sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — –atmosfäriskt nedfall och brukande av mark inte leder till att eko- systemen uppvisar några väsentliga långsiktiga skadliga effekter av övergödande ämnen i någon del av , –sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten uppnår minst god status för näringsämnen enligt förordningen (2004:660) om för- valtning av kvaliteten på vattenmiljön, och –havet har minst god miljöstatus med avseende på övergödning enligt havsmiljöförordningen (2010:134).25 4.4.5Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag har beslutat att miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningarna för friluftsliv värnas.26 Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag har en nära kopp- ling till havsmiljöarbetet.27 25Ds 2012:23, Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsätt- ning etappmål. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36. 2018:44, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för för- stärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Regeringen har preciserat Levande sjöar och vattendrag så att med målet avses att –sjöar och vattendrag har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, –oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag har natur- liga vattenflöden och vattennivåer bibehållna, –ytvattentäkter som används för dricksvattenproduktion har god kvalitet, –sjöar och vattendrags viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –sjöar och vattendrag har strukturer och vattenflöden som ger möjlighet till livsmiljöer och spridningsvägar för vilda växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till sjöar och vattendrag har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla sjöar och vattendrag, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –sjöar och vattendrags natur- och kulturmiljövärden är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och –strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för fritidsfiske, bad- liv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad.28 28Ds 2012:23, Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsätt- ning etappmål. har beslutat att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av sam- hället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna.29 Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har en nära koppling till havsmiljö- arbetet.30 Regeringen har preciserat Giftfri miljö så att med målet avses att –den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla expo- neringsvägar inte är skadlig för människor eller den biologiska mångfalden, –användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört, –spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt sprid- ning av de mest betydande av dessa ämnen och deras ned- brytningsprodukter är tillgängliga, –förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön, –kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper är till- gänglig och tillräcklig för riskbedömning, och –information om miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig.31 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2018:44, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. 31Ds 2012:23, Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsätt- ning etappmål. 4.4.7Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv har beslutat att miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djur- liv innebär att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och eko- systemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och väl- färd.32 Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv har en nära koppling till havsmiljöarbetet.33 Regeringen har preciserat Ett rikt växt- och djurliv så att med målet avses att –bevarandestatusen för i naturligt förekommande natur- typer och arter är gynnsam och för hotade arter har statusen förbättrats samt att tillräcklig genetisk variation är bibehållen inom och mellan populationer, –den av klimatscenarier utpekade förhöjda risken för utdöende har minskat för de arter och naturtyper som löper störst risk att påverkas negativt av klimatförändringar, –ekosystemen har förmåga att klara av störningar samt anpassa sig till förändringar, som ett ändrat klimat, så att de kan fortsätta leve- rera ekosystemtjänster och bidra till att motverka klimatföränd- ringen och dess effekter, –det finns en fungerande grön infrastruktur, som upprätthålls genom en kombination av skydd, återställande och hållbart nytt- jande inom sektorer, så att fragmentering av populationer och livs- miljöer inte sker och den biologiska mångfalden i landskapet be- varas, 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49. 2018:44, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden, –det biologiska kulturarvet är förvaltat så att viktiga natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar finns för ett fortsatt bevarande och utveckling av värdena, och –ätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden värnas och bibehålls samt är tillgänglig för människan.34 har beslutat att miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan innebär att halten av växthusgaser i atmosfären – i enlighet med FN:s ramkonven- tion för klimatförändringar – ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska nås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås.35 Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har en nära koppling till havsmiljöarbetet.36 34Ds 2012:23, Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsätt- ning etappmål. 1997/98:145 s. 162 ff., bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183. 2018:44, Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – En strategi för för- stärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan preciseras så att med målet avses att –den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till högst jämfört med den förindustriella nivån. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål.37 Enligt budgetpropositionen fanns det nio etappmål med målår bortom 2020: –Ett långsiktigt utsläppsmål med målår 2045. –Minskning av växthusgasutsläppen i ESR-sektorn med målår 2030. –Minskning av växthusgasutsläppen i ESR-sektorn med målår 2040. –Minskning av växthusgasutsläppen från inrikes transporter till 2030. –Minskning av nationella luftföroreningar med målår 2025. –Kommunalt avfall med målår 2025, 2030 och 2035. –Ökad återanvändning av förpackningar med målår 2026 och 2030. –Etappmål om integrering av stadsgrönska och ekosystem- tjänster i miljöer med målår 2025. –Etappmål om ökad andel persontransporter med kollektiv- trafik, cykel och gång med målår 2025. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. 4.5Riksdagen använder miljömålen som mål i utgiftsområde 20 Miljömålen i miljömålssystemet är utgiftsområdesmål i utgifts- område 20. Miljömålen har en funktion i relationen mellan och reger- ingen i den statliga budgetprocessen. Statsbudgeten utgiftssida är in- delad i tjugosju utgiftsområden. Det är som beslutar om mål för utgiftsområdena. Riksdagsbundet mål i utgiftsområdet 20 Allmän miljö- och naturvård är Generationsmålet och miljökvalitetsmålen i miljömålssystemet.38 De av beslutade målen i ett utgiftsområde är utgångs- punkten för regeringens resultatredovisning till . Av budget- lagens bestämmelser framgår att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Denna resultatredo- visning ska vara anpassad till utgiftsområdena. Det innebär att reger- ingen i budgetpropositionen till ska redovisa resul- taten i förhållande till de nationella miljömålen. I budgetpropositionen redovisar, analyserar och bedömer reger- ingen resultaten (måluppfyllelsen) i förhållande till de mål som riks- dagen beslutat. bedömning av resultaten och återkopp- ling till regeringen med anledning av det, finns därefter i respektive riksdagsutskotts budgetbetänkande. Därutöver kräver regerings- formens bestämmelser att varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Bestämmelsen i budgetlagen innebär inte att regeringen inte kan lämna resultatredovisningar till även i andra sammanhang i t.ex. skrivelser och i särpropositioner. kan även begära resul- tatinformation för olika verksamheter när det finns behov av det. Utöver den årliga budgetpropositionen överlämnar regeringen en skrivelse med en samlad redovisning av arbetet med miljömålen till en gång varje mandatperiod. I skrivelsen sammanfattar regeringen mandatperiodens arbete för att nå miljömålen. 2019/20:1 utgiftsområde 20, bet, 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:122. om miljöledning i statliga myndigheter Miljökvalitetsmålen ingår som uppgifter i regeringens förordning om miljöledningssystem.39 Enligt förordningen ska statliga myndig- heters miljöledningsarbete bidra till att nå de nationella miljökvali- tetsmålen. Enligt förordningen ska miljöledningssystemet bl.a. innebära att myndigheten har en miljöpolicy, en handlingsplan och fastställda miljömål för verksamheten. Myndighetens miljöpolicy och miljömål ska bidra till en hållbar utveckling och till att nå de nationella miljö- kvalitetsmålen.40 De myndigheter som omfattas av miljölednings- förordningen ska följa upp och redovisa sitt miljöledningsarbete . Det innebär att myndigheten ska genomföra interna miljörevisioner för att kontrollera att myndigheten följer miljöregler och andra styrdokument för myndighetens miljöledning och miljö- arbete. Myndigheten ska följa upp resultatet av arbetet så att det bl.a. framgår hur väl myndigheten har lyckats med att följa miljöpolicyn och nå miljömålen.41 Redovisningen ska lämnas till (respektive departe- ment) i samband med att årsredovisningen lämnas till regeringen. Myndigheterna ska även lämna sin miljöledningsredovisning till Naturvårdsverket42 som i sin tur ska lämna en sammanfattning av myndigheternas årliga redovisningar enligt miljöledningsförordningen till regeringen.43 39Förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. 408 § förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. 4118 § förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. 42Enligt 3 § i sin instruktion (2012:989) ska inom sitt ansvarsområde sär- skilt vägleda statliga myndigheter i deras miljöledningsarbete. 4320b §, förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. 4.7Generationsmålet och miljökvalitetsmålen i myndigheters instruktioner Regeringen använder Generationsmålet och miljökvalitetsmålen som uppgifter i sin myndighetsstyrning av tjugosex statliga förvaltnings- myndigheter i deras instruktioner samt för alla länsstyrelser i den länsstyrelsegemensamma länsstyrelseinstruktionen. I sina respektive instruktioner har myndigheterna en i huvudsak likalydande uppgift att verka för att det generationsmål för miljö- arbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Reger- ingen ger inte myndigheterna någon ytterligare specificering av upp- giften ”verka för” i instruktionerna eller i de andra dokument som regeringen använder i sin myndighetsstyrning. De nationella myndigheterna och länsstyrelserna i miljömåls- systemet återfinns i 13 olika utgiftsområden, tre myndigheter finns i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och fem i utgifts- område 24 Näringsliv. Miljömålsmyndigheterna finns i tio olika de- partements verksamhetsområden varav tre myndigheter inom Miljö- departementets verksamhetsområde och sex myndigheter inom verksamhetsområde. De 21 länsstyrelserna finns i utgiftsområde 1 . Av tabellen nedan framgår miljömålsmyndigheterna och det departement vars verksamhets- område, respektive utgiftsområde som myndigheten ingår i. SOU 2020:83De nationella miljömålen Havs- och vattenmyndigheten* och beredskap – MSB undersökning – SGU* utvärderingar och analyser – *De åtta nationella miljömålsmyndigheterna – inklusive – ansvarar för samordningen av uppföljningen och utvärderingen av ett eller flera utpekade miljökvalitetsmål. Utöver dessa 26 myndigheter och länsstyrelserna har även uppgifter som berör miljökvalitetsmålen. ska ta fram besluts- underlag som bidrar till att miljökvalitetsmålen nås.44 I arbetet med miljömålen har länsstyrelserna en övergripande och samordnande roll på den regionala nivån. 1.samordna det regionala mål- och uppföljningsarbetet, 2.utveckla, samordna och genomföra regionala åtgärdsprogram med bred förankring i länet för att nå Generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen, 3.stödja kommunerna med underlag i deras arbete med Genera- tionsmålet och miljökvalitetsmålen, och 4.verka för att Generationsmålet och miljökvalitetsmålen får genom- slag i den lokala och regionala samhällsplaneringen och i det regio- nala tillväxtarbetet. ska i fråga om sitt miljöarbete rapportera till Natur- vårdsverket och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. Att verka för att Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska nås är en instruktionsenlig uppgift för miljömålsyndigheterna och läns- styrelserna. Dock ska de 26 myndigheternas och de 21 länsstyrel- sernas redovisning av resultaten i förhållande till miljömålen inte lämnas till regeringen i respektive myndighets årsredovisning enligt bestämmelserna i tredje kapitlet i förordningen (2000:605) om års- redovisning och budgetunderlag utan de utan ska lämnas till Natur- vårdsverket som i sin tur lämnar en sammanställd redovisning till regeringen i en särskild rapport.45 Generellt gäller för de myndigheter under regeringen som ingår i den statliga redovisningsorganisationen att de ska lämna en årsredovisning till regeringen som bl.a. ska innehålla en resultatredovisning. Med resultat menas här de presta- 442 § förordningen (2009:974) med instruktion för . 45Det innebär även att resultatredovisningen i förhållande till miljömålen inte ingår i Riks- revisionens årliga revision enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. tioner som myndigheter åstadkommer och de effekter prestatio- nerna leder till.46 De statliga myndigheternas resultatredovisningar är viktiga under- lag för regeringens analys och bedömning av myndigheternas verk- samheter och resultat och för regeringens resultatredovisning till . Enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag47 ska resultatredovisningen utformas så att den kan vara ett underlag för regeringens bedömning av myndighetens resultat och genomförande av verksamheten. Resultatredovisningen ska utgå från de uppgifter som framgår av myndighetens instruktion samt de mål och krav som reger- ingen har angett i regleringsbrev eller något annat beslut. Redovisningen ska innehålla analyser och bedömningar av verksamhetens resultat och dess utveckling. Resultatredovisningen ska innehålla väsentlig information om vad myndigheten har presterat i förhållande till uppgifter och mål som regeringen har beslutat för myndighetens verksamhet. Myndigheten ska även ta fram resultatindikatorer och redovisa enligt dessa. Informationen om resultatet ska avse och ska jämföras med motsvarande information från minst de två föregående åren. I de fall det inte är möjligt att ta fram jämförbara data i följd ska myndigheten kommentera detta. Informationen om resultatet ska baseras på verifierbara data och rimliga resonemang. Eventuella osäkerheter ska kommenteras i årsredovisningen. Underlaget ska dokumenteras. Om det är möjligt och relevant bör längre tidsserier än redovisas. Om det inte uppenbart framgår av sammanhanget bör metoderna för datainsamling, bearbetning och analys framgå av års- redovisningen. Resultatredovisningen ska lämnas enligt en indelning som myn- digheten bestämmer, om inte regeringen har beslutat annat. Myndig- heten ska fördela verksamhetens totala intäkter och kostnader enligt indelningen. 46Ekonomistyrningsverket 2011, om ekonomisk styrning i staten, ESV 2011:9. 473 kap. förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt ESV:s före- skrifter och allmänna råd. 4.8.1Naturvårdsverket samordnar genomförande, uppföljning och utvärdering I genomförandet av de nationella miljömålen är det ett starkt fokus på miljömålsmyndigheternas uppföljning och utvärdering av det egna arbetet och resultaten i förhållande till målen. Det är Natur- vårdsverket som vägleder miljömålsmyndigheterna inte bara i deras genomförande av miljömålen utan även i deras arbete med uppfölj- ning och utvärdering av resultatet i förhållande till miljömålen. I stället för att följa det generella regelverket för de statliga myn- digheternas resultatredovisning har fått till upp- gift att samordna all uppföljning och utvärdering av resultaten i miljö- målssystemet. Inom miljömålssystemet ska : –vägleda berörda myndigheter i deras arbete med genomförande och uppföljning, –utvärdera, följa upp och i samråd med berörda myndigheter ut- veckla tillämpningen av samhällsekonomiska analyser, löpande och strategiskt analysera och utvärdera styrmedel och åtgärder, –redovisa en samlad beskrivning av det närmast före- gående årets resultat med a)en uppföljning av etappmålen, b)en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet, och c)en analys av utvecklingstrenden i förhållande till miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet, och –redovisa en fördjupad utvärdering av möjlig- heterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet med a)en analys av förutsättningarna att nå vart och ett av miljökvalitetsmålen, b)en målövergripande analys av utvecklingen mot ge- nerationsmålet och miljökvalitetsmålen. I arbetet med den årliga uppföljningen och den fördjupade utvärder- ingen ska höra och samordna berörda myndigheter. 4.8.2Åtta myndigheter har också ansvar för samordning och uppföljning och utvärdering Inom ramen för uppgift att vägleda samtliga 26 miljömålsmyndigheter och länsstyrelserna i deras i arbete med uppföljning och utvärdering av resultatet i förhållande till miljö- målen har åtta av dessa myndigheter – inklusive – i sin tur ansvar för samordningen av uppföljningen och utvärder- ingen av ett eller flera miljökvalitetsmål. I denna uppgift ansvarar för samordningen av sju miljökvalitetsmål och Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för tre. Sex myndigheter har ansvar för ett miljökvalitetsmål vardera. Myndigheterna har ansvar för följande miljökvalitetsmål: •Naturvårdsverket ska samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt, Myllrande våtmarker, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv, •Havs- och vattenmyndigheten ska samordna uppföljning och ut- värdering av miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård, •Kemikalieinspektionen ska samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, •Jordbruksverket ska samordna uppföljning, utvärdering och rap- portering i fråga om miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap, •Sveriges geologiska undersökning ska samordna uppföljning, utvär- dering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Grund- vatten av god kvalitet, •Strålsäkerhetsmyndigheten ska samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö, •Skogsstyrelsen ska samordna uppföljning, utvärdering och rappor- tering i fråga om miljökvalitetsmålet Levande skogar, •Boverket ska samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. 4.8.3Myndigheter med uppgift att hjälpa till med information Ytterligare fem myndigheter har i uppgift att vara behjälpliga med information av betydelse för miljömålsuppföljningen, nämligen SCB, Lantmäteriet, , och . 4.8.4Miljökvalitets- och etappmålen följs upp ska till regeringen redovisa en samlad beskrivning av det närmast föregående årets resultat i förhållande till miljömålen. I den ingår en uppföljning av etappmålen, en redovis- ning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljökvalitetsmålen och Generationsmålet och en analys av utvecklingstrenden i förhållande till miljökvalitetsmålen och Generationsmålet. I arbetet med redo- visningen ska höra och samordna berörda myn- digheter. utfärdar omfattande och detaljerade anvis- ningar och skrivmallar för arbetet med den årliga uppföljningen av nationella miljökvalitetsmål, Generationsmålet och etappmålen. Fokus för den årliga uppföljningen 2020 var resultatredovisning av åtgärder med statliga medel och deras (förväntade) effekter. Miljö- tillstånd ska endast redovisas i den mån det är viktigt för förståelsen. Enligt anvisningarna ska myndigheterna bl.a. redovisa det senaste årets information om insatser för att nå miljökvalitetsmålet för varje precisering. Myndigheternas ska fokusera på insatser från staten eller insatser som är en följd av statliga styrmedel och åtgärder, inklusive resultat i EU-arbetet och internationellt förhandlingsarbete. Myn- digheterna ska komplettera den egna informationen med underlag från andra berörda nationella myndigheter och med informationen från den regionala uppföljningen. Myndigheterna ska synkronisera informationen så långt det går med det som tas upp i årsredo- visningarna, eller med redovisningarna enligt miljöledning i staten. Enligt anvisningarna kan ny information om miljötillståndet redo- visas om det belyser en händelseutveckling som påverkar bedöm- ningen av utvecklingen i miljön.48 48Naturvårdsverket , ärendenummer: NV-07468-19, Anvisningar och skrivmall, Årlig uppföljning av nationella miljökvalitetsmål, generationsmålet och etappmålen 2020. I länsstyrelsernas ansvar ingår att följa upp arbetet med miljömålen i den egna regionen. redovisar alla länsstyrelser och möjligheten att nå 13 av de svenska miljökvali- tetsmålen inom sitt län.