sou · H9B381 · 2021-10-19 00:00:00 — •ta ställning till vilka bestämmelser som ska tillämpas enligt mark- nadskontrollförordningen och bedöma behovet av ytterligare till- synsåtgärder för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig mark- nadskontroll, •föreslå vilken myndighet som ska utöva marknadskontroll med utgångspunkten att myndigheten ska ingå i Marknadskontroll- rådet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. 11.2Dagens reglering av material i kontakt med dricksvatten I detta avsnitt redogörs för nu gällande reglering av material i kon- takt med dricksvatten i . finns inte något myndighets- baserat system vare sig i eller inom EU som helhet för god- kännande av material som kommer i kontakt med dricksvatten. Där- emot finns viss reglering i plan- och bygglagstiftningen, livsmedels- lagstiftningen och kemikalielagstiftningen. I finns också ett frivilligt typgodkännandesystem som redogörs för i avsnitt 11.3. Marknadskontrollen beskrivs i avsnitt 11.4. En beskrivning av vilken offentlig kontroll och tillsyn som utövas finns i kapitel 5. I byggproduktförordningen regleras ett gemensamt sätt att bedöma och redovisa byggprodukters prestanda i förhållande till deras väsent- liga egenskaper.43 Europeiska standardiseringsorgan44 tar på beställ- ning av Europeiska kommissionen fram harmoniserade standarder utifrån medlemsstaternas behov. De harmoniserade standarderna ska tillhandahålla metoder och kriterier för bedömning av byggpro- 43Artikel 1 i byggproduktförordningen. 44Europeiska standarder antas av något av de tre europeiska standardiseringsorganen (Comité Européen de Normalisation, europeiska standardiseringsorganisationen), CENELEC (), och ETSI (European Telecom- munications ). Material i kontakt med dricksvatten dukternas prestanda i förhållande till deras väsentliga egenskaper.45 Tillverkaren av en byggprodukt som omfattas av en harmoniserad standard ska bedöma produktens prestanda och upprätta en prestanda- deklaration. Deklarationen ska bland annat innehålla information om vem som har tillverkat produkten och prestandan för produktens väsentliga egenskaper.46 Produkterna ska också CE-märkas. CE-märk- ningen ska innehålla en sammanfattning av prestandadeklarationen och ska fästas på produkten.47 Det är endast för byggprodukter som omfattas av en harmoni- serad standard som prestandadeklaration och CE-märkning är obli- gatorisk. Andra byggprodukter går att CE-märka på frivillig väg. Tillverkaren kan då vända sig till ett tekniskt bedömningsorgan för att begära en europeisk teknisk bedömning (ETA – European Technical Assessment). En europeisk teknisk bedömning utgör sedan grund för tillverkarens prestandadeklaration om produktens väsentliga egen- skaper och därpå följande CE-märkning.48 CE-märkningen av byggprodukter innebär inte någon bedöm- ning av produkternas överensstämmelse med nationella krav i bygg- regler eller i andra regler som påverkar användningen av en bygg- produkt. Vilka produktegenskaper som är väsentliga i respektive land avgörs av ländernas nationella lagstiftning om krav på byggnadsverk. Dessa krav har länderna rätt att reglera och ryms inte inom unionens kompetensområde för den inre marknaden. Byggproduktförord- ningen harmoniserar därför inte några krav på byggnadsverk.49 I (2010:900) och plan- och byggförordningen (2011:338) ställs krav på byggnadsverks tekniska egenskaper och vilka byggprodukter som får ingå i ett byggnadsverk. Med bygg- nadsverk avses en byggnad eller annan anläggning. En byggnad defi- nieras som en varaktig konstruktion som består av tak eller av tak 45Artikel 17 i byggproduktförordningen och prop. 2012/13:93, s. 20. På finns en lista över alla harmoniserade standarder: databases/nando/index.cfm?fuseaction=cp.hs&cpr=Y. 46Artikel 4 och 6 i byggproduktförordningen. 47Artikel 8 och 9 i byggproduktförordningen. 48Artikel 19 i byggproduktförordningen. Regeringen har utsett som svenskt tekniskt bedömningsorgan, se information på EOTAS webbplats, . 49SOU 2014:53, s. 46 och prop. 2012/13:93, s. 20. Material i kontakt med dricksvatten och väggar och som människor kan uppehålla sig i.50 Begreppet annan anläggning än byggnad omfattar exempelvis ledningsnät, bassänger i vattenverk och vattentorn.51 byggregler (BFS 2011:6) består av föreskrifter och all- männa råd. Byggreglerna gäller i första hand byggnader och till viss del tomter, men inte andra anläggningar än byggnader.52 Andra an- läggningar omfattas således endast av och plan- och byggförordningen. Det är byggherren, det vill säga den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten, som har ansvar för att sådana åtgärder som byggherren utför eller låter utföra genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden enligt och föreskrifter och beslut som med- delats med stöd av lagen.53 Fastighetsägare är ansvariga för underhåll av byggnadsverk.54 enligt 8 kap. 14 § . Krav på byggnadsverks tekniska egenskaper Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bland annat bärförmåga, stadga och beständighet, lämplighet för det avsedda ändamålet, skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön samt hushållning med vatten och avfall.55 Ett bygg- nadsverk ska vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att det inte medför en oacceptabel risk för användarnas eller grannarnas hygien eller hälsa.56 byggregler innehåller ett avsnitt om installationer av vatten och avlopp i byggnader och på tomter till dessa byggnader. Byggnader och deras installationer ska utformas så att vattenkvalitet och hygienförhållanden tillfredsställer allmänna hälsokrav.57 Installa- 501 kap. 4 § . 51Norstedts juridiks lagkommentar till 1 kap. 4 § och prop. 1993/94:178, s. 127. 52Avsnitt 1:2 byggregler. har påbörjat en genomgripande omarbet- ning av sina byggregler och tanken är att byggreglerna fortsättningsvis bara ska bestå av bind- ande krav och inga allmänna råd, se skrivelse från till utredningen . 5310 kap. 5 § . 548 kap. 14 § . 558 kap. 4 § . 563 kap. 9 § plan- och byggförordningen. 57Avsnitt 6:6 byggregler. Eftersom andra anläggningar än byggnader inte omfattas av byggreglerna omfattas inte dricksvattenledningar mellan vattenverken och tomter till bygg- nader av reglerna. Material i kontakt med dricksvatten tioner för tappvatten ska utformas så att tappvattnet, efter tapp- stället, är hygieniskt och säkert samt kommer i tillräcklig mängd. Tappkallvatten ska uppfylla kvalitetskraven för dricksvatten efter tappstället. Tappvatteninstallationer ska utföras av sådana material att inte ohälsosamma koncentrationer av skadliga ämnen kan utlösas i tappvattnet. Installationerna ska inte avge lukt eller smak till tapp- vattnet. I allmänna råd i anslutning till föreskriften finns ett rekommenderat högsta värde för bly i tappvatten.58 Byggreglerna innehåller också allmänna råd om så kallad relining. Vid förstärkning av ett rör med nytt invändigt ytskikt (relining) kom- mer ett nytt material i kontakt med vatten och detta bör ha doku- menterade egenskaper som visar att det inte påverkar dricksvatten negativt.59 Krav på byggprodukters lämplighet Även byggprodukters lämplighet regleras i . Med byggprodukt avses en produkt som är avsedd att stadigvarande ingå i ett byggnadsverk. Det kan till exempel vara fråga om en tappvatten- kran, ett vattenledningsrör eller en rörkoppling. En byggprodukt får ingå i ett byggnadsverk endast om den är lämplig för den avsedda användningen. En byggprodukt ska anses lämplig om den har sådana egenskaper att det byggnadsverk som produkten ska ingå i kan upp- fylla vissa av de tekniska egenskapskraven i 8 kap. 4 § plan- och bygg- lagen.60 I byggregler anges att de byggmaterial och byggpro- dukter som används ska ha kända egenskaper i de avseenden som har betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven i byggreglerna.61 Byggreglerna reglerar inte vilka byggprodukter som får säljas. Det är byggherren och i vissa fall fastighetsägaren som ansvarar för att lämpliga byggprodukter används så att kraven i plan- och bygglag- stiftningen och dricksvattenföreskrifter uppfylls. 58Avsnitt 6:62 byggregler. Med tappkallvatten avses kallt vatten av dricksvatten- kvalitet. Testning av bly kan enligt allmänna råd ske på två olika sätt. Den ena meto- den utgår från testning i enlighet med NKB 4, utgiven av för bygg- bestämmelser. Den andra metoden gäller testning enligt standarden SS-EN 15664. 59Avsnitt 6:961 byggregler. 601 kap. 4 § och 8 kap. 19 § . 61Avsnitt 2:1 byggregler. Material i kontakt med dricksvatten Livsmedelslagen (2006:804) gäller alla stadier av produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel och syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsu- menternas intressen när det gäller livsmedel. I dricksvattenföreskrifter62 finns krav på att dricksvattnet inte får för- orenas av material från installationer som används vid beredning eller distribution av dricksvatten.63 anger i sin vägled- ning till föreskrifterna att felaktigt materialval kan leda till att dricks- vattnet tillförs föroreningar som kan orsaka lukt, smak och korrosion samt stimulera mikrobiologisk tillväxt. Det är respektive verksam- hetsutövares ansvar att se till att använda lämpligt material, baserat på den information som tillverkaren lämnar och på egna och andras tidigare erfarenheter av materialanvändning. Kraven på att använda rätt material inkluderar färger och annat material för ytbehandling, oljor, tätningsmaterial samt tankar och liknande som används för att distribuera dricksvatten.64 11.2.3Miljölagstiftningen (kemikalielagstiftningen) Även i miljölagstiftningen finns regler som rör kemikalier som kommer i kontakt med dricksvatten. En närmare beskrivning av den EU-rättsliga kemikalielagstiftningen finns i kapitel 12. I 14 kap. miljö- balken finns nationella regler om kemiska produkter och biotekniska organismer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer får meddela närmare föreskrifter om bland annat särskilda vill- kor och förbud för hantering, införsel och utförsel.65 Den närmare regleringen ges bland annat i förordning (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter (förbudsförordningen). 62Livsmedelsverkets föreskrifter (SLVFS 2001:30) om dricksvatten. Föreskrifterna har med- delats med stöd av 5, 6, 30 och 31 §§ livsmedelsförordningen (2006:813). 635 § andra stycket dricksvattenföreskrifterna. Bestämmelsen genomför artikel 10 dricksvattendirektiv. 64Processkemikalier och materialval, Kontrollwiki, version 4, , hämtat . 6514 kap. 8 § . Material i kontakt med dricksvatten Av 2 § i förbudsförordningen framgår att tvåkomponentsepoxi som innehåller bisfenol A eller bisfenol A-diglycidyleter inte får an- vändas vid gjutning av nya plaströr inuti befintliga tappvattenrör, så kallad relining. Förbudet gäller endast kemiska produkter som be- står av en bas och en härdare och som blandas på platsen för gjut- ningen. Kemikalieinspektionen får om det finns särskilda skäl meddela föreskrifter om undantag och i det enskilda fallet ge dispens från förbudet om det finns synnerliga skäl. Förbudet infördes eftersom bisfenol A är ett ämne med hormonstörande egenskaper. Det finns misstankar om att effekter kan uppstå redan vid mycket låga kon- centrationer och särskilt farligt är det för och små barn.66 11.3.1Reglering av frivilligt typgodkännande Material, konstruktioner och anordningar får typgodkännas för an- vändning i byggnadsverk.67 Typgodkännanden får endast meddelas av någon som är ackrediterad för uppgiften enligt förordning (EG) nr 765/200868 och 5 § lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll eller som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekono- miska samarbetsområdet.69 Typgodkännande är endast möjligt för byggprodukter som inte omfattas av en harmoniserad standard under byggproduktförordningen eller en europeisk teknisk bedömning (ETA).70 Systemet med typgodkännande är i huvudsak frivilligt, men regeringen har möjlighet att föreskriva om obligatoriskt typgodkän- nande. De material, konstruktioner eller anordningar som har typ- godkänts ska anses uppfylla de tekniska egenskapskraven i 8 kap. 4 § i de avseenden som typgodkännandet gäller.71 66Kemikalieinspektionen, 2013, Avgivning av bisfenol A (BPA) vid renovering av dricksvatten- rör – Redovisning från ett regeringsuppdrag, Rapport 7/13, s. 14. 678 kap. 22 § . 68Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93. 698 kap. 22 § . 708 kap. 22 a § . Byggproduktförordningen beskrivs närmare i avsnitt 11.2.1. 718 kap. 22 § . Material i kontakt med dricksvatten Av ett beslut om typgodkännande ska det framgå i vilka avseen- den och under vilka förutsättningar materialet, konstruktionen eller anordningen uppfyller kraven på byggnadsverks tekniska egenskaper. Typgodkännandet ska vara tidsbegränsat och får förenas med ett vill- kor om att tillverkningen av produkten ska kontrolleras fortlöpande.72 11.3.2Typgodkännande av material i kontakt med dricksvatten Det finns inte någon harmoniserad standard eller europeisk teknisk bedömning (ETA) när det gäller hälso- och hygienaspekterna av material eller produkter i kontakt med dricksvatten. Det finns därför inga hinder mot att sådana material och produkter typgodkänns.73 rekommenderar att material och produkter som ska användas i kontakt med dricksvatten bör vara typgodkända.74 finns två, av Styrelsen för ackreditering och teknisk kon- troll (Swedac) ackrediterade företag, som får typgodkänna produk- ter och material i kontakt med dricksvatten, Insti- tutes of () och (). Det frivilliga typgodkännandet som används i innefattar granskning, utvärdering och beslut av ackrediterade provningar, in- stallationsanvisningar, egenkontroll och årlig övervakad tillverk- ningskontroll. Typgodkännandet omfattar både mekaniska och hygi- eniska egenskaper hos en produkt. Det är i regel produkten som typgodkänns. Vad gäller mässingslegeringar kan typgodkännandet även omfatta materialet. För material och produkter som används i andra anläggningar än byggnader, exempelvis i rörledningar, görs typgodkännande mot och plan- och byggför- ordningen. För material och produkter som används i byggnader och på tomter till byggnader görs typgodkännandet dessutom i förhåll- ande till byggregler. De allmänt hållna funktionskraven översätts sedan till specifika produktkrav.75 728 kap. 23 § och 4 kap. 9 § plan- och byggförordningen. 73Boverket, 2016, Strategi för material i kontakt med dricksvatten, Rapport 2016:15, s. 17 och Svenskt Vatten Utveckling, 2015, Underlag för val av material i kontakt med dricksvatten, Nr 2015-24, s. 16. 74Processkemikalier och materialval, Kontrollwiki, version 4, , hämtat . 75Svenskt Vatten Utveckling, 2020, Typgodkännande av material i kontakt med dricksvatten – hygieniska egenskaper, Rapport 2020-6, s. 10. Material i kontakt med dricksvatten Den svenska lagstiftningen innehåller inte preci- serade krav vad gäller material och produkter i kontakt med dricks- vatten. Typgodkännandeorganen har därför valt att använda sig av utländska godkännandesystem och normer, särskilt sådana som an- vänds inom 4MS initiativet.76 bedrevs harmoni- seringsarbete i för byggbestämmelser (NKB). Bland annat togs det fram produktregler för vissa produkter i kon- takt med dricksvatten.77 Provning av mässingslegeringar kan ske enligt istället för enligt de förfaranden som tagits fram av 4MS initiativet. De testningsmetoder som har utvecklats inom 4MS initiativet är inte anpassade till den surhetsgrad som finns i dricksvatten i Sverige.78 Frivilliga typgodkännanden av produkter i kontakt med dricks- vatten förekommer främst för produkter som används i tappvatten- installationer i byggnader eller i direkt anslutning till dessa. Typ- godkännandesystemet används i mindre utsträckning för produkter som används i exempelvis ledningsnät och vattenverk.79 Intresset för att även typgodkänna sådana produkter verkar dock öka. 11.4.1Vad är marknadskontroll? Med marknadskontroll avses den verksamhet och de åtgärder som ansvariga myndigheter gör för att kontrollera att produkter på marknaden överensstämmer med gällande krav, exempelvis krav på att produkten ska vara säker att använda, att den ska ha vissa egen- skaper eller funktioner eller ha genomgått vissa kontroller. Produkter som inte uppfyller gällande krav kan snedvrida konkurrensen för 76Boverket, 2016, Strategi för material i kontakt med dricksvatten, Rapport 2016:15, s. 5 f. och och Svenskt Vatten Utveckling, 2020, Typgodkännande av material i kontakt med dricks- vatten – hygieniska egenskaper, Rapport 2020-6, s. 17, 18 och 25. Svenskt Vatten Utveckling har drivit ett projekt som har tagit fram generella riktlinjer för hur certifieringsorganen ska kunna ta fram mer specifika certifieringsregler för olika produktgrupper som va-organisationerna behöver. Förslaget till generella riktlinjer finns presenterade i Rapport 2020-6. 77Boverket, 2018, Nordisk harmonisering och tillgänglighetsforskning – En återblick och gemen- samma mål, Rapport 2018:16, s. 14. 78Se certifieringsregler framtagna av och i samråd, 2016, Certifiering av byggproduk- ter, Certifieringsregel 068, Hygienkrav för produkter i kontakt med tappvatten, s. 6. 79Boverket, 2016, Strategi för material i kontakt med dricksvatten, Rapport 2016:15, s. 21 och Svenskt Vatten Utveckling, 2020, Typgodkännande av material i kontakt med dricksvatten- hygieniska egenskaper, Rapport 2020-6, s. 5. Material i kontakt med dricksvatten ekonomiska aktörer som säljer produkter som uppfyller kraven inom EU. För en rättvis inre marknad krävs lika konkurrensvillkor för alla ekonomiska aktörer och att aktörerna skyddas mot osund kon- kurrens. Ett sätt att uppnå detta är genom effektiv och likvärdig marknadskontroll.80 Skillnaden mellan marknadskontroll och tillsyn diskuteras i SOU 2020:49. Marknadskontroll beskrivs i betänkandet som en sär- skild form av tillsyn där det – utöver kontroll av produkter som till- handahålls på marknaden – även ingår andra förebyggande åtgärder som syftar till att produkter ska uppfylla gällande krav, så som infor- mationsgivning och erfarenhetsutbyte. Det som i huvudsak skiljer marknadskontroll från annan tillsyn är enligt marknads- kontrollutredning att marknadskontroll avser produkter och att den alltid sker först efter att produkten har satts på marknaden.81 I har ett stort antal myndigheter ansvar för marknads- kontrollen. Swedac är centralt samordningskontor i för mark- nadskontrollen. Samordningen sker bland annat genom Marknads- kontrollrådet där representanter från 18 statliga myndigheter deltar. Swedac ansvarar för rådets ordförandeskap och sekretariat.82 Myn- digheternas marknadskontrollansvar för olika produkter samman- faller med få undantag med deras föreskriftsansvar.83 beslutade och rådet att anta en ny förordning om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter (marknadskontrollförordningen), som tillämpas fullt ut . Förordningen reglerar hur medlemsstaternas marknadskontroll ska organiseras och genomföras. Syftet med för- ordningen är att göra reglerna på produktsäkerhetens område tyd- ligare och mer enhetliga samt att förbättra och förenkla systemet för marknadskontroll av produkter. En stärkt och mer enhetlig mark- nadskontroll anses gynna såväl konsumenter som ekonomiska aktörer 80Artikel 3.3 i marknadskontrollförordningen och SOU 2020:49, s. 201. 81SOU 2020:49, s. 205 f. 824 a § i förordningen (2014:1039) om marknadskontroll av varor och annan närliggande till- syn och 2 § förordningen (2009:895) med instruktion för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Mer information om Swedacs arbete med samordning av marknadskontroll finns på Swedacs webbplats, . 83SOU 2020:49, s. 201. Material i kontakt med dricksvatten och bidra till tillväxten genom att medverka till en väl fungerande inre marknad.84 Genom marknadskontrollförordningen upphävdes de gemensamma bestämmelserna om marknadskontroll i förordning (EG) nr 765/2008. Marknadskontrollförordningen kompletterar och stärker befintliga bestämmelser i harmoniserad unionslagstiftning på produktområdet. Förordningen gäller för produkter som omfattas av den harmoni- serade unionslagstiftning som förtecknas i bilaga I till förordningen och omfattar produkter som tillhandahålls fysiska och juridiska per- soner som är bosatta eller etablerade i EU.85 Förordningens be- stämmelser om kontroll av produkter vid EU:s yttre gräns gäller dock alla produkter som omfattas av unionsrätten, i den mån specifika bestämmelser om hur sådana kontroller ska organiseras inte finns i annan unionsrätt. I skälen till marknadskontrollförordningen betonas att hela leve- ranskedjan bör förväntas agera ansvarsfullt och uppfylla alla krav när de släpper ut eller tillhandahåller produkter på marknaden. Det ska dock alltjämt vara tillverkaren som har det slutliga ansvaret för att produkterna överensstämmer med kraven i harmoniserad lagstift- ning.86 Ekonomiska aktörer är skyldiga att samarbeta med mark- nadskontrollmyndigheterna beträffande åtgärder som kan undan- röja eller minska risker som produkter tillhandahållna på marknaden av dessa aktörer medför.87 Med ekonomiska aktörer avses bland annat tillverkare, importörer eller distributörer.88 Det är medlemsstaterna som ska organisera och genomföra mark- nadskontrollen i enlighet med förordningen. Medlemsstaterna ska utse en eller flera marknadskontrollmyndigheter i sitt territorium och ange behörighetsområdena för var och en av dessa myndig- heter.89 Marknadskontrollsmyndigheternas övergripande uppgift är att säkerställa en effektiv marknadskontroll inom sitt territorium, att ekonomiska aktörer vidtar åtgärder för att deras produkter ska överensstämma med lagstiftningen samt att åtgärder vidtas om den 84Artikel 1 i marknadskontrollförordningen och SOU 2020:49, s. 189. 85Artikel 2.1, 3.1 och 3.21 i marknadskontrollförordningen och SOU 2020:49, s. 190 f. dricksvattendirektiv finns inte uppräknad i bilaga I till direktivet. Däremot framgår det av arti- kel 11.7 andra stycket dricksvattendirektiv att EU:s marknadskontrollförordning ska tillämpas på produkter som omfattas av artikel 11. 86Skäl 12 och 13 i marknadskontrollförordningen. 87Artikel 7 i marknadskontrollförordningen. 88Artikel 3.13 i marknadskontrollförordningen. 89Artikel 10 i marknadskontrollförordningen. Material i kontakt med dricksvatten ekonomiska aktören underlåter att vidta korrigerande åtgärder. Som en del i den verksamheten ska marknadskontrollmyndigheterna ut- föra kontroller av produkters egenskaper genom dokumentkon- troller och fysiska kontroller eller kontroller i laboratorium. Mark- nadskontrollmyndigheterna ska utöva sina befogenheter och utföra sina uppgifter oberoende, objektivt och opartiskt.90 Medlemsstaterna ska tilldela sina marknadskontrollmyndigheter de befogenheter för marknadskontroll, utredning och tillsyn som behövs för att tillämpa förordningen och för tillämpningen av har- moniserad unionslagstiftning.91 Artikel 14.4 räknar upp de befogen- heter som medlemsstaterna åtminstone ska tilldela sina marknads- kontrollmyndigheter. Om en produkt som omfattas av harmoniserad lagstiftning kan äventyra användarnas hälsa eller säkerhet, eller inte stämmer överens med tillämplig harmoniserad lagstiftning, ska marknadskontroll- myndigheten vidta åtgärder. I första hand ska myndigheten kräva att den relevanta ekonomiska aktören inom en angiven tidsfrist vidtar korrigerande åtgärder. Om den ekonomiska aktören underlåter att vidta korrigerande åtgärder eller om den bristande överensstämmel- sen eller risken kvarstår, ska marknadskontrollmyndigheten i andra hand säkerställa att produkten dras tillbaka, återkallas eller att dess tillhandahållande på marknaden förbjuds eller inskränks och att in- formation om detta sprids.92