sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — Energiskog och beskogning leder till lägre bidrag till övergödning framför allt i form av lägre kväveläckage vid odling eftersom skogen är flerårig jämfört med exempelvis spannmål till etanol. Men i skogs- och mellanbygd minskar variationen i landskapet och därmed den biologiska mångfalden. Det är även svårt att återställa marken till jordbruksmark igen. 7KSLA 2013, Nedlagd jordbruksmark – en resurs i klimatarbetet? 8.1.12Befintliga styrmedel för produktion av biodrivmedel Den som driver en biogasanläggning och rötar gödsel kan ansöka om stöd för gödselgasproduktion. Gödselgasstödet finansieras via an- slaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom statsbudge- tens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Göd- selgasstödet är utformat som ett projekt som löper –2023. Tanken är att de företag som rötar stallgödsel i sin bio- gasanläggning ska kunna få ersättning för den miljönytta de bidrar med. 2018 utvidgades stödet till att även omfatta andra substrat för rötning än stallgödsel, däribland matavfall och restprodukter från jord- och skogsbruk. Förutom gödselgasstödet finns även ett biogasstöd som ges för att uppgradera biogas till fordonsgas. Stödet kan betalas ut till anlägg- ningar som producerar biogas och är inte begränsat till anläggningar som produceras biogas från gödsel. Stödet betalas dock inte ut till anläggningar där biogasen har producerats från avloppsslam eller från livsmedelsgrödor. 2018 betalades stödet ut till 39 anläggningar och nivån var då /kWh. Dagens produktion av biogas från gödsel är /år och denna produktion erhåller ett gödselgasstöd per producerad kWh. Anslaget är på men ska enligt Jordbruks- verket sänkas till . Dagens produktion av uppgraderad biogas ligger på / år. Dagens stöd ges till de aktörer som producerar rågas som sedan uppgraderas. Förvätskning är en teknik som inte används i så stor skala i . Det finns teknik för storskalig förvätskning av naturgas på många håll i världen, men tillämpning av denna teknik i mindre skala är begränsad. Att omvandla biogas till flytande form (LBG) underlättar distribution, inte minst i områden där det saknas gasnät, och gasens attraktionskraft för tunga fjärrtransporter och sjöfart ökar. I Biogas- marknadsutredningens betänkande Mer Biogas! föreslås en rad för- ändringar av nuvarande stöd för produktion av biogas. Det är även möjligt att få stöd genom klimatklivet för produktion av biodrivmedel. 8.1.13Bioenergi och proteinfoder från gröna bioraffinaderier – exempel på drivmedel som är under utveckling Gröna bioraffinaderier är ett koncept som kombinerar odling av grödor för bioenergi och produktion av högkvalitativt proteinfoder. Biomassan som processas i gröna bioraffinaderier är gräs, gräs/klö- ver i blandning (dvs. som vanliga blandningar i traditionell vallod- ling) eller lusern. Gemensamt för dessa råvaror är att de kommer från perenna grödor. Därmed blir miljöfördelarna vid odlingen av biomassan många: ökad kolinlagring i marken, minskat näringsläckage och mins- kad användning av bekämpningsmedel. Därtill får man indirekta växt- följdseffekter, såsom högre skördar och minskat ogrästryck i spannmål. I bioraffinaderier handlar det om att etablera synergier så att olika fraktioner från biomassan används så smart som möjligt. I det första processteget i raffinaderiet transporteras den färska gräsklövermassan via ett band till en skruvpress där massan pressas mekaniskt, ofta med tillsats av vatten. Pressningen innebär att bladproteiner separeras från cellväggarna och en proteinrik juice – så kallad ”grönjuice” – erhålls. Den andra fraktionen efter pressningen är torr och innehåller det mesta av gräsmassans fibrer. Denna fraktion kallas presskaka och har en vattenhalt på . Presskakan är ett utmärkt substrat till biogas- eller etanolproduktion, men kan också användas som foder till idisslare och hästar. I görs forskning på att vidare- processa presskakan så att fibern kan användas i olika biomaterial. Nästa processteg i det gröna raffinaderiet är utfällning av pro- teinerna i ”grönjuicen”. Detta sker genom uppvärmning så att pro- teinerna kan koagulera, eller genom att sänka pH-värdet med hjälp av kemikalier. Värmekoagulering och surgörning av ”grönjuicen” kan också kombineras. Man testar även att fermentera ”grönjuicen”, dels spontant, dels genom tillsats av mjölksyrabakterier. Efter fällnings- steget separeras proteinerna från juicen. Detta sker vanligtvis genom centrifugering men andra metoder undersöks också, t.ex. membran- filtrering. Det sista steget är att torka proteinkoncentratet så att en torr foderprodukt erhålls vilken kan lagras och transporteras. Rest- flödet efter proteinextraktionen är en så kallad ”brunjuice” som går vidare till rötning i biogasanläggning. Raffinering av gräs/klöver-biomassa genererar således tre frak- tioner/produkter för vidare användning. Av den ingående biomassans torrsubstans hamnar i presskakan, i proteinkoncentratet och i ”brunjuicen”. Press- kakan och brunjuicen är direkta råvaror för produktion av bioenergi, exempelvis biodrivmedel i form av biogas eller etanol – detta är uppen- bart. Men även de indirekta effekterna på energi- och kolbalanser i proteinkoncentratets livscykel är betydande. Proteinkoncentratet håller så hög kvalitet att det kan ersätta importerat sojamjöl från Syd- till grisar och fjäderfä. Därmed kan utsläpp av fossil koldi- oxid från långväga transporter reduceras, pressen på avskogning i tropikerna och tillhörande koldioxidutsläpp minskas samt vallodling kan inkluderas i spannmålsdominerade växtföljder vilket leder till ökade kolsänkor i lantbruket. Osäkerheter kopplade till statsstöd väntas komma med ett förslag om uppdaterade riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi (EEAG). Enligt kommissionens plan ska sedan slutligt beslut om riktlinjerna fattas . I nuvarande riktlinjer slås fast att möjligheten att ge statsstöd till livsmedelsbaserade biodrivmedel upphör de s.k. stupstockskriterierna. Därefter finns ingen laglig möjlighet att ge statsstöd till livsmedelsbaserade biobränslen enligt statsstödsreglerna. har dock beviljats undan- tag från reglerna och kunnat bibehålla sitt statsstöd till livsmedels- baserade biobränslen även 2021. Även riktlinjerna för statligt stöd inom jordbruks- och skogs- brukssektorn och i landsbygdsområden ska uppdateras. För dessa har dock inte aviserat någon tidsplan vilket sannolikt beror av att förhandlingarna om en ny gemensam jordbrukspolitik inte är avslutad . I betänkande Mer Biogas! Konsta- teras att långsiktiga investeringar i biogasanläggningar har hämmats eftersom statsstödsgodkännandena för skattebefrielserna bara har erhållits för begränsade tidsperioder. har ett statsstödsgodkännande för skattebefrielse på biogas . För övriga biodrivmedel går godkännandet ut . ansökte den om en förlängning av dessa. Osäkerheter kopplade till ”Taxonomin” tog beslut om en delegerad akt kopp- lad till Taxonomiförordningen8 som antogs av rådet . Syftet med förordningen är att investerare, företag och besluts- fattare ska kunna identifiera och jämföra investeringar utifrån gemen- samma definitioner av vad som är hållbart. För att en viss ekonomisk verksamhet ska klassificeras som miljömässigt hållbar så ska den bidra väsentligt till ett eller flera av sex fastställda miljömål, inte orsaka betydande skada för något av de övriga målen, samt uppfylla vissa minimikrav inom hållbarhet. Villkoren för ”väsentligt bidrag” och ”betydande skada” för olika ekonomiska verksamheter ska specificeras närmare genom så kallade tekniska granskningskriterier. Kriterierna ska fastställas av kommissionen i delegerade akter till förordningen. Utkastet till delegerad akt har varit ute på offentlig konsultation, vilken avslutade . nådde kommis- sionen en politisk överenskommelse om den delegerad akten till för- ordningen. Överenskommelsen fastställer tekniska granskningskri- terier för de klimatrelaterade målen i taxonomin. Kommissionen har meddelat att akten kommer att antas formellt , efter översättning till alla EU:s officiella språk. Efter antagandet inleds en tidsfrist då rådet och har möjlighet att invända mot den delegerade akten. Tidsfristen kan på rådets eller parlamentets initiativ förlängas . Den delegerade akten ska enligt förordningen till- lämpas . 8.2Analys av möjligheter till ökad inhemsk produktion av biodrivmedel 8.2.1Utgångspunkter för utredningens analys Utredningen tolkar direktiven som att det finns ett önskemål om att jordbruket ska bidra till att öka mängden biodrivmedel som pro- duceras i . Det finns ingen vägledning i direktiven när det gäller storleken på produktionen av biodrivmedel från jordbruket. 8Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2020/852 av om inrättandet av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/ 2088 Taxonomiförordningen. ningen avser därför göra en översiktlig analys av hur behovet av biodrivmedel ser ut och vad potentialen från jordbruket är. har flera konkurrensfördelar när det gäller att producera fossilfria drivmedel. Den svenska elproduktionen är till stora delar ren i ett internationellt perspektiv och andelen förnybar el ökar sta- digt. ligger relativt långt fram vad gäller forskning och ut- veckling inom t.ex. biogasproduktion och förgasning. Tillgången till råvaror från bland annat skogen är mycket god i i ett euro- peiskt och internationellt perspektiv. Det kommer troligen bli viktigare att kunna säkerställa att råvarorna är hållbara och att även socio-ekonomiska hållbarhetskriterier upp- fylls. För att det svenska jordbruket ska kunna agera som bioenergi- producent krävs flera saker. För att producera bioenergi krävs att den är konkurrenskraftig gentemot andra energikällor. Det krävs också att produktionen kan konkurrera mot andra former av bioenergi, t.ex. energi med ursprung i skogsbruket eller andra länders jordbruk. Allmänt sett kan sägas att nuvarande energipriser är för låga för att jordbruket ska kunna konkurrera som bioenergiproducent, givet be- fintliga styrmedel. Att döma av vad som framkommit i utrednings- arbetet, bl.a. vid mötena med utredningens referensgrupper, är kost- nadsnivån vid produktion av energigrödor inom jordbruket således i allmänhet för hög för att denna produktion ska kunna vara konkur- renskraftig. Det bör dock noteras att de faktorer som medför att kostnadsnivån är för hög (eller, om man så vill, att intäktsnivån är för låg) ser olika ut för olika energigrödor. Således kan man för olika energigrödor grovt sett urskilja två typer av kostnads- och intäkts- relaterade hinder: dels hinder som är kopplade till produktionen av själva råvaran, dels hinder som är kopplade till senare led i produk- tionskedjan. Det finns dock områden där produktion av biobränslen inom jordbruket kan nå lönsamhet med nuvarande styrmedel. Det gäller bland annat drivmedelsproduktion i form av spannmålsetanol och rapsmetylester. Detta förhållande är bland annat ett resultat av att värdet av biprodukter förbättrar lönsamheten. 8.2.2Biobränslen ingår i ett kretslopp Biobränslen framställs av förnybar biomassa. Fossila bränslen fram- ställs av kolföreningar som finns i jordskorpan och har bildats utav djur- och växtdelar som utsatts för geologiska processer under mil- jontals år. Förbränning av fossila bränslen tillför, i mycket hög takt, kol som inte funnits i kretsloppet på miljontals år. Effekten blir att ekosystemen inte hinner anpassa sig och följden blir stärkt växthus- effekt som i sin tur leder till global uppvärmning. Biobränslen anses som förnybara då de produceras av den biomassa som kontinuerligt nybildas genom att kol binds in i växternas biomassa genom foto- syntesen. Biobränslen kan vara gasformiga (ex. biogas), flytande (ex. etanol) eller fasta (ex. träpellets). Detta innebär att utsläpp av kol- dioxid från hållbart producerade biobränslen på kan anses koldioxidneutrala då koldioxiden som släpps ut vid förbränning binds till ny biomassa i en sluten cykel. Utsläppen av koldioxid från förbränning av hållbart producerad biomassa förstärker därför inte den naturliga växthuseffekten. Alternativet till förbränning är i de flesta fallen att biomassan omvandlas till koldioxid på naturlig väg (genom förmultning). Det kan uppstå utsläpp vid produktion biobränslen i samband med odling, vidareförädling, transporter m.m. Därför är strävan att klimatpåverkan från ett drivmedel ska beräknas utifrån ett livscykel- perspektiv som inte enbart ser till koldioxidutsläppen vid förbrän- ning. För att få leverera biobränslen på den svenska marknaden krävs att vissa hållbarhetskriterier uppfylls. Kraven omfattar hela produk- tionskedjan och bland annat ställs krav på att biobränslen ska ha lägre klimatpåverkan än fossila motsvarigheter. De råvaror som används får endast komma från viss typ av mark och det ställs krav på spårbarhet. Drivmedelsleverantörer är skyldiga att rapportera till vilka biobränslen de hanterat under föregå- ende år. 8.2.3Ökad produktion i kan leda till minskade utsläpp globalt nationella utsläpp har minskat totalt och utsläppen av växt- husgaser från jordbruket minskat till följd av ett minskat djurantal och minskade utsläpp från jordbrukets arbetsmaskiner (2019, rapport 6879). Utvecklingen har delvis skett parallellt med att livsmedelsproduktionen i sjunkit. Svenskt jordbruk har vidtagit omfattande åtgärder för att minska sina utsläpp och har därför globalt sett och jämfört med EU kommit långt när det gäller att begränsa jordbrukssektorns klimatpåverkan, men arbetet med att ytterligare minska negativ påverkan måste fort- sätta, med beaktande av andra samhällsmål. befolkning har ökat mer än de flesta andra medlems- stater i EU men det har inte följts av en ökad livsmedelsproduktion. Enligt Miljömålsberedningens klimat- och luftvårdsstrategi ger en ökad inhemsk konsumtion och produktion, på bekostnad av det importerade, förutsättningar för en produktion med globalt sett lägre utsläpp (SOU 2016:47). jordbruk har ett försprång vad gäller låga växthusgasutsläpp per kilo producerad vara och skapar stora mervärden i form av god djurvälfärd, rik biologisk mångfald och en attraktiv landskapsbild 8.2.4Potentialen för produktion av biodrivmedel i jordbruket Att kunna odla grödor för användning både för produktion av bio- energi så väl som livsmedel är en fördel för odlaren. Det finns ett stort antal grödor som många användningsområden som livsmedel, foder eller energi. Olika grödor har sin plats i en växtföljd som löper där en rad faktorer bidrar till beslut om hur ofta en gröda kan odlas. Det handlar bland annat om olika smittor som kan gynnas av att en gröda odlas för ofta. Väder och olika strategiska vägval i jordbruksföretaget kan också spela in. Även efter sådd av en gröda ställs odlaren för olika situationen där det krävs beslut om insatser så som gödsling och bekämpning av smittor. När väl grödan är klar för skörd krävs det att vädret är rätt och att maskiner finns att tillgå. Detta är bara några av de olika situationer som uppstår under en odlingssäsong och som tillslut leder fram till en skördad gröda. Flera valmöjligheter vid försäljning kan höja lönsamheten och ge en större stabilitet. Många odlare optimerar sin växtföljd efter rapsgrödorna i de delar av där raps är vanligt. Detta beror på att man också får en ökad skörd av spannmål (vete) efter att raps odlats. Odlaren vet inte vid odlingen eller vid försäljningen om rapsen kom- mer att användas för livsmedels- eller energiändamål. Det är först vid det tredje eller ibland fjärde försäljningsledet som oljan säljs till t.ex. FAME-produktion. Ytterligare en fördel med raps är att cirka 55 pro- cent av skörden blir till proteinfoder som ersätter importerad soja. I en studie uppskattar hur mycket skogs- baserad, jordbruksbaserad och akvatisk biomassa för energiändamål som kunde extraheras. Studien fokuserade inte enbart på biodriv- medelsproduktion utan beaktade även avsättning i andra sektorer. För skogsbaserad biomassa innebär en ökad tillförsel att en större andel grenar och toppar (även viss del stubbar) som finns till- gängligt i skogen men som inte används i någon sektor utnyttjas. Det ökade uttaget sker i de delar av där tillgången är stor, som hänsyn tas till bibehållen biologisk mångfald. Den tillgängliga energimängden ökar också generellt genom skogsbase- rade restprodukter som tas fram genom att mer skog avverkas för användning i andra sektorer (framför allt skogsindustrin). Ökad till- försel av biomassa avser med andra ord inte att mer skog avverkas för energiändamål, utan att redan befintliga restprodukter tas till vara mer effektivt. Hänsyn är tagen till tekniska, ekonomiska och miljö- mässiga begränsningar. Enligt studien bedöms uttaget av både skogs- och jordbruksbaserad biomassa för energiändamål kunna öka mar- kant till 2050. 8.2.5Åtgärder och styrmedel för att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel Nuvarande styrmedel är otillräckliga Nuvarande nivå på gödselgasstödet är för lågt och har mötts av kritik från jordbrukare. Gödselgasstödet behövs för att biogasen ska vara konkurrenskraftig. Inte minst jämfört med den biogas som pro- duceras i . Importen av fordonsgas där biogasen ingår från och övriga har ökat . Andelen biogas i det västsvenska gasnätet var , varav var biogas producerad i . Risken om stödet inte höjs är att produktionen minskar eller försvinner. Detta skulle medföra att ännu mer biogas och biodrivmedel kommer att behöva importeras till och att vi därmed skulle få en sämre försörjningsförmåga vad gäller drivmedel. En minskning av den in- hemska produktionen riskerar även att öka miljöpåverkan (genom att de vinster som biogasproduktionen innebär minskar). 8.3Utredningens förslag och rekommendationer Av det biodrivmedel som används i är den absoluta majoriteten producerade av importerade råvaror. Eftersom det tar förhållandevis att bygga upp inhemsk produktionskapacitet av biodrivmedel behöver de möjligheter som finns bibe- hållas och utvecklas. har flera konkurrensfördelar när det gäller fossilfria driv- medel. Den svenska elproduktionen är till stora delar ren i ett inter- nationellt perspektiv och andelen förnybar el ökar stadigt. ligger relativt långt fram vad gäller forskning och utveckling inom t.ex. biogasproduktion och förgasning. Tillgången till råvaror från bland annat skogen är mycket god i i ett europeiskt och in- ternationellt perspektiv. Produktion av energi från sol och vind har väckt intresse hos många jordbruksföretag och potentialen till ökad produktion är stor. Jordbruksföretag har byggnader där taken kan beläggas med solceller och mark där vindkraftverk kan placeras. Även gårdsanläggningar för biogas kan producera el då uppgradering av gasen är svårt att lösa för mindre anläggningar. Företag som föder upp djur eller hanterar spannmål och andra grödor kan ha behov av betydande energimängder inomgårds. Automatisering och effektivi- sering genom elektrifiering ökar behoven av elektricitet och utred- ningen ser därför att det är viktigt att produktion av elektricitet på gårdsnivå uppmuntras. Det kommer troligen bli viktigare att kunna säkerställa att råvarorna är hållbara och att även socio-ekonomiska hållbarhetskriterier upp- fylls. Potentialen för biogasproduktion från gödsel beräknas till drygt 4TWh/år. Jämfört med dagens produktion om gör tydligt att det således finns en stor outnyttjad potential. Fördelarna med att röta stallgödsel beskrivs närmare i kapitel 10 Gödselmedel där utred- ningen konstaterar att man genom att röta gödsel uppnår multipla miljövinster. Stödet till produktion av biogas från stallgödsel inkl. matavfall och restprodukter från jord- och skogsbruk behöver fort- sätta. Att potentialen inte utnyttjas mer kan bero dels på att lönsam- heten har konstaterats blivit för låg med nuvarande nivå på stödet. Även tillståndsprocesserna kopplade till biogasproduktionen upp- levs som utmanande framför allt är det tidsaspekten dvs. att det tar att få tillstånd beviljat som upplevts som svåra. har i sin utvärdering av stödet konstaterat att den största miljövinsten uppnås när biogasen uppgraderas till biodriv- medel/fordonsgas. Nuvarande nivå på gödselgasstödet har mötts av kritik från jord- brukare som anser att nivån är för låg. Gödselgasstödet behövs för att biogasen ska vara konkurrenskraftig. Inte minst jämfört med den biogas som produceras i . Importen av biogas från och övriga har ökat . Andelen biogas i det västsvenska gasnätet var , varav var biogas producerad i . Risken om stö- det inte höjs är att produktionen minskar eller försvinner. Detta skulle medföra att ännu mer biogas och biodrivmedel kommer att behöva importeras till och att vi därmed skulle få en sämre försörj- ningsförmåga vad gäller drivmedel. En minskning av den inhemska produktionen riskerar även att öka miljöpåverkan. Utredningen instämmer biogasmarknadsutredningens analys och förslag om att införa flera ekonomiska styrmedel i syfte att stimulera en ökad produktion och förädling av biogas. Utredningen vill sär- skilt framhålla betydelsen av förslaget om produktionsstöd bestående av som ges per kWh biogas som produceras, uppgraderas och/eller förvätskas. Ambition om en svensk biogasproduktion om 1,5–2,från gödsel skulle kunna stärka det svenska jordbruket och ge vinster i flera olika plan. Gödselgaspremien bidrar i hög ut- sträckning till målet att inte ska ha några netto- utsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå nega- tiva utsläpp. Premien bidrar dessutom i medelhög utsträckning till att miljökvalitetsmålet om minskad övergödning uppnås. Slutligen bidrar gödselgaspremien i viss utsträckning till målet att elproduk- tionen ska vara helt förnybar 2040. Detta eftersom en viss andel av den rågas som produceras används för att producera el. Utredningen ser att det är viktigt att ge stabila villkor så att jordbruksföretag med djurhållning och gödsel vågar satsa på biogas. beskedet som kommit om skattebefrielse bör följas av fler starka tydliga styrmedel. 8.3.2Förlängning av gödselgasstödet och biogasstödet Utredningen föreslår att det gödselgasstöd och biogasstöd (upp- graderingsstöd) som finns förlängs och utökas samt att en för- vätskningspremie införs. Förslaget återfinns även i Biogasmark- nadsutredningens betänkande SOU 2019:63 Mer biogas! För ett hållbart . Förslaget innebär att stödet till biogas producerat av stallgödsel för- längs. Förslaget innebär också att biogasstödet (uppgraderingsstödet) förlängs samt att ett nytt stöd till förvätskning införs. De tre stöden kan kombineras, och om en aktör producerar biogas från gödsel och sedan uppgraderar och förvätskar gasen skulle denne vara berättigad till samtliga tre stöd. Dagens produktion av biogas från gödsel är cirka 177,7 GWh och med ett gödselgasstöd på /kWh9 behöver anslaget ligga på . Anslaget är på 30 miljoner kro- nor men ska sänkas till . Dagens produktion av uppgraderad biogas ligger på / år och med en uppgraderingspremie på 20–/kWh behövs ett anslag på 260–per år.10 Uppgraderingspremien ges till de aktörer som producerar rågas som sedan uppgraderas. Förvätskning är en ny teknik varför anslutningarna kan tänkas bli ganska få till en början. En förvätskningspremie på 10–/kWh11 föreslås. Förvätskningspremien ges till de aktörer som producerar rågas som sedan förvätskas. Om inledningsvis av den uppgraderade gasen förvätskas innebär det en kostnad om /år. 9Biogasmarknadsutredningen föreslår i sitt betänkande SOU 2019:63 Mer biogas! För ett håll- bart att nivån sätts till /kWh. Vad gäller skalbarheten gör utredningen bedömningen att göd- selgasstödet inte bör skalas ner då detta skulle innebära en lägre ersättning till de befintliga anläggningarna. Dagens nivå kritiseras för att vara för låg och hämma utvecklingen. Vad gäller övriga två stöd hänvisar utredningen till betänkande SOU 2019:63. Tabell 8.5 Förslag till anslag för biogas 2022–2025 () Källa: Egna beräkningar och SOU 2019:63.