sou · H9B368 · 2021-08-25 00:00:00 — Lagändringarna innebar att straffen skärptes för gärningar som avser hantering av synnerligen stora mängder nar- kotika och behandlas närmare i kap. 10. 4.2.4Lagändringar avseende vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor , 2018 och 2020 Också straffen för vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor behöver nämnas i sammanhanget. Dessa har skärpts i flera omgångar , , 2018 och 2020. De förstnämnda skärpningarna innebar bl.a. att straffskalan, och i huvudsak även kvalifikationsgrunderna, för grovt brott mot till- ståndsplikten för explosiva varor ändrades för att motsvara grovt vapenbrott. Dessutom infördes ett synnerligen grovt brott mot till- ståndsplikten för explosiva varor, med samma straffskala och i prin- cip samma kvalifikationsgrunder som synnerligen grovt vapenbrott. Som motivering till ändringarna angavs att det skett en kraftig ökning av förekomsten av illegala explosiva varor i . Det sades också att det finns tydliga tecken på att kriminella grup- peringar har tillgång till sådana varor i större utsträckning än tidigare och också en större benägenhet att använda dessa. Det konstaterades även att vissa explosiva varor är påtagligt vapenlika och lika farliga som skjutvapen samt att tillgången till explosiva varor, liksom skjut- vapen, utgör en förutsättning för att grova våldsbrott ska komma till stånd och också ökar risken för att en uppkommen våldssituation ska få svåra följder.3 Ändringarna innebar skärpningar av straffskalorna för både vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, bl.a. genom att minimistraffet för de grova brotten höjdes från fängelse till fängelse . I lagstiftningsärendet framhölls att antalet vapenbrott hade fortsatt att öka sedan den senaste straff- skärpningen och att antalet fall av dödligt våld där skjutvapen an- 2016/17:92 Skärpta straff för brott mot tillståndsplikten för explosiva varor. överväganden och pågående lagstiftningsärenden vänts hade ökat , särskilt inom ramen för kriminella konflikter. Det konstaterades även på nytt att vissa explosiva varor är vapenlika och minst lika farliga som skjutvapen samt att det ibland kan antas vara en slump, eller bero på vad som för tillfället finns tillgängligt, om det är ett skjutvapen eller t.ex. en handgranat som används vid ett allvarligt våldsdåd. Det ansågs därför finnas goda skäl för att straffvärdet för vapenbrott och brott mot tillstånds- plikten för explosiva varor ska korrelera.4 skärptes lagstiftningen på nytt efter att reger- ingen pekat ut förekomsten och användningen av illegala vapen och explosiva varor som ett fortsatt allvarligt samhällsproblem. Lagänd- ringarna medförde bl.a. att fler enhandsvapen och explosiva varor ska anses vara av särskilt farlig beskaffenhet och att det vid bedöm- ningen av om ett brott är grovt särskilt ska beaktas om vapen eller explosiva varor innehafts eller hanterats i en sådan miljö att de typiskt sett kan befaras komma till brottslig användning. Som bakgrund till sistnämnda lagändring anfördes bl.a. att det skett en kraftig ökning av våld där skjutvapen varit inblandade och att en allt högre andel av det dödliga skjutvapenvåldet är ett resultat av kon- flikter i kriminella miljöer. Det ansågs därför angeläget att den för- svårande omständigheten att ett vapen eller en explosiv vara innehas eller hanteras i en kriminell miljö där vapnet eller varan kan befaras komma till brottslig användning tillmäts tillräcklig vikt. Vidare behöver det sedan lagändringarna inte längre vara fråga om ett stort antal vapen eller explosiva varor för att ett brott ska kunna bedömas som synnerligen grovt, om det rör sig om vapen eller varor av särskilt farlig beskaffenhet. Slutligen höjdes maximistraffet för de synner- ligen grova brotten från fängelse till och en särskild reglering av smuggling av vapen och explosiva varor infördes, där brotten gavs egna brottsbeteckningar och delades in i brott av normal- graden, ringa, grovt och synnerligen grovt brott. Straffskalorna för de nya brotten motsvarar straffskalorna för vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor. Det vill säga fängelse i högst för brott av normalgraden samt böter eller fängelse för ringa brott, samt fängelse i lägst två och högst de grova brotten och fängelse i lägst fyra och högst för syn- nerligen grova brott.5 2017/18:26 Skjutvapen och explosiva varor – skärpta straff för de grova brotten. 2019/20:200 En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor. överväganden och pågående lagstiftningsärenden 2016/17:131 Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott samt prop. 2020/21:52 Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet genomfördes flera lagändringar som tar sikte på regleringen av förmögenhetsbrott i allmänhet. Bland annat gavs förekomsten av integritetskränkande inslag större vikt vid bedömningen av om brot- ten skadegörelse och stöld ska anses vara grova och efter en översyn av straffskalorna för förmögenhetsbrott skärptes straffen för skade- görelse och grov skadegörelse för att bättre överensstämma med vad som gäller för andra brott. För att komma till rätta med omfattande systematiska förfaranden avseende s.k. bluffakturor infördes sam- tidigt en straffbestämmelse om grovt fordringsbedrägeri i brotts- balken. föreslog regeringen att det vid bedömningen av om ett stöld- eller häleribrott är grovt särskilt ska beaktas om gär- ningen har ingått som ett led i en brottslighet som utövats systema- tiskt. Det anfördes bl.a. att lagändringen kan göra det mindre attrak- tivt för internationella brottsnätverk att verka i . föreslogs en ny straffbestämmelse om inbrottsstöld. Brottet om- fattar stöld som har skett efter intrång i bostad eller annat liknande boende och straffet är fängelse i lägst ett och högst . Dessa lagändringar gäller . 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning infördes ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverk- samhet. I lagstiftningsärendet konstaterades att det på flera orter runt om i förekommer återkommande angrepp på polis, rädd- ningstjänst och ambulanssjukvård. Sådana angrepp kan i viss utsträck- ning vara relaterade till brottslighet i kriminella nätverk. Även risken för otillbörlig påverkan på myndigheters beslutsfattande betonades. För att stärka det straffrättsliga skyddet infördes ett nytt brott i , sabotage mot blåljusverksamhet. Vad som därigenom straffbelades är att angripa eller på annat sätt störa polis, räddnings- tjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande överväganden och pågående lagstiftningsärenden Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse eller annars varit av särskilt farlig art ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet är fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljusverksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. För att stärka det straffrättsliga skyddet för myndighetsutövning skärptes straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst ett och högst . 4.2.7Åtgärder mot penningtvätt m.m. har ett antal lagändringar skett för att bekämpa pen- ningvätt (och finansiering av terrorism), både på det administrativa och på det straffrättsliga området. Utgångspunkten för lagstiftningen på det administrativa området är EU-direktivet 2015/849 (fjärde pen- ningtvättsdirektivet) som genomfördes i svensk rätt . De straffrättsliga bestämmelser som i huvudsak är av relevans i nuvarande sammanhang återfinns i lagen (2014:307) om straff för penningtvättsbrott (penningtvättsbrottslagen).6 Flera internationella åtaganden som innehåller krav på skydd mot penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser, däribland EU-direktivet 2018/1673 om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser, genomförs huvudsakligen genom penningtvättsbrottslagen. I denna finns bl.a. bestämmelser som straffbelägger penningtvättsbrott och grovt penningtvättsbrott med fängelse i högst respektive fängelse i lägst och högst . I övrigt regleras om- rådet bl.a. genom lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän samt lagen (2020:272) om konto- och värde- fackssystem, men ändringarna har även berört en rad andra författ- ningar.7 Så sent som lämnades nya förslag avseende stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Dessa gäl- ler bl.a. tillsynsfrågor och informationsdelning.8 2013/14:121 En effektivare kriminalisering av penningtvätt. 7Se bl.a. Prop. 2016/17:173 Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terror- ism, prop. 2017/18:291 Finansiella företags uppgifter till brottsutredande myndigheter, prop. 2018/19:150 Skärpta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt prop. 2019/20:83 Ett nytt konto- och värdefackssystem. 8SOU 2021:42 Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. överväganden och pågående lagstiftningsärenden 2018/19:132 Ett starkare skydd för välfärdssystemen utvidgades bidragsbrottslagens (2007:612) tillämp- ningsområde till att även avse stöd, bidrag och ersättningar som avser en enskild person, men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde. Dessutom skärptes maximistraffet för grovt bidragsbrott från fängelse till . Den övre delen av straff- skalan angavs därvid i första hand vara avsedd att tillämpas vid kvali- ficerad och omfattande brottslighet riktad mot välfärdssystemen, t.ex. vid organiserad brottslighet som rör mycket stora belopp. I sammanhanget bör nämnas att regeringen tillsatte en utredning för att göra en översyn av möjligheterna att stärka arbetet med att bekämpa bidragsbrott som riktas mot , , , Migrations- verket och Arbetsförmedlingen. Syftet är att säkerställa en ända- målsenlig och effektiv hantering för att därigenom minska antalet felaktiga utbetalningar och bidragsbrott i de ekonomiska förmåner och stöd som hanteras av myndigheterna. Uppdraget ska slutredo- visas i augusti 2023.9 2018/19:138 Straffet för mord Vad gäller påföljdsfrågor kan först konstateras att det gjordes en ändring i straffbestämmelsen om mord som syftar till att livstidsstraffet ska kunna komma i fråga i betydligt större utsträck- ning . Ändringen innebär att det som skäl för livstids fängelse särskilt ska beaktas om gärningen föregåtts av noggrann planering, präglats av särskild förslagenhet, syftat till att främja eller dölja annan brottslighet, inneburit svårt lidande för offret eller annars varit särskilt hänsynslös. Under behandling av propositionen i justitieutskottet väcktes frågan om ytterligare ändringar i paragrafen. Med anledning av det fick utskottets kansli i uppdrag att ta fram en utskottspro- memoria. Sedan denna remissbehandlats föreslog justitieutskottet i en lagrådsremiss att lydelsen av 3 kap. 1 § ändras på nytt så att ytterligare två omständigheter ska beaktas sär- 2021:39 Stärkta möjligheter att bekämpa bidragsbrott för myndigheter som omfattas av bidragsbrottslagen. överväganden och pågående lagstiftningsärenden skilt som skäl för att bestämma straffet för mord till fängelse på livstid, nämligen att gärningen riktat sig mot en närstående och att gärningen utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form.10 Lagrådet ansåg dock det för tidigt att genomföra ändringar i bestämmelsen och ifrågasatte även i sak behovet av förslaget. Några ytterligare åtgärder har inte vidtagits i lagstiftningsärendet därefter.11 2019/20:118 Ungdomsövervakning infördes en ny påföljd för unga lagöverträdare, ung- domsövervakning. Påföljden ska tillämpas i fall där varken ungdoms- vård eller ungdomstjänst utgör en tillräckligt ingripande straffrätts- lig reaktion med hänsyn till brottslighetens straffvärde och art samt den unges tidigare brottslighet. Tiden för ungdomsövervakning får bestämmas till lägst och högst . Den som döms till ungdomsövervakning ska bl.a. underkastas föreskrifter om inskränk- ningar i sin rörelsefrihet vilka kan bestå i t.ex. ett förbud att vistas på en viss plats eller inom ett visst område. I sådana fall kan det röra sig om t.ex. en plats eller ett område där det ofta förekommer narkotika- handel eller där den dömde annars kan antas komma i kontakt med personer i vars umgänge risken för återfall i brott bedöms vara sär- skilt stor. Det kan gälla t.ex. torg, parker eller andra mötesplatser eller avse en lokal eller en bostad som bedöms ha anknytning till organiserad brottslighet eller till ett kriminellt nätverk. Påföljden behandlas närmare i avsnitt 6.4.7. 10Dnr 1050-2019/20 Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord. Därefter har dock behandlat frågan i ett tillkännagivande med innebörden regeringen noggrant bör följa utvecklingen av rättspraxis när det gäller straffet för mord. Om det skulle visa sig att dödligt våld mot närstående och gängrelaterade mord inte i betydligt större utsträckning än tidigare leder till livstids fängelse bör regeringen enligt tillkännagivande utan dröjsmål återkomma till med ett nytt lagförslag som säkerställer att så blir fallet (Rskr. 2020/21:29). överväganden och pågående lagstiftningsärenden 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning, prop. 2020/21:18 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder samt prop. 2020/21:85 Utökade kontroll- och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda. Även när det gäller frågor om verkställighet och villkorlig frigivning har lagändringar genomförts. Några av dessa kan nämnas trots att en översyn av denna slags frågor inte omfattas av vårt upp- drag. Sedan den har bl.a. möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter villkorlig frigivning från fängelse utökats. Exempelvis kan en föreskrift om vistelseort innehålla ett förbud för den villkorligt frigivne att vistas på en viss plats eller inom ett särskilt angivet område. Ett sådant förbud bör enligt förarbetena övervägas för vissa kategorier av dömda där risken för återfall i allvarlig brotts- lighet är särskilt stor eller avseende personer med koppling till kri- minella gäng eller organiserad brottslighet. Även möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet p.g.a. misskötsamhet under den villkorliga frigivningen har utvidgats.12 Genom lagändringar som trädde i kraft ska villkorlig frigivning fortsättningsvis i större utsträckning kunna skjutas upp för den som inte deltar i eller missköter anvisade återfallsförebyggande åtgärder eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället.13 Exempel på anvisade åtgär- der kan vara Kriminalvårdens behandlingsprogram, varav vissa avser t.ex. stöd att lämna en kriminell gruppering eller organiserad brotts- lighet eller att bryta en kriminella livsstil.14 har möjligheten att föreskriva villkor om var skydds- tillsynsdömda ska vistas eller inte får vistas gjorts tydligare. Före- skriftsmöjligheten kan t.ex. användas för att hålla den dömde borta från platser där narkotikaförsäljning är vanligt förekommande eller där andra kriminellt belastade vistas eller bor.15 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning. 2020/21:18 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i åter- fallsförebyggande åtgärder. 2020/21:85 Utökade kontroll- och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda. överväganden och pågående lagstiftningsärenden 4.3.12021 års lagrådsremiss Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet överlämnade regeringen en lagrådsremiss som bl.a. tar sikte på s.k. ungdomsreduktion. I lagrådsremissen lämnas förslag som innebär att om någon som är 18–har begått ett brott, och det för brottet är föreskrivet fängelse i lägst , ska hans eller hennes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen. Detsamma ska gälla om brottets straffvärde uppgår till fängelse . Det ska inte heller krävas särskilda skäl för att döma lagöverträdare i den åldersgruppen till fängelse, och samma straff ska kunna dömas ut som för andra myndiga lagöverträdare, däribland fängelse på livstid. Att sådan brottslighet som kan begås av unga lagöverträdare i gängmiljö eller inom ramen för kriminella nätverk bör mötas av en skärpt straffrättslig reaktion anges som ett av skälen till förslagen. 4.3.2SOU 2020:57 Ett särskilt hedersbrott Eftersom vissa av de konflikter som förekommer inom och mellan kriminella nätverk kan tänkas vara sprungna ur en familje- eller släkt- relaterad föreställning om heder kan även betänkandet Ett särskilt hedersbrott, som överlämnades , nämnas i korthet. I betänkandet föreslås att det, med reglerna om de s.k. fridskränk- ningsbrotten som förebild, införs ett nytt särskilt hedersbrott i 4 kap. . För hedersbrott döms enligt förslaget den som begår brottsliga gärningar enligt 3, 4, 5, 6 eller 12 kap. , eller enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud, i syfte att be- vara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan lik- nande grupps heder. Dessutom krävs det att var och en av gärning- arna utgjort ett led i en upprepad kränkning av den utsattes integritet och att gärningarna varit ägnade att allvarligt skada hans eller hennes självkänsla. Hedersrekvisitet är avsett att tillämpas på samma sätt som det motsvarande rekvisit som infördes i straffskärpnings- bestämmelsen i 29 kap. 2 § 10 . Med heder avses där en sådan kollektivt präglad heder som kännetecknas av starka patriar- överväganden och pågående lagstiftningsärenden kala eller heteronormativa föreställningar och att familjens eller släk- tens anseende, ställning eller liknande är beroende av de individuella medlemmarnas handlande, t.ex. kvinnliga familjemedlemmars kysk- het och oskuld samt deras faktiska och påstådda beteende i för- hållande till sådana ideal. Också med familjen eller släkten jämför- bara kollektiv omfattas av denna bestämmelse. Det vill säga grupper som i formell mening inte utgör familj eller släkt, men som betraktas som familj eller släkt, t.ex. klaner. Avsikten är dock inte att träffa grupper eller sammanslutningar som inte kan likställas med familj eller släkt, t.ex. kriminella nätverk.16 Betänkandet har remissbehand- lats /2021. 4.3.3Ds 2020:23 En utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål Syftet med uppdraget har varit att ge Polisen bättre redskap i arbetet mot skjutningar och annan allvarlig brottslighet. I Ds:en föreslås att Polisen ges en ökad möjlighet att i förebyggande syfte göra husrannsakan för att söka efter vapen eller andra farliga föremål. Den nya regeln om hus- rannsakan omfattar gemensamt tillgängliga utrymmen i eller i an- slutning till flerbostadshus. För att minska incitamenten att dra in unga i kriminalitet, och begränsa tillgången till utrymmen som betraktas som relativt säkra att förvara exempelvis skjutvapen på, föreslås även att kravet på särskilda skäl för husrannsakan, kroppsvisitation och beslag hos barn inte ska gälla om det finns särskild anledning att anta att den unge utnyttjas av annan i brottslig verksamhet. Promemorian har varit ute på remiss /2021. I en lagrådsremiss föreslog regeringen att promemorians förslag avseende husrannsakan i gemensamma utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus ska införas.17 2019/20:131 Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet s. 103 f. 17Lagrådsremiss Nya regler om husrannsakan för att söka efter vapen och andra farliga föremål. överväganden och pågående lagstiftningsärenden 4.3.4SOU 2021:35 En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att överväga bl.a. om straffskalorna för övergrepp i rättssak, mened och skyddande av brottsling bör skärpas samt om en reglering avseende s.k. kronvittnen bör införas. Även denna utredning har sin bakgrund i de senaste årens brottsutveckling där våld i form av skjutningar och sprängningar har ökat. överlämnade utredningen sitt betänkande SOU 2021:35 En stärkt rättsprocess och ökad lagföring. I betänkandet föreslås bl.a. att det vid bedömningen av om ett övergrepp i rättssak är grovt särskilt ska beaktas om gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett vålds- kapital eller som annars har varit av allvarligt slag. Det föreslås även att det i strafflindrande riktning i skälig omfattning ska beaktas om den tilltalade lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av annans brott för vilket det inte är föreskrivet ett lindrigare straff än fängelse eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott om gärningen är belagd med straff. Betänkandet är under remissbehandling till . 4.3.5Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103 och 2021:41) gavs en särskild utredare i uppdrag att se över regel- verket för utredningar avseende barn som misstänks för brott. Syftet med översynen är att förbättra regelverket och säkerställa att en hög grad av rättssäkerhet och effektivitet upprätthålls i utredningar där barn är misstänkta för brott. Enligt direktiven kan tidiga och ända- målsenliga insatser från samhällets sida hindra en negativ spiral med fortsatt brottslighet och bidra till att barnet får den hjälp och det stöd som han eller hon behöver. Uppdraget avser såväl utredningar mot barn som inte uppnått straffmyndighetsåldern som utredningar mot barn som är straffmyndiga. Genom tilläggsdirektiv utvidgades uppdraget bl.a. till att lämna förslag på de författnings- ändringar eller andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att beslag, husrannsakan och kroppsvisitation ska kunna företas i tillräcklig om- fattning mot barn . Uppdraget ska redovisas . överväganden och pågående lagstiftningsärenden 4.3.6Effektivare möjligheter att ta brottsvinster från kriminella – en översyn av lagstiftningen om förverkande (dir. 2020:66) fick en särskild utredare i uppdrag av regeringen att genom- föra en systematisk översyn av de grundläggande reglerna om för- verkande i 36 kap. och andra författningar där det finns regler om förverkande som kompletterar eller helt eller delvis ersätter bestämmelser. Syftet med översynen är att säkerställa att förverkandelagstiftningen är effektiv, ändamålsenlig och modernt utformad samt anpassad till åtaganden inom EU och inter- nationellt. Uppdraget ska redovisas senast . 4.3.7Möjligheten att begränsa enskilda barns rätt att vistas på vissa platser eller områden gavs en utredare i uppdrag att bistå med att utreda om det bör införas en möjlighet för socialnämnden att begränsa enskilda barns rätt att vistas på vissa platser eller i vissa områden, t.ex. för att skydda barn från miljöer där de riskerar att utsättas för påtryckningar för att begå brott eller där de riskerar att anlitas för kriminella tjänster. Uppdraget gäller t.o.m. mars 2022.18 18Dnr S2021/04668. I vårt uppdrag avseende en skärpt straffrättslig reaktion mot brott i kriminella nätverk och mot involverandet av unga i kriminalitet ingår att kartlägga relevanta straffrättsliga regleringar i andra nordiska länder (de överväganden som kartläggningen leder fram till redovisas i kap. 8 och 9). I detta kapitel lämnas en redogörelse för ordningen i , och . Även viss lagstiftning inom andra rättsområden än straffrätten genomgås i den mån det finns ett sam- band med de straffrättsliga bestämmelser som behandlas. Avsnittet syftar inte till att beskriva ländernas straffrätt i stort, som uppvisar många likheter med den svenska, utan inriktar sig på att ge en bild av de bestämmelser som är av störst relevans i förevarande samman- hang. Därför behandlas främst sådana bestämmelser som har införts särskilt för att motverka organiserad brottslighet och kriminella grupper samt ungas inblandning i brottslighet.