sou · H9B374 · 2021-09-23 00:00:00 — Regeringens utmärkelser har, precis som ordnarna i det statliga ordensväsendet, olika användningsområden. Medaljerna merure labores och För medborgerlig förtjänst förlänas för att belöna insatser för kulturella, vetenskapliga eller andra nyttiga ändamål. För berömliga gärningar delas ut för att belöna insatser som rådigt och modigt räddat en människa exempelvis i livsfara. För omsorgsfull renvård används för att belöna insatser inom renvården. Professors namn är en titel som tilldelas för att belöna insatser, utanför den akademiska världen, som har stor folkbildande eller på annat sätt allmännyttig betydelse. Tillämpningsområdet för ordnarna i det statliga ordensväsendet och regeringens utmärkelser är delvis överlappande. I paragrafen finns bestämmelser om att nominering till utmärkelse enligt 1 § 1 ges in till Kungl. Om det finns särskilda skäl ges en sådan nominering i stället in till regeringen. Nominering till utmärkelse enligt 1 § 2 ges in till regeringen. Någon motsvarighet till bestämmelserna finns inte i den upphävda ordenskungörelsen. Övervägandena finns i avsnitt 6.4 och 6.6.1. Paragrafen avser både nomineringar till det statliga ordensväsendet och till regeringens utmärkelser och handlar om var nomineringar till utmärkelser för förtjänstfulla insatser lämnas in. Huvudprincipen är att nomineringar till ordensutmärkelser ges in till Kungl. vid vilket rådet, som ger förslag till regeringen, är placerat. Av paragrafens andra mening framgår att om det finns särskilda skäl ges en sådan nominering i stället in till regeringen. Exempel på sådana skäl är att en myndighet är förhindrad att lämna in en nominering till Kungl. på grund av sekretess. Vidare är undantaget avsett för nomineringar från Försvarsmakten till Svärdsordens tapperhetsutmärkelse Militärkorset vilka bereds i särskild ordning inom Försvarsmakten och därför inte behöver beredas av rådet. Paragrafen behandlar inte det övriga användandet av utmärkelser inom ordnarna, dvs. användandet av utmärkelser till medlemmar av det svenska kungahuset beslutade utan förord och den protokollära användningen som innebär att exempelvis utbyter utmärkelser med andra stater i samband med statsbesök. I ingen av dessa situationer är det heller aktuellt med nomineringar. I paragrafen finns bestämmelser om att det för beredning av nomineringar finns ett självständigt råd vid Kungl. Rådet lämnar förslag om utmärkelser till regeringen. Ledamöter i rådet utses av Kungl. på förord av regeringen. Någon motsvarighet till bestämmelserna finns inte i den upphävda ordenskungörelsen. Övervägandena finns i avsnitt 6.5 och 6.6.1. Rådets uppgift är att i första hand värdera nomineringar till ordensutmärkelser och ge förslag på ordensutmärkelser till regeringen. Efter att rådet gått igenom alla nomineringar överlämnar rådet sitt förslag till regeringen. I förslaget framgår namn på den person som nominerats och motivering för de insatser som föreslås belönas. I paragrafens första mening anges att rådet finns för beredning av nomineringar. Innebörden av det är att även om rådets huvudsakliga uppgift är att granska nomineringar till ordensutmärkelse finns det inget som hindrar regeringen att tillfråga rådet vad gäller nomineringar till regeringens utmärkelser. Rådets verksamhet och ställning regleras i ordnarnas stadgar. I likhet med 2 § omfattas inte det övriga användandet av utmärkelser inom ordnarna, dvs. det protokollära användandet och utmärkelser till medlemmar av det svenska kungahuset. I paragrafen finns bestämmelser om att beslut om ordensutmärkelse meddelas av Kungl. För annan än medlem av det svenska kungahuset meddelas beslut på förord av regeringen, eller vad avser andra utmärkelser än för förtjänstfulla insatser, av . Beslut om utmärkelse enligt 1 § 2 meddelas av regeringen. Bestämmelserna motsvarar till viss del 3 § i den upphävda ordenskungörelsen. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.1. Beslut om ordensutmärkelse till medlem av det svenska kungahuset meddelas av Kungl. Detta sker precis som i 3 § i den upphävda ordenskungörelsen utan något förordsförfarande. Beslut om ordensutmärkelse som sker av protokollära skäl och som alltså inte avser en förtjänstfull instans meddelas av Kungl. på förord av (). Be- slut om ordensutmärkelse för förtjänstfulla insatser meddelas av Kungl. på förord av regeringen. Sammantaget skiljer sig detta från 3 § i den upphävda ordenskungörelsen som angav att beslut om ordensutmärkelse i fråga om utländska medborgare meddelas av Kungl. på förord av regeringen. Om regeringen avser lägga till ett förslag på ordensutmärkelse förutsätts att regeringen ber rådet om ett yttrande innan regeringen tar ställning i frågan om förord. Regeringen är dock oförhindrad att inte följa rådets förslag på ordensutmärkelser. I paragrafen finns en bestämmelse om att stadgar för Kungl. Serafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna fastställs av Kungl. sedan de godkänts av regeringen. Paragrafen motsvarar till viss del 4 § i den upphävda ordenskungörelsen. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.3 och 6.6.1. Ändringen i förhållande till 4 § i den upphävda ordenskungörelsen innebär att Svärds- och Vasaordnarnas stadgar beslutas i samma ordning som Serafimer- och Nordstjärneordnarnas stadgar; de fastställs av . sedan de godkänts av regeringen. I paragrafen finns en bestämmelse om att en ordensutmärkelse som beslutats efter förord ska bekostas av staten. Paragrafen innebär ingen saklig ändring i förhållande till 6 § i den upphävda ordenskungörelsen. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.1. I kostnaden ligger dels en kostnad för tillverkningen av utmärkelsen, dels en administrativ kostnad för vad som i ordenskungörelsen betecknades som ordensbrev. De ordensutmärkelser som tilldelas utan förord från regeringen eller () omfattas inte av bestämmelsen. Dessa utmärkelser bekostas i stället av Kungl. Av ledamöterna (SD) Vi välkomnar i huvudsak kommitténs förslag och bedömningar. När det gäller förslaget om att införa en ny allmän flaggdag för dag för val till anser att en flaggdag med koppling till Europeiska unionens styrelseskick inte bör införas. Vi reserverar oss därför mot det förslaget. Av ledamoten (V) Jag noterar med belåtenhet kommitténs bedömning avseende anslaget som bör leda till en viss ökad öppenhet i hur den Kungliga Hovstaten använder anslaget. menar emellertid att kommittén borde fått ett tilläggsdirektiv om att utreda det svenska statsskicket i syfte att införa republik. menar att monarkin principiellt är oförenlig med demokratins principer och att därför bör besluta att av regeringen begära förslag till förändringar av grundlagarna som möjliggör en övergång till ett republikanskt statsskick. Med hänvisning till principiella synsätt reserverar jag mig mot betänkandet vad avser bedömningen om anslaget. Jag välkomnar kommitténs föreslagna justering av förordningen (1974:225) om utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst samt ståndpunkten att belöningar för förtjänst kan bestå. bedömer att det finns ett värde att arbetsgivare och liknande kan dela ut olika former av minnesgåvor till anställda efter att de tjänstgjort . ser dock inte att statens uppgift är att belöna insatser på central nivå, jag reserverar mig därför mot förslaget om ett nytt belöningssystem. memorial 1809 i konstitutionella urkunder, 1999. memorial samt bilaga A, bilaga till Kungl. Maj:ts nådiga proposition till Riksens ständers om Stats-Werkets tilstånd, inkomster, utgifter, skulder och fodringar samt hwad til des uprätthållande erfordras, 1809 (separattryck). 1809–riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 2, , statsutskottets memorial , s.1401–1417. , Utskottshandlingar –1866, , R 4195, Konceptbetänkanden . 1809–riksdag. Ridderskapet och Adelns protokoll, bd. 4:1, , s. 732–743. R3851, koncept. , Riksdagsacta R 5035, Protokoll inför riksföreståndaren/konungen, protokoll och tal på rikssalen, 1809–10. 1809–riksdag. 1840–riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll; Bihang, saml. 1, avd. 1, statsverkspropositionen; saml. 3, bet. 23 och 37; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 31, 45, 168, 301, 317, 345 och 370; allmänna besvärs- och ekonomiutskottets bet. nr 47; saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162. 1844–riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1 och 60; saml. 3, bet. 258 och 291; saml. 8, allmänna besvärs- och ekonomiutskottets bet. 29 och 72; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 30 och 231, bd 2, riksstat, riksdagsbeslutet. 1969:1, bet. 1969:51, statsutskottets bet. 1969:1 och 1969:179, allmänna beredningsutskottets 1969:14, allmänna beredningsutskottets bet. 1969:26, rskr. 1973:1, 1973:59, 1973:90 och 1973:91, bet. 1973:KU27, bet. 1973:FiU6, rskr. 1973:55 och 1973:266. 1994/95:3 och 1994/95:100, bet. 1994/95:KU32, rskr. 1994/95:235–236. 1996/97:1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:84–90. 2000/01:1, bet. 2000/01:KU1, rskr. 2000/01:62–68. 2004/05:1, bet. 2004/05:KU1 och 2004/05:KU20, rskr. 2004/05:82. 2011/12:1, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:56. 2017/18:1, bet. 2017/18:KU1 och 2017/18:KU28, rskr. 2017/18:71–76 och 2017/18:337. 2020/21:1 och 2020/21:2, bet. 2020/21:KU1, rskr. 2020/21:85–92. Utredningsbetänkanden, och departementsserien SOU 1966:62 Rikets Vapen och Flagga. SOU 1972:15 Ny regeringsform, ny riksdagsordning. SOU 1975:23 , uppgifter och organisation. SOU 1977:5 Kvinnlig tronföljd. SOU 1992:79 Statens fastigheter och lokaler-ny organisation. SOU 1994:136 Statliga myndigheters avtal. SOU 1997:38 Myndighet eller marknad. SOU 2008:91 En svensk veteranpolitik. SOU 2011:31 Staten som fastighetsägare och hyresgäst. Ds Fi 1972:5 Ordnar och medaljer. Ds B 1978:1 Förvaltningen av . Ds Ju 1981:4 riksvapen och flagga. Rättsfall och beslut m.m. RÅ 1999 Ref. 48. Hemslöjdens verksamhetsberättelse, 2018. Hovstaterna, Verksamhetsberättelse 2020. (Ordensprinciperna ) Skrivelse från till statsråd och expeditionschefer , bilaga till protokoll hållet vid extra ordenskapitel inför Hans Maj:t Konungen, de Svenska Riddarordnarnas Herre och Mästare, , Kungl. arkiv, Ordensprotokoll vol. XXXIII, 1951–1955, AIa:33. Promemoria De Kungl. Hovstaternas ställning, Dispositionsplan för Kungl. , upprättad av . Regeringens belöningsmedaljer och regeringens utmärkelse Professors namn, SB PM 2006:1. cirkulär 182/1974 . föreskrift (UF) 1995:11. Litteratur, artiklar, uppsatser, avhandlingar och rapporter (2021) , och , Statliga belöningar, en fördjupningsstudie om dess normativa och politiska aspekter, . (2018) Om utmärkelsen ”För ni och redlighet i rikets tjänst” , råd till arbetsgivare. (1998) , Medalj för nit utan flit, uppsats i statsvetenskap, . (Bexhed 2020) , Den kungliga dispositionsrätten till fast egendom, Förvaltningsrättslig tidskrift. (Bramstång 1999) , Kungl. Ett blygsamt bidrag till diskussionen kring bl.a. myndighetsbegreppet i relation till konungens underställda organ, i (red. ), till , , Iustus, 1999. (Björnestad 1967) flaggans bruk, Fataburen, Nordiska muséets och , Nordiska muséets förlag. (1902) , grundlagar med förklaringar, bihang och register, , , 1902. (Hazell 2020) och (red. European Monarchies Compared, , publishing, 2020. (1896) , Svenska statsförfattningens historiska utveckling från äldsta tid till våra dagar, , , 1896. (Hylland 2007) och , Flag, nation and symbolism in Europe and , Routledge. (1993) , Eriq , Från fälttåg till folkfest, nordiska flaggor, fanor och symboler, och . (Kjéllen 1890) , eller enskild man? Några ord i en statsrättslig tvistefråga, Ny Svensk Tidsfrist, 1890. (1986) , Svenska flaggan. (Lagerroth 1928) , Statsreglering och finansförvaltning i till och med frihetstidens ingång, : , 1928. (Lagerroth 1934) , ”Ständernas makt över statsreglering och beskattning” i Riksdag. Historisk och statsvetenskaplig framställning, : , 1934, avd. 1, bd 6, del 2. (Lagerroth 1939) , Svensk konungs ställföreträdare. Om proveniens och tolkning av RF §§ 39–43 och 91–95. Statsvetenskaplig tidskrift, 1939. (Lyrevik 2020) , Den kungliga korruptionen, Bokförlaet Korpen, . (1933) , Kungl. medaljen meruere labores, Nordisk fotogravyr. (1989) , Offentlig förvaltning utanför myndighetsområdet, , Iustus förlag. (2009) , Frihetstidens monarki. Konungamakt och offentlighet , , Atlantis, 2009. (1955) , Rikets uppbörd och utgift. Statsfinanser och finansförvaltningen under senare , , , 1955. (1999) , Servants of . The Swedish Court between 1598 and 1721, , , 1999. (Ragnemalm 1976) Hans Ragnemalm, Regeringsformen 11:6. Överlämnande av förvaltningsuppgift till enskilt subjekt, Förvaltningsrättslig tidskrift, 1976. (Ragnemalm 1976) Hans Ragnemalm, En diskret grundlagsändring, Förvaltningsrättslig tidskrift, 1976. (Rawls 2005) , Political Liberalism, Expanded Edition, ; university press, 1993, rev. (Reuterskiöld ) , Föreläsningar i svensk stats- och förvaltningsrätt, bd 1, , , 1914. (2020) , Personligt mod. Om krigsdekorationer som mjuk normstyrning under insatsen i åren 2008–2012, doktorsavhandling, , , 2020. (Sterzel 2009) , Statschefens ställning, Författning i utveckling. Tjugo studier kring författning, , Iustus, 2009. (Sterzel 2009) , Finansmakten – centrum och periferi, Författning i utveckling. Tjugo studier kring författning, , Iustus, 2009. (Sunnqvist 2018) och , En offentligrättslig korporation under Monarken? och kungen i juridiskt perspektiv, Statsvetenskaplig tidskrift, 2018. (Sunnqvist 2021) , Under konungens enskilda styrelse, statschefen, kungahuset, hovet och ordensväsendet i konstitutionellt och rättshistoriskt perspektiv, bilaga till SOU 2021:74. (2009) , författningsverk –vad kan vi lära för framtiden, Maktbalans och kontrollmakt, , riksdag, 2009. (1999) , , , Flaggan och Fanan, Stiftelsen . (1961) , statsfinanser 1719–1809. Statsutgifter, statsinkomster och statsskuld, , , 1961. Otryckta bearbetningar, promemorior m.m. (Bramstång) , Konungens hov och slott. Några stats- och förvaltningsrättsliga synpunkter, promemoria. arkiv, Ordensprotokoll vol. XXXII, 1946–50, AIa:32, vol. XXXIII, 1951–1955, AIa:33 vol. XXXV, 1961–65, AIa:35. 2020, Monarkins verkliga kostnader 2020. , Hovstadga av Konungen fastställd . (1993) , De Kungl. Hovstaternas ställning, promemoria, , . (Sterzel 1996) , Konungens s.k. apanage och anknytande frågor, . (Utredning Kungl. arkiv, Handlingar rörande utredningen om ordensväsendets avskaffande, 1972–73, FXI:1, 3 och 5. (Wetter 1993) J. , Yttrande över promemoria avs. Hovstaternas ställning (i statsrättsligt hänseende), . Det offentliga belöningssystemet, de allmänna flaggdagarna och utformningen av anslaget till hovet En parlamentariskt sammansatt kommitté får i uppdrag att göra en översyn av det offentliga belöningssystemet och de allmänna flaggdagarna samt att överväga utformningen av anslag till hovet. •kartlägga formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika offentliga belöningar och ta ställning till om dessa bör ändras, •undersöka möjligheterna för medborgare att nominera individer för offentlig belöning och ta ställning till om dessa möjligheter bör utvidgas, •undersöka och redovisa vilka ändringar av ordenskungörelsen som behövs för att återuppta tilldelandet av utmärkelser inom och Svärdsorden och för att utmärkelser inom dessa ordnar och inom ska kunna tilldelas svenska medborgare, •göra en översyn av regleringen om de allmänna flaggdagarna, med inriktningen att vid nästa tronskifte minska antalet kungliga flaggdagar, •ta ställning till om en eller flera nya allmänna flaggdagar bör införas för att uppmärksamma och högtidlighålla händelser och liknande som är av större betydelse för riket som helhet, •i samråd med hovet, överväga hur utformningen av anslag till hovet kan bidra till att det kungliga husets officiella åtaganden främst utförs av ett begränsat antal av dess medlemmar och, med utgångspunkt i detta, utarbeta principer för anslagets utformning, och •lämna de författningsförslag som kommittén bedömer vara motiverade. Uppdraget ska redovisas . Om kommittén bedömer att det är lämpligt, får den lämna ett eller flera delbetänkanden. Uppdraget att se över det offentliga belöningssystemet ISverige har det funnits ett utvecklat ordens- och medaljväsende som omfattar bl.a. kungliga riddarordnar med ordenssällskap och ordensutmärkelser. Kungliga Serafimerorden, Kungliga och Kungliga Svärdsorden instiftades 1748 av . Kungliga instiftades något senare, 1772, av . Vid sidan av de kungliga ordnarna har även en rad olika minnes- och belöningsmedaljer delats ut. De belöningsmedaljer som regeringen förfogar över är bl.a. meruere labores, För berömliga gärningar, För medborgerlig förtjänst och För omsorgsfull renvård. Statschefen delar ut andra medaljer bl.a. H.M. Konungens medalj, Litteris et Artibus och Serafimermedaljen. Många av regeringens och statschefens medaljer har gamla anor. De flesta är . Den äldsta medaljen, Serafimermedaljen, instiftades . Den äldsta av regeringsmedaljerna, , instiftades 1785. Inom staten förekommer även tilldelning av andra utmärkelser, däribland regeringens utmärkelse Professors namn som används för att belöna bl.a. betydelsefulla folkbildande insatser utanför den akademiska världen. Ett annat exempel är utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst, som främst delas ut till personer som visat nit och redlighet som anställd inom staten under . Ut- märkelsen delas oftast ut efter en prövning av den myndighet där den belönade är anställd och kan bestå av en medalj eller t.ex. ett ur eller ett konstglas. Det offentliga belöningssystemet med såväl ordnar som medaljer ändrades i grunden . Reformen av belöningssystemet sammanföll i tiden med ikraftträdandet av regeringsform som bl.a. innebar att statschefens ställning förändrades och att statschefens uppgifter i huvudsak blev ceremoniella. Reformen av belöningssystemet innebar framför allt att utdelandet av utmärkelser inom Serafimerorden och till svenska medborgare upphörde. beslutades att utmärkelser inom och Svärdsorden tills vidare inte skulle delas ut. Dessa båda ordnar är vilande. Villkoren för tilldelning av utmärkelser inom Serafimer- och Nordstjärneordnarna regleras i ordenskungörelsen (1974:768). I övrigt regleras verksamheten genom ordnarnas stadgar. Stadgarna fastställs av Kungl. sedan de godkänts av regeringen. Till grund för reformen av det offentliga belöningssystemet låg uppfattningen att ordensväsendet återspeglade en gången tids samhällssyn genom att det gav uttryck för värderingar av samhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Bakgrunden var bl.a. att ordensutmärkelserna främst hade varit förbehållna högre tjänstemän inom stat och kommun, medan andra anställda endast kunde belönas med medaljer. Innan ändringarna genomfördes inhämtade regeringen yttrande över de närmare riktlinjerna för utformningen av det framtida belöningsväsendet som regeringen hade dragit upp, innefattande bl.a. att utdelandet av ordnar till svenska medborgare skulle upphöra och att utmärkelsen nit och redlighet i statens tjänst, i fortsättningen skulle bli en belöning för alla statsanställda. ställde sig bakom dessa riktlinjer (prop. 1973:91, bet. Bland de kungliga riddarordnarna har Serafimerorden intagit en särställning eftersom den instiftades för, som det uttrycktes , konungar och furstar och svenska män som genom sina insatser för det allmänna blivit värdiga att bekläda de yttersta ämbeten i riket. Sedan reformen av det offentliga belöningssystemet har den delats ut till bl.a. utländska statschefer. Utmärkelser inom kan numera delas ut enbart till medlemmar av det svenska kungahuset och utländska medborgare som har gjort personliga insatser för eller för svenskt intresse. Före reformen var Nord- stjärneorden uttryckligen avsedd som belöning för medborgerliga förtjänster, för ämbets- eller tjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärda och nyttiga arbeten samt för nya och gagneliga inrättningar. Svärdsorden var en militär orden och utdelades ursprungligen som belöning åt svenska officerare för tapperhet i fält och till sjöss. utdelades den också som belöning för långvarig betydelsefull verksamhet inom Försvarsmakten. var avsedd att användas som belöning i de fall som Svärds- och Nordstjärneordnarna inte kunde komma i fråga. Den instiftades som en uppmuntran för insatser inom t.ex. jord- och bergsbruk, konster och handel. De kungliga riddarordnarna var länge i princip förbehållna män. genomfördes dock ändringar i ordensstadgarna som innebar att även kvinnor skulle kunna tilldelas ordnar. Beslutet om att avskaffa utdelningen av ordnar till svenska medborgare innebar en genomgripande förändring av ordensväsendet som en del av det offentliga belöningssystemet. Beslutet innebar att ordensväsendet, som del av detta system, i någon mån levde vidare eftersom vissa ordensutmärkelser även därefter kunde delas ut till utländska medborgare. ändrade regeringen ordenskungörelsen så att det åter blev möjligt att dela ut utmärkelser inom ordnarna till medlemmar av det svenska kungahuset. Beslut om ordensutmärkelse fattas av Kungl. När det gäller utländska medborgare ligger initiativet hos regeringen att lämna förord till Kungl. om tilldelning av Serafimer- och Nordstjärneordnarna. Regeringens förord om ordensutmärkelser lämnas utan att särskilt regeringsbeslut fattas i varje enskilt fall. Det sker i praktiken på delegation genom utrikesministerns försorg. handlägger ett hundratal ärenden av detta slag . Många av ärendena gäller svenska honorärkonsuler men också andra utlänningar som gör personliga insatser för eller svenska intressen belönas med ordnar på förord av regeringen. Reformen av ordens- och medaljväsendet har alltså inneburit att svenska medborgare enbart kan belönas av staten för sina förtjänster och betydelsefulla insatser med andra utmärkelser än ordnar. De former som regeringen använder sig av för ändamålet är någon av regeringsmedaljerna och utmärkelsen namn. Därutöver har vissa av de statliga förvaltningsmyndigheterna möjlighet att på eget initiativ dela ut sina egna belöningsmedaljer. delar exempelvis ut Försvarsmaktens förtjänstmedalj och Försvarsmaktens medalj för internationella insatser. delar ut belöningsmedaljerna För förtjänstfulla insatser, För rådigt ingripande och För internationella insatser. har möjlighet att dela ut belöningsmedalj för förtjänster inom utrikesförvaltningen. Många av de statliga medaljerna kan delas ut till både svenska och utländska medborgare. Som framgår ovan kan statschefen också dela ut medaljer till svenska och utländska medborgare för framstående insatser inom samhället och även som minne av betydande personer eller viktiga händelser. Ett modernt och sammanhängande offentligt belöningssystem har tillkännagett för regeringen att den ställt sig bakom bl.a. det som anfört om att en parlamentariskt sammansatt kommitté, efter valet , ska få i uppdrag att göra en översyn av det offentliga belöningssystemet (bet. 2017/18:KU28 punkt 1, s. 6–7, rskr. 2017/18:337). Utskottets ställningstagande grundar sig på ett förslag till utskottsinitiativ som lämnats in av representanter för Socialdemokraterna, . har också tillkännagett för regeringen det som försvarsutskottet anfört om att regeringen borde instifta en belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser (bet. 2017/18:FöU8 punkt 10, s. 23, rskr. 2017/18:195). Utskottet framhåller i det fallet, med hänvisning till (Fö 2007:03) förslag i betänkandet En svensk veteranpolitik, del 2 (SOU 2008:91), betydelsen av att uppmärksamma och uppskatta berömvärda insatser i den farliga verksamhet som statsmakterna har beslutat och i vilken soldater riskerar liv och hälsa. Regeringen anser att det finns ett behov av att göra en bred och samlad översyn av det offentliga belöningssystemet med inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser. En parlamentariskt sammansatt kommitté bör ges i uppdrag att göra en sådan översyn. Översynen ska omfatta såväl ordensväsendet som medaljväsendet, inklusive regeringens och belöningsmedal-