sou · H9B340 · 2021-06-01 00:00:00 — som andel av totala kostnader för social omsorg, bedriven av kommunerna och privata utförare, samt utbildning , 2017, 2018 och 2019 Social omsorg bedriven av kommunerna Social omsorg bedriven av privata utförare Källa: Utredningen av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt, SOU 2015:93, samt egna beräkningar utifrån enkätundersökningen. *Kostnaden för ingående skatt på inhyrd personal för utbildning är beräknad utifrån privata utförares kostnader medan kostnaden för ingående skatt för övriga kostnader är hämtad från den tidigare utredningens beräkningar av ingående skatt för utbildning. Som figur 10.2 och 10.10 ovan visar har kostnaden för inhyrd personal för verksamhet inom sjukvård och social omsorg bedriven av kommuner och regioner ökat med i genomsnitt . Störst kostnader för inhyrd personal uppmättes 2017 och därefter har den minskat . Resultaten från enkätundersökningen visar att störst genom- snittliga kostnader för ingående skatt på inhyrd personal i förhåll- ande till totala kostnader har uppmätts för privata utförare inom sjukvård. Utredningen har även beräknat kostnaderna för ingående skatt på inhyrd personal endast för de privata utförare som i enkät- undersökningen har uppgett kostnader för inhyrd personal. För dessa utförare inom sjukvård beräknas kostnaden för ingående skatt av totala kostnader till 2016, 2017, 7,7 pro- cent 2019. Inom social omsorg beräknas kost- naden för ingående skatt av totala kostnader för de privata utförare som i enkätundersökningen har uppgett kostnader för inhyrd per- sonal i stället till 2016, 2017 och 2018 och till 2019. av de privata utförarna inom sjukvård har så höga kostnader för inhyrd personal att deras totala kostnader för ingående skatt överstiger schablonersättningen på . Ser man i stället endast till de privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal har uppgett kostnader för inhyrd personal som innebär att deras totala kostnader för ingående Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning skatt överstiger schablonersättningen på . Inom social om- sorg har inte någon privat utförare i enkätundersökningen uppgett så höga kostnadsandelar för inhyrd personal att deras totala kost- nadsandel för ingående skatt överstiger schablonersättningen på av de totala kostnaderna. Utredningen har även beräknat den genomsnittliga kostnads- andelen av ingående skatt på inhyrd personal för respektive del- område inom sjukvård och social omsorg för privata utförare med kostnader för inhyrd personal. Om dessa kostnadsandelar för inhyrd personal läggs till den tidigare utredningens beräknade kostnads- andelar för ingående skatt för respektive delområde uppgår den totala kostnadsandelen för ingående skatt inom sjukvården till för primärvården, för den specialiserade psy- kiatriska vården och för såväl den specialiserade somatiska vården som tandvården . Inom social omsorg uppgår den till för äldreomsorgen, för insatser till personer med funktionsnedsättning, för insatser enligt LSS, 6 pro- cent för vård av vuxna med missbruksproblem och för barn- och ungdomsvård. Utredningen kan konstatera att utförarna med högre kostnader för inhyrd personal som andel av totala kostnader är verksamma både i landsbygdskommuner, storstadskommuner och kommuner nära större städer eller tätorter. Detta gäller , det vill säga 2016, 2017, 2018 och 2019. 10.6Andra undersökningar av ingående skatt på inhyrd personal kommuner och regioner, SKR, genomför halvårsvis en undersökning av kostnader för inhyrd personal inom hälso- och sjukvården som bedrivs av regionerna.8 Undersökningarna genom- förs framför allt för att se trender i bemanningen av hälso- och sjuk- vården. Undersökningarnas resultat visar att kostnaden för inhyrd personal i förhållande till egen personal inom sjukvården uppgick till 2019 och att den var ungefär densamma . 8Sveriges kommuner och regioner, Bemanningstrend inhyrd personal i hälso- och sjukvården. Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning uppgick kostnaden för inhyrd personal i förhållande till egen personal till . Motsvarande kostnad för inhyrd personal i förhållande till egen personal beräknad utifrån utredningens enkätsvar från privata utför- are uppgår till 2019. Motsvarande kostnad för inhyrd personal beräknad utifrån kostnaden för inhyrd personal för sjukvård bedriven av regionerna uppgår till drygt 3 pro- cent 2019. I enkätundersökningen ingick av de privata utför- arna inom sjukvård, som uppgett kostnader för inhyrd personal, i en koncern. Utav dessa ingick , eller tre utförare, i en koncern som var gruppregistrerad till mervärdesskatt. Inom social omsorg ingick av de privata ut- förarna som uppgett kostnader för inhyrd personal i en koncern. Utav dessa ingick , eller 14 utförare, i en koncern som var gruppregistrerad till mervärdesskatt, se tabell 10.10. Tabell 10.10 Andel av privata utförare, som i enkätundersökningen uppgett kostnader för inhyrd personal, som ingår i koncern och mervärdesskattegrupp 2019 Andel som ingår i Andel utförare i koncern som ingår i en mer- Privata utförare, sjukvård Privata utförare, social omsorg Totalt för utförare inom sjukvård och Källa: Egna beräkningar utifrån resultat av enkätundersökningen. Mervärdesskattegrupper kan bildas inom koncerner när de är sådana som står under tillsyn, det vill säga koncerner inom finansiella sektorn (6 a kap. 2 § 1 ML). För företag inom andra områden än finansiella sektorn kan mervärdesskattegrupper endast bildas för företag som har ett sådant kommissionärsförhållande som avses i 36 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Utifrån underlag från kan utredningen konstatera att det endast är de Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning allra största koncernerna utav koncernerna inom sjukvård och social omsorg som är gruppregistrerade till mervärdesskatt. En mervärdesskattegrupp ses som en enda beskattningsbar person. Det innebär att mervärdesskatt inte ska läggas på vid försäljning mellan företag inom gruppen. Om det i en mervärdesskattegrupp finns företag som hyr ut personal till andra företag inom mervärdes- skattegruppen, ska detta således göras utan att transaktionen beläggs medmervärdesskatt. Även om det inte läggs mervärdesskatt på ut- hyrning av personal inom mervärdesskattegrupper är det enligt ut- redningens bedömning av intresse att undersöka även sådana trans- aktioner för att få en mer komplett bild av förekomsten av inhyrd personal inom vård och omsorg. I tabell 10.11 redovisas antal nyregistrerade mervärdesskatte- grupper samt det totala antalet mer- värdesskattegrupper . De år som flest mervärdesskattegrupper registrerades är koncentrerade till . registrerades flest nya mervärdesskattegrupper. Därefter registre- rades relativt många mervärdesskattegrupper 2015, 2019 och 2020. Ett större antal mervärdesskattegrupper registrerades 2019 och 2020, men antalet var inte större än antalet mervärdesskattegrupper som registrerades 2015 och 2017. Tabell 10.11 Antal nyregistrerade mervärdesskattegrupper och det totala antalet mervärdesskattegrupper 2010–2020 Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning I tabell 10.12 redovisas vilka typer av företag som är registrerade som en mervärdesskattegrupp 2021. Notera att i tabell 10.12 redo- visas endast aktiva företag och i tabell 10.11 redovisas samtliga nyregistrerade. Flest mervärdesskattegrupper utgörs av företag i inkomstskatterättsliga kommissionärsförhållanden och därefter av företag inom den finansiella sektorn. Utav mervärdesskattegrupperna i kommissionärsförhållande utgörs 13 mervärdesskattegrupper av företag som bedriver sjukvård eller social omsorg. Utredningen har även undersökt antalet mervärdesskattegrupper 2018, det vill säga året innan inhyrd personal blev mervärdesskattepliktigt. Ingen nämn- värd skillnad i antalet mervärdeskattegrupper kan utläsas . Utredningen kan konstatera att sex mervärdesskattegrup- per inom sjukvård har tillkommit som sex mer- värdesskattegrupper inom sjukvård är aktiva . Även inom utbildning förekommer det att företag i inkomst- skatterättsliga kommissionärsförhållanden registrerar sig som en mervärdesskattegrupp. Övriga mervärdesskattegrupper i kommis- sionärsförhållanden utgörs framför allt av företag inom fastighets- sektorn. Tabell 10.12 Aktiva typer av mervärdesskattegrupper 2021 Varav mervärdesskattegrupper av företag inom: I tabell 10.13 och 10.14 presenteras resultat för de privata utförare som i enkätundersökningen uppgett kostnader för inhyrd personal, uppdelat för de utförare som ingår i en koncern och de som inte ingår i en koncern. För de privata utförarna inom sjukvård kan inga större skillnader i kostnadsstruktur utläsas mellan de som ingår i en koncern och de som inte ingår i en koncern. Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning av totala kostnader och totala personalkostnader är något lägre för de som ingår i en koncern än för de som inte ingår i en koncern. Andelen totala personalkostnader av totala kostnader är i stället något högre hos privata utförare som ingår i en koncern än hos de som inte ingår i en koncern, se tabell 10.13. För de privata utförarna inom social omsorg är däremot skillna- derna i kostnadsstruktur större mellan de som ingår i en koncern och de som inte ingår i en koncern. Andelen inhyrd personal av totala kostnader hos privata utförare som inte ingår i en koncern är dubbelt så hög hos de privata utförare som inte ingår i en koncern som hos de som ingår i en koncern, att jämföra , se tabell 10.14. De totala personalkostnaderna som andel av de totala kostnaderna för att bedriva verksamheten är också nästan dubbelt så stor hos privata utförare som inte ingår i en koncern. Om kostnaden för inhyrd personal av totala kostnader uppgår till uppgår kostnaden för ingående skatt på inhyrd personal till (6*0,25=1,5)9 av de totala kostnaderna. Vid ett antag- ande att kostnaderna för ingående skatt på övriga kostnader i verk- samheten uppgår till den tidigare utredningens beräknade kostnad för ingående skatt på övriga kostnader för social omsorg på 3,9 pro- cent så innebär det en sammantagen kostnad för ingående skatt av totala kostnader på (1,5+3,9=5,4). Utredningen kan således konstatera att vid en kostnadsstruktur motsvarande den för de privata utförare som inte ingår i en koncern och som har besvarat enkätundersökningen, överstiger kostnads- andelen för ingående skatt inte schablonersättningen på . Vid en närmare undersökning av de privata utförarna kan utred- ningen konstatera att av de privata utförarna som uppgett kostnader för inhyrd personal och som ingår i en koncern är det betydligt fler av de inom social omsorg som tillhör en mycket stor koncern som är gruppregistrerad till mervärdesskatt än inom sjukvård, se tabell 10.10 ovan. 9Observera att denna beräkningsformel är något förenklad. För den fullständiga formeln se beräkningsformel 9.1. När mervärdesskattekostnaden för inhyrd personal delas med totala kostnader ingår här även kostnaden för mervärdesskatt på inhyrd personal. Detta innebär dock endast små effekter på kostnadsandelen för ingående skatt på inhyrd personal varför resultatet i formeln ändå blir korrekt vid summering Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning Tabell 10.13 Resultat av beräkningar utifrån enkätundersökningen för privata utförare inom sjukvård 2019 Privata utförare i en koncern Källa: Egna beräkningar utifrån resultat av enkätundersökningen. Tabell 10.14 Kostnadsstruktur av privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal i enkätundersökningen inom social omsorg 2019 Privata utförare i en koncern Källa: Egna beräkningar utifrån resultat av enkätundersökningen. *Personalkostnader som utgör en andel på av de totala kostnaderna är en mycket hög andel för verksamhet inom social omsorg. Den mycket höga andelen beror på att ett par mycket stora privata utförare inom äldreomsorgen besvarat enkäten och därmed påverkar deras kostnadsuppgifter resultatet i betydande omfattning. Frågan uppstår därmed varför kostnadsstrukturen skiljer sig så mycket åt mellan privata utförare inom den sociala omsorgen som ingår i en större koncern och de som inte ingår i en koncern. Stora koncerner har ofta centraliserat vissa funktioner vilket kan innebära lägre kostnader för den privata utföraren inom en koncern till följd av stordriftsfördelar. En annan möjlig förklaring till de skill- nader i kostnadsstruktur mellan privata utförare inom och utanför en koncern, som presenteras i tabell 10.14 ovan, kan vara att det inom en koncern kan vara svårt att fördela ut samtliga centraliserade kostnader på respektive utförare. Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning Ytterligare en förklaring kan vara att större koncerner kan ha större förmåga att internt hitta personal som kan täcka upp om ett tillfälligt behov av personal uppstår. Flera av de större koncernerna som ingår i en mervärdesskattegrupp har även bolag som hyr ut personal inom mervärdesskattegruppen. Det är därför möjligt att de privata utförare som besvarade enkäten inom social omsorg och som ingår i en stor koncern uppgett generellt lägre kostnader för inhyrd personal än en jämförbar privat utförare som inte ingår i en koncern till följd av hur de uppfattat innebörden av begreppet inhyrd personal. Utredningen kan konstatera att de beräknade genomsnittliga kost- nadsandelarna av ingående skatt för sjukvård, social omsorg och utbildning bedriven av kommuner och regioner eller privata utförare är lägre än den gällande schablonersättningen enligt 5 § LEMK och 1 § ersättningsförordningen som uppgår till av de totala kostnaderna. Även de beräknade kostnaderna för ingående skatt som andel av totala kostnader för samtliga privata utförare som besvarade enkäten är lägre än schablonersättningen på , se tabell 10.8 och 10.9 ovan. 10.8.1Verksamhet bedriven av kommunerna och regionerna De beräknade genomsnittliga kostnadsandelarna för ingående skatt för sjukvård, social omsorg och utbildning bedriven av regioner och kommuner visar att när den tillkommande kostnaden för ingående skatt på inhyrd personal läggs till de övriga kostnaderna för ingående skatt skiljer sig inte de totala kostnadsandelarna för ingående skatt i betydande omfattning från den tidigare utredningens beräknade kostnadsandelar för ingående skatt. De genomsnittliga kostnadsan- delarna skiljer sig heller inte nämnvärt åt mellan de år beräkningarna avser. En skillnad som kan utläsas i kostnadsandelen för inhyrd personal är att den i genomsnitt är högre för verksamheter inom sjukvård än för verksamheter inom social omsorg och utbildning. som de totala kostnaderna för ingående skatt inom verksamheterna inte visar på någon nämnvärd ökning sedan den Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning tidigare utredningen genomförde sina beräkningar 2013 visar utred- ningens beräkningar att kostnaden för inhyrd personal inom sjukvård och social omsorg bedriven av kommuner och regioner har ökat med i genomsnitt . Störst ökning av kostnaden för inhyrd personal som andel av totala kostnader har skett inom social omsorg. Utifrån utredningens intervjuer med privata utförare som uppgett de högsta kostnaderna för inhyrd personal framgår att det inom social omsorg i samtliga fall rör sig om inhyrd personal till nattbemanningen på äldreboenden. Utredningen drar därför slutsatsen att nattbemanning är en vanlig tjänst inom äldreomsorgen att hyra in som blivit belagd mervärdesskatt. Utredningen kan konstatera att de samlade kostnaderna för inhyrd personal däremot utgör en relativt liten andel av de totala kostnaderna för att bedriva verksamheterna varför kostnaden för ingående skatt, även efter att mervärdesskatt lagts till kostnaderna för inhyrd personal, inte ökar avsevärt. 10.8.2Verksamhet bedriven av privata utförare De beräknade kostnaderna för ingående skatt av totala kostnader för samtliga privata utförare inom social omsorg och utbildning är desamma för de undersökta åren, se tabell 10.8 ovan. För sjukvård bedriven av privata utförare kan däremot en minskning av kost- nadsandelarna för ingående skatt på inhyrd personal utläsas . Den beror på att ett par större privata utförare inom primärvården valde att anställa läkare 2018 och 2019 i stället för att hyra in såsom de gjorde 2017. Anställningarna 2019 skedde enligt uppgift från utförarna till följd av den då tillkomna mervärdesskatte- plikten på inhyrd personal. Denna minskning av kostnaderna för inhyrd personal , som var ett toppår, kan även utläsas i figur 10.2 ovan som redovisar kostnaderna för inhyrd personal inom sjukvården bedriven av regionerna. Utredningens beräkningar utifrån enkätundersökningen visar att kostnaden för inhyrd personal av totala kostnader kan variera kraftigt mellan olika privata utförare inom sjukvården. av de privata utförarna inom sjukvården har så höga kostnader för inhyrd personal att deras totala kostnader för ingående skatt överstiger schablonersättningen på . Ser man i stället Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning endast till de privata utförare som uppgett kostnader för inhyrd personal har uppgett kostnader för inhyrd personal som innebär att deras totala kostnader för ingående skatt överstiger schablonersättningen på . Inom social omsorg har däremot inga privata utförare uppgett så höga kostnadsandelar för inhyrd personal att deras totala kostnadsandel för ingående skatt överstiger schablonersättningen på av de totala kostna- derna. Inom utbildning har störst andel av de privata utförarna uppgett att de haft kostnader för inhyrd vårdpersonal för något av . Däremot har samtliga utförare uppgett låga kostnader för inhyrd vårdpersonal som andel av totala kostnader. 10.8.3Jämförelse mellan verksamhet bedriven av kommuner, regioner och privata utförare De beräknade kostnaderna för ingående skatt av totala kostnader för samtliga privata utförare inom sjukvård och social omsorg som besvarade enkäten uppgår till samma storlek som kostnaderna för ingående skatt av totala kostnader beräknade för kommuner och regioner. En stor variation av kostnadsandelen för inhyrd personal har uppmätts hos privata utförare inom sjukvården. Eftersom räken- skapssammandraget endast redovisar statistik på aggregerad nivå har det inte varit möjligt att undersöka variationer av kostnadsandelar för inhyrd personal mellan verksamheter inom sjukvård bedriven av regioner. Verksamhet inom olika delområden Kostnaden för inhyrd personal som andel av totala kostnader hos privata utförare inom sjukvården visar stor variation mellan de olika delområdena och . Inom den sociala omsorgen visar kostnaden för inhyrd personal inte någon nämnvärd variation mellan delområdena och mellan åren. För privata utförare inom sjukvård som uppgett kostnader för inhyrd personal är den genomsnittliga kostnadsandelen för ingående skatt inom samtliga delområden högre än schablonersätt- ningen på förutom för specialiserad psykiatrisk vård där Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning är den genomsnittliga kostnadsandelen för ingående skatt högre än schablonersättningen på för primärvård, specialiserad somatisk vård och tandvård, medan den är lägre för specialiserad psykiatrisk vård och övrig hälso- och sjukvård. För privata utförare inom social omsorg som uppgett kostnader för inhyrd personal är den genomsnittliga kostnadsandelen för ingående skatt i samtliga delområden lägre än schablonersättningen på 6 pro- cent, förutom för vård av vuxna med missbruksproblem där den är . Dessa resultat gäller både 2018 och 2019. Utredningen har även undersökt de privata utförare som ingår i koncerner och mervärdesskattegrupper. Inom sjukvården skiljer sig inte resultaten åt nämnvärt mellan privata utförare som ingår i en koncern eller mervärdesskattegrupp och privata utförare som inte ingår i en koncern eller mervärdesskattegrupp. Inom social omsorg skiljer sig däremot resultaten betydligt åt. Privata utförare som inte ingår i koncerner uppvisar dubbelt så höga kostnader för inhyrd personal som andel av totala kostnader (att jämföra ). Vid en beräkning av kostnaden för ingående skatt som andel av totala kostnader, med hänsyn tagen till en kostnadsandel för inhyrd personal på , uppgår kostnadsandelen för ingående skatt till ((6*0,25)+3,9=5,4)10 vilket är lägre än schablonersättningen på . Således kan utredningen konstatera att eventuella skillnader i kostnadsstruktur hos en privat utförare som ingår i en koncern och mervärdesskattegrupp inom social omsorg inte påverkar utredningens resultat av ingående skatt för privata utförare. 10Observera att denna beräkningsformel är något förenklad. För den fullständiga formeln se beräkningsformel 9.1. När mervärdesskattekostnaden för inhyrd personal delas med totala kostnader ingår här även kostnaden för mervärdesskatten på inhyrd personal. Detta innebär dock endast små effekter på kostnadsandelen för ingående skatt på inhyrd personal varför resultatet i formeln ändå blir korrekta vid summering. Resultat för sjukvård, social omsorg och utbildning Jämförelse med andra undersökningar av ingående skatt inom sjukvård Vid en jämförelse av resultaten i utredningens beräkningar med re- sultaten i SKR:s undersökning av kostnader för inhyrd personal i förhållande till egen personal inom sjukvården bedriven av region- erna kan utredningen konstatera att resultaten ligger nära varandra. Att två undersökningar oberoende av varandra har fått resultat i ungefär samma storleksordning måste sägas stärka båda resultatens tillförlitlighet. gällande kompensationssystem för dold mervärdesskatt baseras i huvudsak på en enhetlig schablonersättning. Vid upphandling eller bidragsgivning inom områdena sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning uppgår ersättningen som huvudregel till av upphandlingskostnaden eller bidragsbeloppet. I syfte att neutralisera konsekvenserna av en förändrad skatteplikt för inhyrd personal har utredningen i uppdrag att överväga om schablonersättningen bör differentieras för kommuner respektive regioner. Vid ett sådant förslag ska utredningen beräkna dessa nivåer genom att undersöka mervärdes- skattekostnadens andel av den totala kostnaden för kommunsektorn totalt samt för kommunerna och regionerna. Med utgångspunkt i de beräkningar som utredningen gjort i avsnitt 10 presenteras i detta av- snitt de relevanta resultaten i fråga om en differentiering och en analys görs av om det vore lämpligt att ersätta nuvarande gemen- samma ersättningsnivå om med en ersättning enligt scha- blon på en viss nivå för kommuner och en annan nivå för regioner. 11.1Bedömningen av frågan om flera schablonnivåer i SOU 2015:93 Den tidigare utredningen tittade på frågan om schablonersättningen bör differentieras för olika områden, men undersökte inte frågan om en differentiering mellan kommuner och regioner. Beräkningar gjordes för varje verksamhetsområde och för delområden inom respektive verksamhetsområde. Beräkningarna visade att det fanns skillnader i mervärdesskattekostnadens andel mellan olika verksamheter och mellan olika delområden inom dessa. Trots dessa skillnader be- dömde utredningen att det inte var lämpligt att införa en differen- tiering av ersättningsnivån utan att en gemensam ersättningsnivå för samtliga huvudområden var den bästa lösningen. Anledningen till detta var gränsdragningsproblem mellan olika områden samt för- delarna med ett administrativt enkelt system med ersättning enligt schablon med en och samma nivå. I den tidigare utredningens betänkande (SOU 2015:93) uttrycktes betydelsen av schabloners träffsäkerhet på följande sätt. En ersättning som baseras på en schablon kan inte alltid i det enskilda fallet vara rättvisande. Detta till följd av att en schablon inte kompense- rar för faktiska kostnader eller, som i förevarande fall, den faktiska för- dyrning av priset vid upphandling eller bidragsgivning som orsakas av dold mervärdesskatt. Det finns således en risk för att ersättningen blir antingen för låg eller för hög i förhållande till de faktiska kostnaderna.