sou · H9B385 · 2021-10-28 00:00:00 — Användningen av statistik i detta och nästa avsnitt aktualiserar frågan om pandemins inverkan på de anmälda brotten och flödet genom rättskedjan. Kommittén har jämfört resultaten av mellan perioderna 2010–2019 respektive 2010–2020, och helhetsbilden är densamma. Exempelvis låg det totala antalet anmälda brott stabilt medan nivån av lagföringar ökade något. Det senare är förväntat givet försöksverksamheten kring snabbare lagföring i polisregion (se Brå 2020l). Vidare har tidigare trender vad gäller nivån av anmälda brottstyper och lagföringar fortsatt som väntat . Det gäller exempelvis färre anmälningar och lagföringar för stöldbrott Brottslighetens struktur och utveckling och bedrägerier, liksom fler anmälningar och lagföringar avseende sexualbrott och narkotikabrott. har ett minskat uteliv i samband med pandemin haft en påverkan på nivån av anmälningar rörande vissa brott 2020, exempelvis stöld ur butik och misshandel mellan obekanta (Brå 2021d). Dessutom har ändrat arbetsrutiner till följd av pandemin, vilket har drivit upp anmälningar kring skadegörelse och narkotikabrott, vilket behandlas i avsnitt 4.4.1. Sammantaget ger användningen av statistik en i stora drag likartad bild som statistiken . Att statistiken som används i kapitlet avser innebär dessutom att pandemins inverkan blir mindre synlig. Likheter och skillnader i nivån av anmälda brott 2010 jämfört med Det totala antalet anmälningar av brott och olika brottstyper redovisas i tabell 4.1 nedan. Tabellen är justerad för befolkningsökningen på som skett mellan åren. Totalt sett har antalet anmälningar ökat och man ser relativt stora förändringar avseende en rad brottskategorier. De största ökningarna återfinns bland bedrägeribrott (), sexualbrott och brott mot borgenärer (bägge ), brott mot frihet och frid () samt skadegörelse och narkotikabrott (bägge ). Störst minskning ser man bland den antalsmässigt stora brottskategorin tillgreppsbrott (-), samt brott mot familj (-) och brott mot liv och hälsa (-). Anmälda brott, 2010 och 2020 Per 100 00 av befolkningen samt förändring mellan åren Förändring (%)a Brott mot (3–22 kap.) Brott mot liv och hälsa (3 kap.) Brott mot frihet och frid (4 kap.) Ärekränkningsbrott (5 kap.) Sexualbrott (6 kap.) Brott mot familj (7 kap.) Tillgreppsbrott (8 kap.) Brottslighetens struktur och utvecklingSOU 2021:85 Förändring (%)a Bedrägeribrott (9 kap.) Förskingring och annan trolöshet (10 kap.) Brott mot borgenärer m.m. (11 kap.) Skadegörelsebrott (12 kap.) Brott mot allmänheten (13–15 kap.) Brott mot staten (16–22 kap.) Källa: Brå. a Den procentuella förändringen har avrundats till heltal. *Exklusive brott mot narkotikastrafflagen och trafikbrottslagen. Brott mot person (3–7 kap. ) Sammantaget står anmälningar rörande brott mot person för knappt en femtedel av det totala antalet anmälningar. En ökning () av dessa anmälningar har skett . Ökningen har avstannat och ligger relativt stabilt . Anmälningar rörande brott mot liv och hälsa (3 kap.) har minskat (-), främst till följd av en minskning av anmälningar av misshandel mot pojkar/män. Däremot har misshandel mot barn ökat (), och misshandel mot flickor/kvinnor legat stabilt. Dessa förändringar har lett till minskade skillnader i anmälda misshandelsbrott mot män respektive kvinnor. Anmälningar gällande frihets- och fridsbrott (4 kap.) har ökat () . hot och ofredande utgör merparten av anmälningarna men dessa brott har legat tämligen stabilt . Däremot ökar den andel av olaga hot som riktas mot barn . Den allmänna ökningen av frihets- och fridsbrotten är relaterad till samhällets digitalisering. Till exempel utgör olovlig identitetskränkning, vilket ofta sker på eller med hjälp av internet, en knapp femtedel av anmälningarna gällande frihets- och fridsbrott . Därtill har anmälningar för dataintrång mer än tredubblats . Anmälningarna av grov fridskränkning ligger på jämförliga nivåer 2010 och 2020, även om man ser en tillfällig uppgång av grov fridskränkning mot barn under mitten av perioden. har anmälningar av kvinnofridskränkning minskat . Brottslighetens struktur och utveckling Även anmälningar rörande ärekränkning (kap 5.) har minskat något (-). Det totala antalet anmälda sexualbrott (6 kap.) har ökat . Merparten av anmälningarna avser våldtäkt och sexuellt ofredande. Anmälningarna av våldtäkt har ökat påtagligt , både mot vuxna och mot barn (under samt 15–) – den absoluta majoriteten av anmälningarna rör våldtäkt mot kvinna/flicka, vilket har ökat . Avgränsar man till anmälningar där kvinnan/flickan är , syns en än tydligare ökning (). syns en jämförbar ökning även av våldtäkt mot män/pojkar, som utgör av samtliga våldtäktsanmälningar 2020. Anmälningar av sexuellt ofredande har ökat () trots att exhibitionism (blottning), som ingår i sexuellt ofredande, har minskat . Ökningen är särskilt påtaglig avseende sexuellt ofredande mot barn , som ökat . Brott mot förmögenhet (8–12 kap. ) Totalt sett har anmälningarna av brott mot förmögenhet (8–12 kap.) minskat något (-). Stöld och tillgreppsbrotten (8 kap.) har minskat (-). Många stöldbrott följer denna nedåtgående trend. Till exempel har anmälningarna av övrig stöld, vilka står för ungefär hälften av det totala antalet tillgreppsanmälningar, minskat . Även anmälningar av bostadsinbrott visar på en nedåtgående trend . Och medan anmälningarna av tillgrepp av motordrivet fortskaffningsmedel minskat (-), har cykelstölderna ökat (). Generellt sett minskar anmälningarna av rån, med undantaget mot person , som visar högre nivåer –2020. Anmälningarna av bedrägerier (9 kap.) har ökat (), en utveckling som påverkas av att enskilda fall av bedrägeri allt oftare kan innehålla ett stort antal anmälningar samt ofta också många målsägande vilket innebär stora årliga variationer. Bedrägeribrotten präglas även av en ökande andel it-relaterade brott. Till exempel mer än fyrdubblades anmälningar av datorbedrägerier . Anmälningar av förskingring (10 kap.) och brott mot borgenärer (11 kap.) också ökat (respektive ). Detsamma gäller skadegörelsebrotten (12 kap.), som ökat . Brottslighetens struktur och utveckling ten av denna ökning beror på ett större antal anmälningar av klotter (), främst . Skadegörelsebrott rapporteras ofta in av andra myndigheter, och ofta samlat snarare än löpande allteftersom de upptäcks. Det totala antalet anmälningar av brott mot narkotikastrafflagen har ökat , i huvudsak till följd av fler anmälningar för innehav av narkotika. har även antalet personer som misstänks för brott mot narkotikastrafflagen ökat. CAN tillskriver dessa ökningar framför allt ändrade arbetssätt hos . Det har inte skett några större förändringar i sammansättningen av personer som misstänks för narkotikabrott. har av de misstänkta varit kvinnor, och har varit bosatta i storstadsregioner. Däremot har det skett en viss ökning av andelen misstänkta personer . Enligt CAN kan denna ökning spegla en ökad konsumtion, men det kan också vara så att i högre grad prioriterat insatser mot denna åldersgrupp. Flera källor pekar på ett ökat användande av narkotika Kommittén har inhämtat ett kunskapsunderlag från () om hur narkotikaanvändningen utvecklats i . Utöver kriminalstatistik består underlaget av befolkningsundersökningar genomförda av CAN och samt andra indikativa källor, exempelvis beslagsstatistik och dödsorsaksstatistik. gjorde tull och polis över 50 000 narkotikabeslag, vilket motsvarar drygt 500 beslag per 100 000 invånare. CAN bedömer att det totala antalet beslag har tredubblats i relation till folkmängden under 2000-talet9. CAN:s tolkning är att ökningarna i beslag speglar både en ökad förekomst och ökad konsumtion av narkotika. 9Beslag rörande cannabis, den substans som beslagtas i störst omfattning, har tredubblats . Beslag av narkotikaklassade läkemedel har femdubblats och av kokain niodubblats. rapporterar nu att kokain etablerats i så gott som samtliga regioner. Brottslighetens struktur och utveckling Ser man till vårdstatistik har antalet narkotikavårdade patienter fördubblats –2019. Ökningen kan dels bero på en ökad vårdefterfrågan till följd av en ökad konsumtion, dels vara en effekt av ett ökat behandlingsutbud. Uppgången kan även spegla en ökad benägenhet att ställa fler diagnoser per patient jämfört med tidigare. Att användningen av narkotika har ökat får visst stöd av CAN:s och självrapportstudier. Till exempel har andelen som uppger att de använt cannabis har fördubblats. Även månadsprevalensen har ökat, men inte i den omfattning som förväntas utifrån andra källor rörande narkotikaanvändningen. Skillnaden kan bero på att andra källor överskattar användningen, eller att ökningen skett i grupper som inte nås av självrapportundersökningar. Resultaten från de senare antyder vidare att antalet skolungdomar som använder narkotika inte har ökat , men att den grupp som använder narkotika gör det mer frekvent. Generellt sett minskande antal lagföringar Tabell 4.2 visar antal lagföringar 2010 och 2020, justerat efter medelfolkmängden. Generellt framträder en minskning av antalet lagföringar, vilket också gäller de flesta brottskategorierna. Överlag har samtliga lagföringar minskat med en femtedel. Exkluderas de lagföringsbeslut som gäller specialrättsliga författningar är minskningen i stället en tredjedel. Den nedåtgående trenden gäller de flesta brottskapitel i , och särskild betydelse har minskningar i de antalsmässigt stora kategorierna tillgreppsbrott, trafikbrott och brott mot andra specialförfattningar (exklusive narkotikastrafflagen). En majoritet av lagföringarna, såväl 2010 som 2020, gäller brott mot övriga specialrättsliga författningar. Brottslighetens struktur och utvecklingSOU 2021:85 Lagföringsbeslut, 2010 och 2020 Per 100 00 av befolkningen samt förändring mellan åren Förändring (%)a Brott mot liv och hälsa (3 kap.) Brott mot frihet och frid (4 kap.) Ärekränkningsbrott (5 kap.) Sexualbrott (6 kap.) Brott mot familj (7 kap.) Tillgreppsbrott (8 kap.) Bedrägeribrott (9 kap.) Förskingring och annan trolöshet (10 kap.) Brott mot borgenärer m.m. (11 kap.) Skadegörelsebrott (12 kap.) Brott mot allmänheten (13–15 kap.) Brott mot staten (16–22 kap.) Brott mot övriga specialrättsliga Källa: Brå. a Den procentuella förändringen har avrundats till heltal. b Antal färre än 5 per 100 000 av medelfolkmängden redovisas med decimal. c Hade jämförelsen gjorts mellan 2010 och 2019 års statistik hade denna minskning varit . *Exklusive brott mot narkotikastrafflagen och brott mot trafikbrottslagen. Oförändrad bild avseende andel kvinnor och män som lagförs I avsnitt 4.3.2 nedan framgår att den övervägande delen av lagföringarna avser män. Det gäller oavsett om vi ser till brott mot eller mot de specialrättsliga författningarna, där lagföringar avser män. En jämförelse med 2010 visar att den övergripande bilden inte har förändrats . Kvinnors andel av lagföringarna har överlag ökat gällande brott mot specialrättsliga författningar men förblir oförändrat när det gäller brott mot . Kvinnors och mäns andel av de relativt omfattande brottskategorierna narkotika-, stöld- och trafikbrotten har också legat oförändrad. Två förändringar bryter mot denna helhetsbild. Dels är andelen kvinnor som lagförts för förskingring och andra brott mot 10 kap. BrB högre jämfört med . Brottslighetens struktur och utveckling Dels är andelen män högre 2020 än vid mened och andra brott mot 5 kap. BrB. Andelen personer som lagförs har minskat Ett allmänt mönster i lagföringsstatistiken är en minskad andel lagförda i åldern 15–20. Minskningen gäller såväl samtliga lagföringar (-) som de som avser brott mot (-). Minskningen är i bägge fall större hos unga kvinnor än hos unga män. De enda undantagen från detta mönster är en större andel unga män som lagförts för sexualbrott samt en något större andel både unga kvinnor och män som lagförts för trafikbrott och brott mot narkotikalagstiftningen jämfört med . Härnäst ges en mer ingående beskrivning av skillnader i lagföringar . Beskrivningen syftar till att ge en bild av de antalsmässigt stora brottstyper i respektive brottskategori som i regel ligger bakom en upp- eller nedgång mellan åren. Brott mot person (3–7 kap. ) ser man en tydlig minskning i antalet lagföringar för brott mot liv och hälsa. Minskningen beror på en dryg halvering (-) av lagföringar avseende misshandelsbrott av normalgraden. Även lagföringar avseende grov (inkl. synnerligen grov) misshandel minskat (-). Medan antalet domslut avseende mord ökat () ser man en minskning gällande dråp (-). Också lagföringarna av brott mot frihet och frid (4 kap.) har minskat , . Bakom minskningen ser man ett lägre antal lagföringar rörande olaga hot (inkl. grovt brott), som minskat med knappt en tredjedel (-), och ofredande som minskat . Man ser även påtagliga minskningar av lagföringar som gäller grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning, som minskat . En av de få brottskategorier som visar på en ökning bland dessa kapitel i BrB är sexualbrotten, som i dess helhet ökat . Bakom ökningen finns ett större antal lagföringar rörande våldtäkt mot vuxna (inkl. grovt brott resp. oaktsam våldtäkt), som ökat , och också våldtäkt mot barn (inkl. grovt brott), Brottslighetens struktur och utveckling Den tämligen stora brottstypen sexuellt ofredande har också ökat () . Brott mot förmögenhet (8–12 kap. ) Liksom den generella utvecklingen minskar antalet lagföringar för tillgreppsbrott . Vid flera stora brottstyper inom denna kategori har det skett en minskning mellan åren. Till exempel har antalet lagföringar vid ringa stöld minskat och stöld av normalgraden . Också lagföringarna av rån (inkl. grovt rån) har minskat (-), trots en ökning mellan 2017– 2019. Lagföringarna av tillgrepp av fortskaffningsmedel (inkl. grovt brott) har också sett en minskning, . Antalet lagföringar avseende bedrägeribrott (9 kap.) har ökat med , trots en minskning . Ökningen gäller såväl bedrägeri av ringa/normalgrad () som grovt bedrägeri, där man ser en kraftig ökning (). Lagföringar gällande skadegörelse visar i stället på en nedåtgående trend, även om en tillfällig ökning skedde 2017. har lagföringar av skadegörelsebrott minskat med knappt hälften (-). Brott mot trafikbrottslagen och övriga specialrättsliga författningar (exklusive narkotikastrafflagen) Med undantag för brott mot narkotikastrafflagen har brott mot specialrättsliga författningar minskat . Till exempel ser man att brott mot trafikbrottslagen har minskat med en dryg fjärdedel. Mer specifikt har lagföringarna för både rattfylleri och grovt rattfylleri minskat (med -70 respektive -), medan lagföringarna av rattfylleri under påverkan av narkotika har ökat (). Ser man endast till övriga specialrättsliga författningarna (exklusive narkotikastrafflagen och trafikbrottslagen) har de minskat . Minskningen beror till stor del på en nära halvering av lagföringar för brott mot trafikförordningen. har lagföringar för bidragsbrott ökat med . Brottslighetens struktur och utveckling Brott mot narkotikastrafflagen enligt lagföringsstatistik och Kriminalvårdens statistik Lagföringarna av narkotikabrott har ökat och utgör en fjärdedel av samtliga lagföringar 2020. Medan nivån av ringa narkotikabrott är ungefär densamma som 2010, visar brott av normalgraden på en tydlig ökning (), medan de lagföringarna för grovt narkotikabrott minskat något (-). Som tidigare nämnts bör dock inte kriminalstatistiken användas som ett mått på användning av, eller handel med, narkotika. Lagföringsstatistiken och Kriminalvårdens statistik ger däremot en bild av hur stor del av rättsväsendets resurser som går till att hantera narkotikarelaterad brottslighet. Kriminalvårdens statistik visar att narkotikabrott/smuggling, tillsammans med våldsbrott, är de klart vanligaste huvudbrottskategorierna bland de som avtjänar straff på anstalt (Kriminalvården ). En dryg tredjedel av de påbörjade fängelseverkställigheterna 2020 hade huvudbrottet narkotikabrott/smuggling, en ökning från en fjärdedel 2011.10 Dessutom är en betydande andel av frivårdens klientel lagförda för narkotikabrott. Till exempel var narkotikabrott/smuggling huvudbrott i av ärenden där påföljden blev skyddstillsyn . Nivån av dödligt våld är högre Anmälnings- och lagföringsstatistiken ger ingen sammansatt bild av omfattningen och utvecklingen av det dödliga våldet. Därför ges en beskrivning utifrån Brås sammanställningar på området. ökade nivån av det dödliga våldet (Brå 2021a). Medan det dödliga våld som drabbar kvinnor legat på en relativt stabil nivå, har det dödliga våldet som drabbar män ökat . Denna ökning kan framför allt tillskrivas uppgörelser med skjutvapen bland kriminella grupperingar (Brå 2021b). Antalet fall av konstaterat dödligt våld genom användning av skjutvapen ökade från 2011 till 2020. Totalt sett motsvarar det dödliga våldet 12 avlidna personer per miljon invånare i , vilket kan jämföras mot nivån på 14–15 avlidna per miljon kring 1990. Ur ett internationellt europeiskt perspektiv är ökningen av det dödliga våldet med skjutvapen i 10I praktiken är andelen intagna på anstalt som dömts för narkotikabrott högre då nära hälften av narkotikarelaterade lagföringar skett i fall där andra brott registrerades som huvudbrott. Brottslighetens struktur och utveckling något som bryter mot den generella bilden i , där trenden i stället varit en minskande nivå. 4.3Den kända brottslighetens struktur /2020 I detta avsnitt ges en bild av den kända brottslighetens struktur enligt självrapportstudier och anmälnings- och lagföringsstatistik. Med struktur avses fördelningen av olika brottskategorier . Först beskrivs de brott som svarande i självrapportstudier uppgett att de utsatts för. Därefter beskrivs strukturen av anmälda och lagförda brott. 4.3.1Brottslighetens struktur enligt själrapportstudier De händelser som efterfrågas i NTU är misshandel, hot, sexualbrott, personrån, fickstöld, försäljningsbedrägeri, kort-/kreditbedrägeri, nätkränkning och trakasserier, bostadsinbrott, bilstöld, stöld ur eller från fordon och cykelstöld. I SUB efterfrågas niondeklassares utsatthet för misshandel, hot, sexualbrott, rån, stöld, kränkningar via internet samt mobbing . Dessa kategorier motsvarar inte helt de som kan utläsas ur kriminalstatistiken. Trakasserier är exempelvis inte ett brott enligt . I NTU används termen för händelser som kan bestå av t.ex. ofredande, hemfridsbrott eller olaga förföljelse, inklusive händelser som inte är brottsliga men som för respondenten är oönskade. Kategorin sexualbrott omfattar upplevelser av att ha blivit sexuellt ofredad, tvingad eller angripen, det kan handla om allt från sexuellt kränkande kommentarer i tal eller skrift till våldtäkt. Här redovisas strukturen på den självrapporterade utsattheten totalt och uppdelat på kvinnor och män enligt NTU. Därefter beskrivs utsattheten hos de yngsta och äldsta åldersgrupperna i NTU och enligt SUB. Brottslighetens struktur och utveckling Cykelstöld, hot och trakasserier vanligaste brottstyperna enligt NTU Tabell 4.3 beskriver andelen svarande som angivit att de utsatts för de brottstyper som efterfrågas i NTU 2020 samt Brås skattning av antal utsatta personer respektive hushåll i befolkningen11. Brottstyperna listas i rangordning utifrån den andel svarande som anger att de eller deras hushåll utsatts för respektive brottstyp. Knappt en fjärdedel av de svarande () uppger att de utsatts för något av de brott mot enskilda som efterfrågas i NTU.12 De enskilt vanligaste brotten mot enskild var hot () och trakasserier () och därpå följer sexualbrotten (). Knappt en av sex svarande () uppger att de utsatts för något av de egendomsbrott mot hushåll som efterfrågas, där merparten gäller stöld av cykel. Tabell 4.3 Utsatthet för brott, 2019 Rangordnat efter andel personer resp. hushåll Brott mot enskilda (e) resp. hushåll (h) hushåll (%) Totalt utsatta personer (e) Totalt utsatta hushåll (h) Cykelstöld (h)1 Hot (e) Trakasserier (e) Sexualbrott (e) Kort-/kreditbedrägeri (e) Försäljningsbedrägeri (e) Stöld ur/från fordon (h) Misshandel (e) Fickstöld (e) Nätkränkning (e) Bostadsinbrott (h) Personrån (e) Bilstöld (h)2 Källa: (Brå 2020a). I tabellen redovisas cykelstöld/bilstöld bland hushåll som ägde någon cykel/bil . 11Datainsamlingen av pågick i jan-april 2020. Det går inte att utesluta att resultaten påverkats av pandemin, men Brås analys indikerar inte en sådan påverkan. Då frågor är ställda om brottsutsatthet speglar resultaten i huvudsak brottsutsatthet . 12I detta totalmått på brottsutsatthet ingår inte trakasserier. Brottslighetens struktur och utveckling Självrapporterad utsatthet för brott bland män respektive kvinnor Strukturen på utsattheten enligt NTU 2020 varierar beroende på om det är mäns eller kvinnors utsatthet som beskrivs. I tabell 4.4 beskrivs fördelningen av de brott mot enskild som män respektive kvinnor uppgivit att de utsatts för. En något högre andel av kvinnor () än män () uppger att de utsatts för brott mot enskild . För både män och kvinnor ingår hot och trakasserier bland de tre vanligaste brottstyperna. En skillnad rör utsatthet för sexualbrott, som är den vanligaste brottskategorin bland kvinnor och den minst vanliga bland män. Vid sexualbrott och misshandel ställs följdfrågor om brottens allvarlighet. Bland kvinnor uppgav att de utsatts för allvarligt sexualbrott genom tvång och genom utnyttjande av försvarslös position –motsvarande andelar hos männen var lägre än en halv procent (ej i tabell). En större andel av män än kvinnor uppgav att de utsatts för misshandel och av både män och kvinnor uppgav att de utsatts för misshandel som föranlett sjukvårdsbesök (ej i tabell). Tabell 4.4 Rangordning av brottstyper mot enskild person efter kön, 2019 Andel män resp. kvinnor som uppger att de utsatts Källa: (Brå 2020a). Brottslighetens struktur och utveckling Självrapporterad utsatthet för brott i de äldsta och de yngsta åldersgrupperna Självrapportstudier visar överlag på stora skillnader i brottsutsatthet i olika åldersgrupper. I NTU framkommer att utsattheten är högst i den yngsta åldersgruppen (16–) och att utsattheten tenderar att minska med stigande ålder (tabell 4.5). För de allra flesta brott som mäts är utsattheten lägst i gruppen 75–. Bedrägerier avviker från detta mönster, där utsattheten ökar något med stigande ålder fram till 50–för att därefter minska. Bland både yngre och äldre tillhör hot och trakasserier de vanligaste brottstyperna. Bland yngre är det också vanligt att rapportera utsatthet för sexualbrott13 () och misshandel (). Både bland de yngsta och äldsta är det minst vanligt att rapportera utsatthet för allvarlig misshandel. Tabell 4.5 Rangordning av brottstyper mot enskild person efter ålder, 2019 Andel i åldrarna 16–29 och 75–84 som uppger att de utsatts utsatthet (16–) utsatthet (75–) Källa: (Brå 2020a). Att utsatthet för brott är vanligt bland unga bekräftas av skolundersökningen som undersöker elever i årskurs nio. Bland dessa uppger drygt en fjärdedel att de utsatts för stöldbrott. 13Det finns stora könsskillnader gällande utsatthet för sexualbrott. I åldern 65–84 uppger kvinnor (0,) en högre utsatthet än män (0,). I åldern 16–19 är skillnaderna mellan flickor () och pojkar () stora. Även i SUB finns en skillnad mellan flickor och pojkar (21 resp. ). Brottslighetens struktur och utveckling () och stöld av ”annan värdefull sak” (). Den självrapporterade utsattheten är hög också avseende misshandel (), sexualbrott () och hot (). 4.3.2Brottslighetens struktur enligt kriminalstatistiken Här beskrivs fördelningen av olika brottstyper i Brås statistik över anmälda och lagförda brott. anmäldes totalt 1 566 872 brott, och 215 384 brott lagfördes14. Gemensamt för dessa statistikkällor är att de utgår från brott som mätenhet, till skillnad från statistik över misstänkta eller lagförda personer. Brottsnivåerna enligt anmälnings- och lagföringsstatistiken är inte jämförbara eftersom statistiken är uppbyggd på olika sätt. Syftet är att jämföra rangordningen mellan brottstyper.