sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Inte heller i Skolinspektionens regelbundna kvalitetsgranskning ställs regelmässigt frågor om användandet av läromedel. Den regel- bundna kvalitetsgranskningen utgår från fyra bedömningsgrunder: rektors ledarskap, undervisning, trygghet och studiero samt bedöm- ning och betygssättning. Skolinspektionen beskriver genom kvali- tetskriterier hur ett arbete bedrivs med hög respektive låg kvalitet för var och en av de fyra bedömningsgrunderna. När det gäller be- dömningsgrunden undervisning framhåller Skolinspektionens kvali- tetskriterier exempelvis att eleverna ges ett aktivt lärarstöd, att det finns utrymme för eleverna att reflektera över sitt eget lärande, att övningar och frågor ger eleverna möjlighet att reflektera utan ett givet svar och att läraren erbjuder varierade metoder för att planera och utvärdera undervisningen tillsammans med eleverna. Skolinspek- tionen klargör inte i kvalitetskriterierna vilken roll som läromedel kan ha.151 En annan möjlighet för Skolinspektionen att följa upp skolväsen- det är , en webbundersökning som Skolinspektionen riktar till elever i årskurs 5, 9 och gymnasieskolans år 2, vårdnads- havare till barn i förskoleklass, grund- och grundsärskola samt peda- gogisk personal inom grund- och gymnasieskola. Utredningen note- rar att enkäten inte skickas till elever inom vuxenutbildningen och gymnasiesärskolan. Resultaten från utgör ett viktigt underlag vid både tillsyn och kvalitetsgranskning och fungerar som en del av myndighetens risk- och väsentlighetsanalys. Syftet med frågorna i är att få en samlad bild över elevers, lärares och vårdnadshavares syn på skolans pedagogiska och sociala miljö. Frågorna varierar delvis beroende på respondentgrupp. Utredningen konstaterar dock att ingen av enkäterna ställer någon fråga som berör 151Skolinspektionen (2021d). Inledningsvis nämns att ”lärarna genomför undervisningen till innehåll och didaktik – t.ex. i läromedel, diskussioner och arbetsformer – så att den överens- stämmer med de värden som skolan har att förmedla enligt läroplanen”. Hur läromedel kan bidra för att exempelvis stimulera och utmana eleverna preciseras däremot inte. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar tillgång till eller användande av läromedel, lärarhandledningar eller andra undervisningsmaterial.152 Det är även ovanligt att användandet av läromedel berörs i de tematiska kvalitetsgranskningar som Skolinspektionen genomför. Syftet med dessa är att presentera en nulägesbild av kvaliteten inom ett avgränsat område. I de tematiska kvalitetsgranskningarna strävar Skolinspektionen efter att beskriva väl fungerande inslag och fram- gångsfaktorer. gjordes bland annat en tematisk kvali- tetsgranskning om undervisning i grundsärskolan153 och en om resultatskillnader inom skolor och rektorers arbete med att analysera resultat och främja goda studieresultat för alla elever.154 Inte i någon av dessa kvalitetsgranskningar nämns läromedel, läro- bok, lärresurs eller lärverktyg. Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, har som nämnts i 4.1.3, i uppdrag att stödja produktion av läromedel för elever med funk- tionsnedsättning. SPSM har även i uppdrag att främja och informera om tillgången till läromedel för denna elevgrupp.155 Det främjande arbete som SPSM bedriver bidrar till en ökad nationell kunskap om läromedel för personer med funktionsnedsättning, från barn i för- skolan till vuxna elever. Med tanke på att SPSM har så tydliga myn- dighetsuppdrag inom läromedel är det inte förvånade att detta är den av skolmyndigheterna som arbetar mest aktivt med att främja och informera om såväl läroböcker som digitala läromedel. På myndighetens hemsida samlas information om läromedel. Via hemsidan går det också både att köpa och ladda ner läromedel samt att prenumerera på ett nyhetsbrev om läromedel.156 Läromedelsavdelningen inom SPSM är den avdelning som särskilt arbetar för att göra läromedel mer tillgängliga för elever med funk- tionsnedsättning. Avdelningen ger råd och stöd till förlag och gör 152Pedagogisk personal får däremot svara till exempel på frågor om huruvida de samverkar med sina kollegor vid planering av undervisningen och huruvida de ser till att elevers vårdnads- havare vet vad som krävs för att nå kunskapskraven. Elever i årskurs 9 och gymnasieskolans år 2 får exempelvis svara på om de kan få extraundervisning vid behov, om de får diskutera och debattera olika frågor på lektionerna och om de får vara med och påverka skolmiljön. 153Skolinspektionen (2019b). 154Skolinspektionen (2020b). 1556 § förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 156SPSM (2021b). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar anpassningar i förlagens läromedel samt utvecklar och producerar egna läromedel för elever med neuropsykiatriska funktionsnedsätt- ningar, rörelsehinder, synnedsättning, hörselnedsättning, tal- och språkstörning samt intellektuell funktionsnedsättning.157 I SPSM:s webbaserade söktjänst Hitta läromedel finns läromedel som kan passa i specialpedagogiska sammanhang. Läromedlen ska uppfylla vissa kriterier, bland annat ska de fungera för elever med funktionsnedsättning genom att ha en eller flera egenskaper som kan göra dem tillgängliga (se nedan). Urval och beskrivning av läromed- len görs av rådgivare och specialpedagoger inom SPSM. Förutom de läromedel som är inlagda i själva söktjänsten finns det på SPSM:s webbplats också så kallade inspirationssidor med ett urval av mate- rial som inte uppfyller kriterierna för att vara med i söktjänsten.158 Söktjänsten är, enligt uppgifter från SPSM, välbesökt och antalet användare ökar: 2018 hade den över 218 000 användare, 2019 över 244 000 och 2020 över 285 000 användare.159 I SPSM:s söktjänst Hitta läromedel är materialet indelat i ”exem- pel på läromedel”, ”övriga exempel på material” och ”lärarlitteratur” (ibland även kallat ”lärarmaterial”). I det senare uppmärksammas också det som skulle kunna kallas för lärarhandledningar. SPSM har dock inte något särskilt uppdrag om lärarhandledningar, utan det framgår endast av myndighetens instruktion att de ska främja och informera om tillgången till läromedel.160 SPSM granskar inte innehållet i läromedlen i söktjänsten Hitta läromedel, enligt uppgift till utredningen, utan det ansvarar förlagen och producenterna för. I stället undersöker SPSM vad det är i läro- medlet som gör det tillgängligt. Tillgängligheten i detta avseende bedöms utifrån tjänstens 13 olika kvalitetsmått på tillgängliggörande aspekter. Det kan exempelvis vara sådant som tydlig layout, åtkom- lig text, långsam progression eller lättlästhet.161 SPSM framhåller i olika sammanhang, bland annat på sin hemsida, att det för att skapa en likvärdig utbildning är av stor betydelse med läromedel som är tillgängliga och anpassade efter elevens förutsätt- ningar. Till utredningen har SPSM framfört att det saknas ”fastställda 157SPSM (2021c). 158Uppgift från SPSM . 159Uppgift från SPSM . 1606 § förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 161Uppgift från SPSM . Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar definitioner på vad som ska räknas som ett tillgängligt läromedel”.162 Begreppet används ändå relativt frekvent av bland annat SPSM och avser då läromedel som är anpassade så att elever med olika typer av funktionsnedsättningar kan tillgodogöra sig läromedlet. tar bland annat fram systematiska över- sikter som sammanställer och analyserar forskning inom väl avgrän- sade områden. Översikterna riktar sig till förskollärare, lärare och andra verksamma i skolan. De riktar sig också till beslutsfattare som på olika sätt kan främja goda förutsättningar för att bedriva skolans undervisning på vetenskaplig grund. inrät- tades 2015 och har , 2021, tagit fram tio systematiska över- sikter. De systematiska översikter som institutet publicerat bidrar till att stärka den vetenskapliga grunden i undervisningen. Utred- ningen noterar dock att de i relativt liten utsträckning beskriver hur lärare använder läromedel. Det finns exempel på översikter som har en inriktning som gör att det är naturligt att undervisningsmaterial inte beskrivs närmare. Detta gäller, enligt utredningens uppfattning, exempelvis den systematiska översikten Att genom lek stödja och sti- mulera barns sociala förmågor.163 I andra översikter förefaller det emellertid mer överraskande att frågor om läromedel inte berörs. Bland annat konstaterar utredningen att läromedel inte vidrörs i översikten Läsförståelse och undervisning om lässtrategier och Klas- srumsdialog i matematikundervisningen – matematiska samtal i hel- klass i . Det kan finnas flera skäl till detta. En anledning kan vara att den fråga som formuleras i översikten inte berör de resurser lärare har tillgång till när de planerar och genomför sin under- visning. En annan tänkbar orsak är att det saknas forskning inom området. Det är också möjligt att de studier om läromedel som fångas i litteratursökningen inte bedöms som relevanta eller att den vetenskapliga kvaliteten inte bedöms tillräckligt hög. Utöver att ta fram systematiska översikter har i uppdrag att utlysa och fördela forskningsbidrag för 163Skolforskningsinstitutet (2019b). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar praktiknära forskning inom områden där relevant sådan forskning saknas. Institutets utlysningar sker en gång . be- viljades fyra forskningsprojekt bidrag. bevilja- des bidrag till sammanlagt tolv projekt. Bland de 16 senaste forsk- ningsprojekten som beviljats 2018–2020 finns det endast ett som lyfter fram elevers arbete med läromedel som en central del.164 Övriga forskningsprojekt har andra inriktningar och behandlar inte frågor om läromedel.165 Sameskolstyrelsen har som nämnts i 4.1.3 i uppdrag att främja ut- veckling och produktion av läromedel för samisk undervisning. Sty- relsen har även i uppdrag att informera om samiska undervisnings- inslag.166 På myndighetens hemsida anges att ”tillgång till samiska läro- medel är en grundläggande förutsättning för att barn och elever i Sameskolstyrelsens verksamheter ska kunna nå sina mål”. På hem- sidan finns även information om hur samiska läromedel kan be- ställas, bland annat via , och en förteckning över samiska läroböcker med prisuppgifter.167 Elever förefaller generellt ha en positiv inställning till läromedel. Utredningen har träffat elevorganisationerna och de har framhållit att läromedel är av central betydelse för att alla elever ska kunna nå utbildningens mål. I intresseorganisationen författarnas enkätundersökning svarar också nio av tio elever i grund- och gymnasieskolan att de tycker att läromedel är viktiga och mer än hälften svarar att de är väldigt viktiga.168 164Mittuniversitetet beviljades medel för att studera hur utformning av läromedel kan stötta elevers lärande av matematiska begrepp. 165Skolforskningsinstitutet (2021). 1662 § förordningen (2011:131) med instruktion för Sameskolstyrelsen. 167Sameskolstyrelsen (2021). 168Läromedelsförfattarna (2021a). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Eleverna uppger i ovan nämnda enkätundersökning flera skäl till att de uppskattar läromedel. Bland annat framhåller de att läromedel ofta sammanfattar det som ska läras på ett bra sätt och att de kan förtydliga det som läraren säger. ”Nätet har för många artiklar som man ska försöka sålla bort. I en bok har man ett tydligt svar”, säger en elev i enkätundersökningen. Eleverna framhåller också att läro- medel gör det lättare att läsa hemma inför prov. Åsikterna bekräftas av representanter från elevorganisationerna och andra elever som utredningen träffat. Elever inom sfi har exempelvis för utredningen beskrivit att läroboken är mycket viktig för att de ska kunna repetera hemma och utveckla ett rikt ordförråd. Elever på högskoleförberedande program i gymnasieskolan är i Läromedelsförfattarnas enkätundersökning något mer positiva till läromedel än elever på yrkesprogram, men även på yrkesprogram- men menar av flickorna och av poj- karna att läromedel är väldigt viktiga. I senaste attitydundersökning framkom- mer också att eleverna är relativt nöjda med sina läromedel. Elever i årskurs 4–6 var mer nöjda med läromedlen än 2015. 83 pro- cent ansåg att läroböckerna och läromedlen var bra i de flesta eller i alla ämnen, jämfört i den tidigare undersökningen.169 De äldre eleverna var i denna attitydundersökning mindre nöjda med läromedlen än de yngre. Av elever i årskurs 7–9 och i gymnasie- skolan ansåg tre av fyra att läroböckerna och läromedlen var bra i de flesta eller alla ämnen. Det var en lägre andel än 2015. Då uppgav åtta av tio att läromedlen var bra i de flesta eller alla ämnen.170 I attitydundersökning om vuxenutbildning angav drygt hälften av eleverna inom svenska för invandrare, sfi, att böcker och andra studiematerial var mycket bra. ansåg att studiematerialen var ganska eller mycket dåliga. Elever inom vuxenutbildningen exklusive sfi, var mer kritiska. påmin- ner i analysen om att elever inom grundläggande och gymnasial vuxenutbildning oftast själva bekostar sina läromedel, vilket inte är fallet inom sfi där eleverna får tillgång till läromedel utan kostnad.171 Även inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå var majo- riteten av eleverna dock positiva till de läromedel som användes och 169Skolverket (2016f och ). 17120 kap. 7 § skollagen (2010:800). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar omkring tre av tio ansåg att läromedlen var mycket bra. Få tyckte att läromedlen var dåliga, men inom vuxenutbild- ning på gymnasial nivå uppfattade läromedlen som varken bra eller dåliga.172 När det gäller digitala läromedel uttrycker elevorganisationerna flera problem. En av representanterna framhöll att skolor ibland verkar ”fixerade vid att digitalisering alltid är bra” men att det, särskilt när det gäller matematik, blir betydligt mer komplicerat att använda ett digitalt läromedel än läroboken. Andra elever som utredningen varit i kontakt med har beskrivit problem när det gäller inloggning. En särskild svårighet verkar vara när skolor arbetar med flera olika digitala plattformar, eftersom det då kan bli många olika lösenord som ska användas.173 har elever som går på skolor där det endast används digitala läromedel från en och samma läromedels- producent beskrivit att man tröttnar på gränssnittet och att ”allt ser likadant ut”. Den stora merparten av de lärare som deltagit i utredningens hear- ings uttrycker att läromedel är ett mycket värdefullt verktyg. Flera forskare har emellertid beskrivit att det bland lärare finns en form av anti-läromedels-diskurs.174 I utredningens kontakter med lärare har denna ofta kommit på tal. Vissa lärare menar att det finns en risk att man betraktas som en lärare utan kreativa idéer om man ”erkänner” att man använder läromedel och i hög grad planerar sin undervisning efter dem. ”Man känner sig liksom som en tråkig lärare om man går för mycket efter läroboken,” sa en av lärarna under utredningens hearings. Skolinspektionen noterade också i nämnda granskning om läro- medel i kemi att det på någon av skolorna kunde anas spår av ”en pedagogik som idealiserar inte bara den läromedelslösa under- visningen, utan en helt och hållet textlös undervisning”.175 De motiv 172Skolverket (2013). Elever inom vuxenutbildningen har bara inkluderats i attityd- undersökningar , . 173I 3.9 beskrivs pågående arbeten för att hantera detta problem. 174Ball (1990), Marsden (2001), (2009). 175Skolinspektionen (2011), s. 32. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar som Skolinspektionen sett till att lärare i vissa fall väljer bort läro- medel är att många elever har svårt att ta till sig texter.176 förefaller de lärare vi mött eniga om att kvalitativa läro- medel både skapar sammanhang för eleverna, bidrar till varierad under- visning och verkar tidsbesparande. Flera av ämneslärarföreningarna lyfter i enkätsvar till utredningen fram att läromedel bidrar till att skapa struktur i innehållet, underlättar planeringen av undervisningen och främjar likvärdigheten, både inom skolan och på en nationell nivå. Bilden av lärares inställning till läromedel är alltså inte enstämmig. Forskare har också påpekat att många lärare beskriver sin under- visning som ”fri från läroböcker” men att undersökningar visar att de i själva verket använder läromedel relativt frekvent.177 , professor i didaktik, föreslår i en studie att lärares ovilja att beskriva sig själva som läromedelsanvändare kan vara en följd av det han benämner ”progressivismens utbild- ningsideal”.178 De ideal som åsyftar handlar om att under- visning främst bör utformas genom att elever får möjlighet att pröva argument och ställningstaganden och relatera frågor till sig själva. Enligt detta utbildningsideal bör det undvikas att elever reprodu- cerar fakta från läroböcker. Det finns även undersökningar som visar att många lärare är posi- tiva till läromedel. I Läromedelsförfattarnas enkätundersökning uppger att analoga läromedel, det vill säga läroböcker, från läromedelsföretag är mycket viktiga, anger att de är ganska viktiga och tycker att de är ganska oviktiga. Noll procent har svarat att läroböcker är mycket oviktiga. svarar också att de mycket ofta använder tryckta läromedel.179 När det gäller digitala läromedel är lärarna i nämnda undersök- ning mer kritiska. menar att de är mycket viktiga, 48 pro- cent att de är ganska viktiga, att de är ganska oviktiga och att de är mycket oviktiga. Andelen lärare som använder digitala läromedel mycket ofta är också betydligt färre, . 177Ullström (2009). 178Selander (2003), s. 198. 179Läromedelsförfattarna (2020). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Drygt en fjärdedel, , använder digitala läromedel ganska ofta.180 Lärare som vi har haft kontakt med under våra hearings beskriver flera olika utmaningar med helt digitala läromedel, alltså läromedel som inte kompletteras med en lärobok. Många påtalar teknik- problem och det finns en oro för att lärandet blir mer ytligt. En lärare beskrev det så här: ”Vi har sett stora brister med digitaliserad under- visning med självrättande uppgifter, eleverna blir duktiga på att trycka och på olika sätt komma fram till rätt svar men inlärningen blir väldigt dålig.” Några menar att de digitala läromedlen bidrar till mer individuellt arbete för eleverna och att högläsningen av och samtalen om läromedelstexterna minskar när läromedlen är helt digitala. En fördel som ofta lyfts med läroböcker är att de är lätta att använda och navigera i samt att eleverna på ett smidigt sätt kan bearbeta texten genom att stryka under med en penna. Flera lärare beskriver också att de själva helst vill arbeta med läroböcker men att skol- ledningen eller skolhuvudmannen har fattat beslut om att övergå till digitala läromedel. En tendens som exempelvis uppmärksammat är att färre lärare än tidigare upplever att de har inflytande över valet av läromedel.181 Lärares inflytande över vilka läromedel som ska använ- das i undervisningen behandlas mer ingående i kapitel 6. Utredningen har inte kunnat notera någon skillnad i hur högt lärare värderar läromedel utifrån vilka elever de undervisar, utan svaret blir att läromedel är mycket eller ibland ganska viktigt oavsett om vi ställt frågan till lärare inom exempelvis vuxenutbildningen, gymnasiesärskolan eller . Det finns dock tecken på att lärare och förskollärare som arbetar i förskoleklass värderar läromedel något lägre än andra lärare. Dessa lärare har i utredningens hearings beskrivit att användande av läro- medel bland annat kan leda till att undervisningen i för liten utsträck- ning uppmuntrar till lek och rörelse. Elever i förskoleklass behöver, enligt lärarna, ofta nyttja andra sätt att kommunicera och lära sig än de verbala uttryck som främst används i läromedel. Lärarna angav också att befintliga läromedel för förskoleklass ibland snarare rik- 181Skolverket (). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar tade in sig mot lågstadiets skolämnen än mot det centrala innehållet för förskoleklassen.182 anger samma lärare flera fördelar som läromedel har just i förskoleklassen, bland annat kan läroboken för vissa elever vara ett tecken på att de påbörjat en ny fas. Många elever i förskoleklass är stolta över läroboken och betraktar den som en symbol för skolan. Lärare i förskoleklass anger dessutom att läromedlet bidrar till att synliggöra progressionen när det gäller exempelvis matematiska resone- mang och uttrycksformer. Rektorer som deltagit i utredningens hearings anser att läromedel är betydelsefulla men de förefaller generellt sett bedöma värdet av läromedel något lägre än lärare. Många rektorer betonar att det mest väsentliga är hur läraren använder läromedlet och att lärarens kom- petens har större betydelse än vilka undervisningsmaterial läraren väljer. Ett flertal rektorer har också beskrivit utmaningarna med att lärare i för stor utsträckning använder läromedel i undervisningen. De menar att en undervisning som i hög grad utgår från ett läro- medel riskerar att dämpa elevers kreativitet och rentav hämma ele- vers fria tänkande. Möjligen hänger denna analys samman med kvali- tetsbrister i de läromedel som används eller med hur lärarna väljer att använda läromedlen. En rektor påpekade att läromedel inte nöd- vändigtvis borde leda till undervisning som brister i variation, utan att läromedel av hög kvalitet snarare borde kännetecknas av att upp- muntra idérikedom och utmana tänkandet. Några rektorer menar emellertid att det finns lärare som inte ”vågar lämna läromedlet” och att detta kan leda till att undervisningen inte varieras i tillräcklig utsträckning. Rektorerna betonar att det är viktigt att lärare ibland kompletterar läromedlets texter och övningar med andra uppgifter. En utmaning med en undervisning som i hög grad utgår från ett läromedel är, menar några rektorer i utredningens hearings, att en osund tävlingsmentalitet kan uppstå i klassrummet där elever snarare koncentrerar sig på hur många sidor de ”betat av” än på hur mycket de har förstått. Detta verkar i synnerhet vara ett problem i lägre årskurser och främst i ämnet matematik. 182Avsnitt 3 SKOLFS 2010:37, avsnitt 3 SKOLFS 2010:250 och avsnitt 3 SKOLFS 2010:251. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar När rektorer svarar på frågor om läromedlens roll i utbildningen lyfter många att läromedel är ett sätt att stärka likvärdigheten. I våra hearings har vi emellertid inte stött på rektorer som preciserar hur de som skolledare bedriver ett medvetet och systematiskt arbete med detta. Exempelvis verkar det sällsynt att rektorer gör särskilda satsningar på läromedel och lärarhandledningar till lärare som är nya i yrket. De flesta rektorer förefaller ha stor tilltro till lärarnas val av läro- medel och till att lärarna tar sig tid att välja. Vi har stött på mycket få rektorer som beskriver att det på skolan finns rutiner för att säkerställa att lärare avsätter tid för processen att välja läromedel. En rektor beskrev för utredningen att rektors roll mest handlar om att ”godkänna betalningen”. En annan rektor sa: ”Jag brukar fråga lärarna om de diskuterat inköpet i ämneslaget och om vad ett nytt läromedel ska tillföra.” Utredningens bild i detta hänseende bekräftas av Skol- inspektionens granskning av skolors kvalitetssäkring och val av läromedel med fokus på samhällsorienterande ämnen i års- kurs 7–9.183 Rektorer förefaller i relativt liten utsträckning föra samtal om läromedel när de följer upp och analyserar resultat. Det förekommer emellertid i utredningens hearings även exempel på rektorer som sett samband mellan elevers resultat och användande av läromedel. Detta har ibland lett till att rektor initierat samtal om olika läromedels kvalitet och prioriterat inköp av nya läromedel. Denna form av in- satser förefaller främst gälla matematikämnet.