av pandemin och vi behandlar grupperna var för sig. Man måste dock vara uppmärksam på att skillnaderna mellan grupper kan vara större i praktiken. Exempelvis finns det bland personer med funktionsnedsättning en högre andel kvinnor än män som har låg ekonomisk standard och kvinnor med funktionsnedsättning upp- lever i högre grad diskriminering än män med funktionsnedsättning 1140 (2021), Hur har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? Samlad bedömning utifrån svensk empiri och internationell forskning . Den sociala isoleringens pris som personer med funktionsnedsättning generellt upp- lever diskriminering i högre grad än personer som inte har en funkt- ionsnedsättning.1141 fick länsstyrelserna i uppdrag av regeringen att samordna lägesbilder av kommunernas bedömningar av risk för social proble- matik och utsatthet och deras vidtagna eller planerade åtgärder.1142 Uppdraget samordnades av i . Den första avrapporteringen skedde och den uppföljande undersök- ningen redovisades . Av lägesbilderna framgick att det inte fanns någon heltäckande nationell bild. Flera kommuner hade beskrivit att pandemin förstär- ker befintlig utsatthet och att fler individer riskerar att hamna i ut- satthet till följd av varsel, uppsägningar eller isolering. När det gäller arbetslöshet och sysslolöshet rapporterade samtliga lägesbilder att detta ökat och vid uppföljningen rapporterade flera läns- styrelser en fortsatt ökning för olika grupper och många beskrev även att nyanlända kommit längre från arbetsmarknaden, även om bilden var varierad mellan län och mellan kommuner. Vidare var den generella bilden att den psykiska ohälsan ökat, men inte så kraftigt som befarats. Det rapporterades också risker för bl.a. ökat utanför- skap, kriminalitet, social oro och ekonomisk sårbarhet. Många kom- muner uttryckte också en oro för ett ökat och förändrat missbruk. Bland positiva effekter redovisades bl.a. att ökad digitalisering medfört effektivisering och gett positiva effekter för vissa individer och grupper. Det digitala utanförskapet var dock stort bland vissa grupper.1143 1141 (2020), Lämna ingen utanför. Statistisk lägesbild av genomförandet av Agenda 2030 i . 1142 Regeringsbeslut , S2020/05273/(delvis). 1143 i , Rapportering avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, , och Rapportering 2 avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . Den sociala isoleringens pris I den statistik som presenterade framgick att antalet biståndsmottagare och biståndshushåll hade minskat un- der 2020 (totalt antal biståndsmottagare var drygt 374 000, varav ca 115 000 kvinnor, 129 000 män och 130 000 barn). Däremot hade biståndsbeloppet per hushåll ökat något, liksom den genomsnittliga tidsperiod som biståndet utgått (från ). Behovet av ekonomiskt bistånd skiljde sig dock åt mellan olika ål- dersgrupper och mellan kommuner.1144 Enligt Vård- och omsorgsanalys tycks någon påtaglig förändring av vilka som får bistånd eller något inflöde av nya grupper inte ha skett. Bilden är dock varierad och i intervjuer uttrycktes en oro för större mörkertal och ökad utsatthet i flera grupper vilket man antog skulle leda till ökat behov av stöd och insatser . Det var enligt myndigheten för tidigt att se de samlade effekterna på ekonomiskt bistånd.1145 15.2Civilsamhället – förutsättningar och stöd Civilsamhället kan i detta sammanhang beskrivas som en arena skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma in- tressen. Inom det civila samhället verkar bl.a. ideella föreningar, stif- telser och registrerade trossamfund, men även nätverk, upprop och andra aktörer. Civilsamhället har en viktig roll för att skapa samman- hållning och gemenskap och som en röst för olika grupper.1146 Under pandemin har civilsamhället på olika sätt arbetat för att minska de negativa konsekvenserna av bl.a. den sociala isoleringen. Pandemin har i stor utsträckning även påverkat civilsamhällets förutsättningar och verksamheter. Många ideella föreningar har drabbats av inställd verksamhet, minskade intäkter och oro för fram- 1144 (2021), Statistik om ekonomiskt bistånd 2020. Se även , Utvecklingen av ekonomiskt bistånd i spåren av covid-19, , Utvecklingen av ekonomiskt bistånd i spåren av covid-19 – faktablad 2, , och Utveck- lingen av ekonomiskt bistånd i spåren av covid-19 – faktablad 3, . 1145 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konse- kvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1. 2009/10:55 s. 1 och 21 f. Den sociala isoleringens pris tiden.1147 Av en undersökning som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har gjort framgår att de flesta organi- sationer har tvingats ställa in delar av sin verksamhet på grund av pandemin och många har ställt om verksamheten. Många verksam- heter har exempelvis digitaliserats. Den snabba förändringen har in- neburit utmaningar, men också ökade möjligheter till deltagande i olika delar av landet.1148 Organisationen har uppgett att många larmar om ett ökat tryck hos ideella aktörer och organisationerna Forum, och har tillsammans i en rapport pekat på att de ekonomiska konsekvenserna av krisen kan bli förödande för civilsamhället i då dessa sektorer behövs som mest.1149 beslutade regeringen att ge Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället (NOD) i uppgift att bistå i samordning av civilsamhällets insatser med anled- ning av det nya coronaviruset. NOD skulle bl.a. ta fram en läges- rapport över civilsamhällets behov och initiativ. NOD skulle också ge stöd i dialog och samverkan mellan civilsamhället, och statliga myndigheter, i frågor som behöver lösas med anledning av coronavirusets spridning. beslutade regeringen att ge MUCF i uppdrag att sammanställa och sprida nödvändig information till organisationer inom civilsamhället i den uppkomna krissituationen. Flera statliga stöd har avsatts till civilsamhället för att mildra de ekonomiska konsekvenserna samt för att möjliggöra en utökning av civilsamhällets stödverksamhet. Sammanlagt har stöden till civilsam- hället uppgått till ca (per ). Idrott är det område som har fått mest stöd, sammanlagt ca 3,4 mil- jarder. Därefter följer stöd, uttryckt i , till arbete med socialt särskilt utsatta med (sammanlagt 200), till arbete med barn i utsatta situationer och till arbete med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtq-personer och mot våld i nära relationer (ca 165 var- dera), till allmänna samlingslokaler (125), till arbete mot ofrivillig ensamhet bland äldre (50), till (50) och andra tros- 1147 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2020), En mångfald av villkor och förutsättningar. Fördjupad uppföljning av det civila samhällets villkor. 1148 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2020), Coronakrisens konsekvenser för det civila samhället. 1149 , Utsatta grupper extra utsatta under coronakrisen. En rapport från IOGT- NTO, och Forum, och (2020), Så drabbas civilsamhället av coronakrisen. Den sociala isoleringens pris samfund (50) och till pensionärsorganisationer (15). Utöver dessa stöd finns ytterligare stöd relaterade till pandemin som i olika delar gått till civilsamhället, t.ex. har regeringen tilldelat kulturområdet krisstöd –2021 som även kunnat sökas av aktörer inom det civila samhället när de uppfyllt villkoren för stödgivningen. Även flera av regeringens stödåtgärder för företag och arbetsgivare kan komma civilsamhällets organisationer till del.1150 Hatar plugga på distans, bara sitta framför dator, inte träffa någon , föräldrar kan inte jobba hemma så jag är ensam hemma. Går el-energi program och alla tekniska ämnen försvann. Favorit lärare sjuk- skriven med Covid. Jag tror att många ungdomar är besvikna och förvirrade på råden och restriktionerna som har tagits. Många i gymnasiet känner sig felbehand- lade då de har fått ta väldigt stort ansvar och fått offra mycket jämfört med andra i samhället. När shoppingcentrumen och grundskolorna till exempel fortsätter som vanligt och gymnasieeleverna är tvungna att vara hemma och studenten i princip blir inställd är det svårt att förstå rege- ringen och folkhälsomyndighetens m.m. beslut. [Är orolig över a]tt någon ska dö. Att jag inte kan se för att de är pyttesmå. Vi är mycket mer med familjen, mina föräldrar jobbar hemma så vi kan äta frukost och middag tillsammans. Det brukar vi nästan aldrig göra eftersom dom kommer hem sent på kvällarna och åker tidigt på mor- gonen. Jag är jätteorolig för att någon i min närhet ska bli allvarligt sjuk, dö eller få stora ekonomiska förluster. (…) Ångesten blir starkare och starkare och jag gråter . (17-åring)1151 Tydliga konsekvenser även för barn och unga till endast antalet intensivvårdade och avlidna till följd av covid-19 har barn och unga klarat sig bättre jämfört med övriga delar 1150 , enheten för civila samhället och nationella minoriteter, Stöd som av- satts till civilsamhället med anledning av covid-19-pandemin, . 1151 Citaten är hämtade från A. Sarkadi m.fl. (2020), Barn och ungas röster om . En un- dersökning med barn och unga 4–om coronapandemin , . Den sociala isoleringens pris Men den omfattande samhällskrisen som pandemin orsakat har fått betydande konsekvenser även för dem. I en studie där barn och unga 4–gett sin syn på pandemin framkom att barn påverkats tydligt och att oro för sjuk- dom och död varit mycket vanligt i alla åldrar. Något som nämndes ofta i svaren var bl.a. en förändrad fritid, mindre tid med kompisar och inställda aktiviteter. Vardagen och studierna hade påverkats tyd- ligast för gymnasiestudenterna som fått ta ett stort eget ansvar för att strukturera sin vardag och bedriva sina studier.1152 (Vilka konse- kvenser fjärr- och distansundervisningen fått för barn och unga be- handlas i kapitel 17.) Det finns studier som tyder på att unga vuxna har haft högre nivåer av psykisk ohälsa än äldre under pandemin.1153 Barnens rätt i samhället () har också rapporterat om att olika aspekter av psykisk ohälsa, såsom ångest, nedstämdhet och ätstör- ningar, ökat kraftigt i barns samtal till under 2020.1154 (Se vidare avsnitt 15.6 angående psykisk ohälsa och avsnitt 12.4 om vård- konsumtionen inom den psykiatriska vården under pandemin.) MUCF anser att ungas psykiska hälsa är en fortsatt stor utma- ning, men att det är svårt att bedöma pandemins effekter på den. Den nedåtgående trend av nya fall av depressioner och ångestsyndrom som man kunnat se generellt verkar under pandemin ha fortsatt och i en snabbare takt . Bland barn och unga vuxna 18–blir minskningen tydlig eftersom det för dessa grupper snarare fanns en uppåtgående eller stillastående trend av nya fall före pandemin. bedömer att minskningen i anta- let nya fall kan bero på att personer i mindre utsträckning har sökt vård under pandemin. Det kan också bero på att hälso- och sjuk- vården kan ha ställt färre diagnoser på grund av att möjligheterna till en helhetsbedömning av en ny patient begränsas i de fall kontakten enbart sker digitalt eller via telefon.1155 Pandemin synes även ha fått vissa konsekvenser för barns fysiska hälsa. Bland annat har en ökning i barnfetma noterats vid 3-, 4- och 1152 A. Sarkadi m.fl. (2020), Barn och ungas röster om . En undersökning med barn och unga 4–om coronapandemin , . McCracken m.fl. (2020), Psychological impact of COVID-19 in the Swedish population: Depression, anxiety, and insomnia and their associations to risk and vulnerability factors, European Psychiatry. 1154 (2021), Årsrapport . Första året med pandemin. Om barns mående och utsatthet, rapport 2021:1. 1155 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2021), Goda levnadsvillkor för många, men inte för alla. Ung 2021, och (2020), Psykiatriska tillstånd och psykofarmaka under coronapandemin. Den sociala isoleringens pris 5-årskontrollerna, vilket också bekräftas från data från barnfetmare- gistret. Riskfaktorer för barnfetma är låg socioekonomisk status, ut- rikesfödda föräldrar samt splittrad familjebildning. Isolering och neddragning av förskoleverksamhet är sannolika faktorer för denna ökning. Man har även sett en ökning av akutsnitt och andel med dödfödda bland mödrar födda utanför och de med låg utbild- ningsnivå.1156 Se även avsnitt 12.5. Redan utsatta riskerar drabbas hårdast utvärdering (IFAU) har belyst möjliga konsekvenser av pandemin för barn och unga och på lite . IFAU anser att det är rimligt att anta att pandemin kan ha lett till stora påfrestningar för många famil- jer till följd av ökad oro för smitta, arbetssituationen, hemarbete, be- hov att hålla barn hemma samt ett begränsat socialt umgänge. Det finns enligt institutet flera tecken som tyder på just detta, bl.a. hän- visas till uppgifter från och Unizon, som tillgänglig statistik inte tydde på att pandemin lett till dramatiskt ökad oro och utsatthet i barnfamiljer. IFAU utesluter dock inte att det kan finns ett växande mörkertal i rapporterad psykisk ohälsa, våld i nära relationer och annan utsatthet samt fördröjda effekter av pandemin hos barnfamiljer. Det betonas också att det kan finnas en stor vari- ation mellan familjer och att det finns anledning att tro att pandemin innebär en risk för ökad ojämlikhet i barns uppväxtförhållanden.1157 Även i länsstyrelsernas lägesrapportering varnades för att redan utsatta familjer blivit ännu mer utsatta under pandemin.1158 Vidare har bl.a. hos i kommunerna sett en oro angående vilken påverkan de strukturella effekterna kan få för barn på längre sikt.1159 har konstaterat att restriktionerna lett till att många barns tillgång till skyddsfaktorer såsom trygga sociala sammanhang och sociala relationer med jämnåriga och med trygga vuxna utanför hem- 1156 , underlagsrapport (2021), Uppskjuten och inställd vård under pandemin. 1157 utvärdering (2021), Barn och unga under coronapandemin. Lärdomar från forskning om uppväxtmiljö, skolgång, utbildning och ar- betsmarknadsinträde, rapport 2021:2. 1158 i , Rapportering avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . 1159 (2021), Effekter av covid-19 på anmälningar gällande barn till . Den sociala isoleringens pris met begränsats som riskfaktorerna för utsatthet ökat. noterade särskilt stora ökningar inom vissa samtals- kategorier som ångest, nedstämdhet, familjekonflikter, samtal om samhällets stödinstanser samt samtal om psykiskt och fysiskt våld. bedömer att dessa har en koppling till de förändringar som skett , medan den totala ökningen av barns samtal på delvis kan förstås som en effekt av ett uppdämt behov som genom ökad kapacitet har kunnat svara upp mot. Samtal om familje- konflikter har varit fler . Barn har beskrivit hur vuxnas mående försämrats till följd av pandemin, framför allt barn vars förälder redan led av psykisk ohälsa. Samtalen till indikerar även att våld mot barn kan ha ökat under pandemin.1160 Se vidare av- snitt 15.8 angående våld i nära relationer och hedersrelaterat våld. Även ger uttryck för att det är de barn som redan be- finner sig i utsatta situationer som drabbas hårdast.1161 Av länsstyrelsernas lägesrapportering framgick att alla län på ett eller annat sätt hade rapporterat om orosanmälningar men att antalet skiljde sig åt i olika kommuner och län. Flertalet hade dock sett en ökning under pandemin, även om det i vissa fall fanns en osäkerhet om anmälningarna hade koppling till pandemin. Tjej- och kvinnojourer hade i vissa fall fått en ökad belastning. Man hade inte sett något tydligt geografiskt mönster och vid uppföljningen kunde man inte heller se någon entydig bild av om antalet orosanmälningar förändrats jämfört med . Flera län hade rap- porterat om skolfrånvaro. Man hade generellt sett en högre frånvaro i början av pandemin men en ökande närvaro . Frånvaron skiljde sig mellan olika grupper. I den uppföljande rap- porteringen såg man dock att frånvaron i för- och grundskola återigen började öka.1162 1160 (2020), Årsrapport . Första året med pandemin. Om barns mående och utsatthet, rapport 2021:1. 1161 (2021), med pandemi – konsekvenser för barn och framtida risker. 1162 i , Rapportering avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, , och Rapportering 2 avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . Den sociala isoleringens pris Det framkom i flertalet av de länsvisa rapporteringarna att pande- min försvårat arbete med utsatta familjer, i vissa fall hade svårigheten att göra hembesök i samband med orosanmälningar lett till att upptäckt av missförhållanden i familjer tagit . Vidare hade rädsla för covid-19 i familjehem försvårat placering av barn. Av samma anledning hade föräldrar tackat nej till kontaktfa- miljer och kontaktfamiljer till nya uppdrag. I länsstyrelsernas läges- rapport uttrycktes också en oro över att de synliga effekterna av konsekvenserna av covid-19 kan komma att dröja och att det tar innan de påverkar verksamhet.1163 Enligt ökade orosanmälningarna med ca fem pro- cent i de i studien medverkande kommunerna (56 kommuner och stadsdelar) under de undersökta perioderna () 2020 jämfört med , men det fanns stora lokala variationer och såg generellt andra orsaker bakom ökningen än sådant som hade direkt koppling till pandemin. En ny typ av anmälningar som däremot ansågs ha koppling till pandemin var anmälningar om skolfrånvaro som inkom under våren 2020.1164 Konsekvenser för verksamhet inom individ- och familjeomsorgen har enligt kunnat upprätthålla arbetet med att ta emot anmälningar, göra förhandsbedömningar och fatta beslut om utredning under pandemin, men det finns stora vari- ationer i vilken utsträckning kommunerna har ställt om och föränd- rat sitt arbetssätt.1165 Denna bild bekräftas även av Vård- och om- sorgsanalys vars sammantagna bedömning är att konsekvenserna fram blivit mindre än befarat vad gäller verksamhets- påverkan och behoven av stöd. Enligt myndigheten finns det dock en oro för ökade mörkertal och minskat stödsökande.1166 Från de intervjuer Vård- och omsorgsanalys gjort och de läges- rapporter den haft drar myndigheten slutsatsen att högprioriterade och akuta verksamheter inom individ- och familjeomsorgen har 1163 i , Rapportering 2 avseende uppdrag ”Lägesbilder och åtgärder i kommunerna för att förebygga social problematik och utsatthet med anledning av covid-19”, . 1164 (2021), Effekter av covid-19 på anmälningar gällande barn till . 1165 (2021), Effekter av covid-19 på anmälningar gällande barn till . 1166 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konse- kvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1. Den sociala isoleringens pris kunnat fortgå under pandemin utan allvarlig påverkan – exempelvis skyddsbedömningar, boendeverksamheter, socialjour, akuta omhän- dertaganden och placeringar samt utbetalningar av ekonomiskt bi- stånd. I övrigt ser myndigheten en variation mellan kommunerna, när det gäller både hur man arbetat och vad man har genomfört respektive inte genomfört. Det underlag Vård- och omsorgsanalys haft tillgång till tyder enligt myndigheten inte på att det skett någon allvarlig påverkan på kvaliteten eller tillgängligheten inom den sociala barn- och ungdomsvården. Myndigheten hänvisar även till IVO:s granskning där man granskade 39 kommuner och stadsdelar i och på utan att notera några allvar- liga brister i arbetet inom den sociala barn- och ungdomsvården.1167 Ungas inträde på arbetsmarknaden Ungdomsarbetslösheten steg kraftigt efter krisens start och det är fler unga som varken arbetar eller studerar jämfört med tidi- gare. Att krisen slår hårt mot branscher där unga ofta påbörjar sina karriärer, t.ex. hotell och restaurang och delar av detaljhandeln, indi- kerar enligt IFAU att krisen kan öka svårigheter för unga att etablera sig på arbetsmarknaden.