sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Egenanställningsföretaget tar hand om all administra- tion kring uppdragen för den egenanställdes räkning, såsom faktu- rering, bokföring och redovisning samt inbetalning av skatter och avgifter. Företagen tecknar också försäkringar för de egenanställdas räkning. Företaget tar betalt i form av en andel av de egenanställdas omsättning, vanligen . De som använder egenanställning kan sägas ha uppnått samma förenklade inkomstbeskattning som kontot kan medföra. För egen- anställningsföretagen innebär förslaget därför en ökad konkurrens från banksektorn om målgruppen för kontot. Den ökade konkur- rensen kan förväntas pressa avgifterna, vilket gynnar de egenanställda som inte byter till mikroföretagarkontot men försämrar egenanställ- ningsföretagens möjligheter att ta betalt för sin produkt. Mikroföretagarkontot förenklar dock endast hanteringen av in- komstskatt och socialavgifter. Om kontoinnehavarens verksamhet har en sådan omfattning att den inte är befriad från mervärdesskatt måste kontoinnehavaren själv deklarera mervärdesskatten, medan ett egenanställningsföretag också hanterar detta. Den som är anställd av ett egenanställningsföretag behöver inte heller upprätta bokföring. Egenanställningsföretagen tecknar också försäkringar för de egen- anställdas räkning, medan den som väljer kontomodellen själv måste ombesörja sitt försäkringsskydd. Egenanställningsföretagen fyller där- med fler funktioner än mikroföretagarkontot. Det finns ingen officiell statistik över egenanställningsföretag. Egen- anställningsföretagens branschorganisation ekonomisk förening har fyra medlemsföretag. Totalt uppskattas det finnas unge- fär 30–40 egenanställningsföretag, varav de flesta är mycket små. hade företagen ungefär 30 000 egenanställda, varav upp- skattningsvis fanns i det största företaget. tidigare tagit fram en branschindikator på uppdrag av EFBS Ekono- misk förning (Novus 2018).11 Indikatorn visar att branschen har vuxit kraftigt både sett till antalet egenanställda och fakturerade belopp. Egenanställningsföretagen kan agera som en mellanhand mellan giggare och plattformar, och vänder sig till giggarna. Det finns också administrationsföretag som i stället vänder sig till plattformsföre- tagen. Dessa företag erbjuder tjänster för att sköta lönehantering och personaladministration av giggarna. Plattformen är i dessa fall arbets- givare och betalar för tjänsten. Denna modell förefaller vara ovanlig , men kan öka i omfattning om fler plattformar väljer att anställa giggare, eller om rättspraxis utvecklas mot att plattformarna i högre utsträckning kommer att ses som arbetsgivare. Enligt förslaget får mikroföretagarkontot föras av företag som har tillstånd att bedriva bankverksamhet. Kontot är en produkt som bank- erna kan sälja till sina kunder. De banker som väljer att tillhandahålla mikroföretagarkonton åtar sig att göra skatteavdrag från inbetal- ningar till kontot, lämna skattedeklaration och betala in skatten till . De behöver bygga upp IT-system för att hantera detta, vilket kan antas vara betungande, se avsnitt 11.8.3. Alla banker kom- mer därför troligtvis inte att vilja tillhandahålla konton, utan endast de som ser en efterfrågan från sina kunder och en affärsmässighet i att ta fram produkten. 11.5Offentligfinansiella effekter inom gigekonomin Mikroföretagarkontot är avsett för inkomster från tjänster, uppdrag eller annan självständig verksamhet. Det kan därför ersätta beskatt- ningen av såväl inkomst av aktiv näringsverksamhet som sådan hobby- verksamhet som beskattas i inkomstslaget tjänst. Enligt konventionella regler beskattas nettoresultatet i verksamheten med inkomstskatt 11Indikatorn bygger på egenrapporterade uppgifter från ett antal egenanställningsföretag. Metodiken har senare gjorts om, och beräkningar av antalet egenanställda baseras nu på kon- trolluppgifter. Enligt uppgift från Egenanställningsföretagens branschorganisation uppgick anta- let egenanställda till ungefär 30 000 personer . Indikatorn visar dock på ett högre antal. och egenavgifter eller arbetsgivaravgifter. Om verksamheten bedrivs som enskild näringsverksamhet får företagaren också göra skatte- mässiga justeringar. Skatteskalan för inkomstskatt är progressiv, dvs. skattesatsen är högre vid högre inkomster. Även grundavdrag och jobbskatteavdrag påverkar progressiviteten. Enligt förslaget beskattas i stället bruttoresultatet (omsättningen) med en rak skattesats för inkomster , och med en högre skattesats därutöver. Syftet med den högre skatte- satsen är att förmå kontoinnehavaren att självmant avsluta kontot när omsättningen närmar sig gränsen, och i stället bedriva verksam- heten vidare i någon annan form. Offentligfinansiell effekt beräknas som skillnaden mellan de två systemen, och under antagandet att kontot inte används om skatten blir högre än enligt de konventionella reglerna. De som inte tjänar på ett byte antas inte välja kontot. Frivilligheten medför därför att systemet bara kan medföra offentligfinansiella kostnader. Systemet kan dock ge offentligfinansiella intäkter på om det med- för att inkomster som inte redovisas kommer att tas upp, eller om personer som inte är företagare eller är aktiva inom gigekonomin väljer att starta en verksamhet som beskattas genom ett konto. Enligt beräkningskonventioner beaktas dock inte sådana dynamiska effekter (ökade intäkter till följd av ökad ekonomisk aktivitet eller ökad redovisning) i offentligfinansiella effektberäkningar. I avsnitt 11.9 görs dock tentativa beräkningar av effekter på nyföretagande och ökad aktivitet inom gigekonomin medan effekter av ökad redovisning inom gigekonomin uppskattas i avsnitt 11.5.5. Gällande mervärdesskatt lämnar jag inget förslag, utan konto- innehavarna ska tillämpa de konventionella reglerna. Det innebär att kontoinnehavaren ska redovisa och betala mervärdesskatt på sin om- sättning om den överstiger exklusive mervärdesskatt. Förslaget medför således ingen offentligfinansiell effekt avseende mervärdesskatt. På grund av den stora osäkerheten i beräkningarna avseende gig- ekonomin redovisas offentligfinansiella effekter i form av intervall, där effekterna beräknas under ett antal alternativa antaganden. Finan- sieringsförslaget baseras på finansieringsbehovet givet att den offent- ligfinansiella kostnaden ligger i den övre delen av de beräknade inter- . Den uppskattade omsättningen skrivs års priser med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. Effekterna beräknas ut- ifrån volymer, men skrivs sedan upp med en årlig tillväxt om till volymer, i enlighet med en konse- kvensanalys för plattformsekonomin inom EU (Europeiska kommis- sionen 2020). Tillväxten i antalet användare och omsättning inom gigekonomin är dock snabb och framskrivningar av aktivitetsnivån är därför mycket osäkra. Offentligfinansiella effekter för de som redan är enskilda närings- idkare finns i avsnitt 11.6. Ingen av undersökningarna om gig som refereras i avsnitt 11.4.1 innehåller information om storleken på inkomsterna från gig i kro- nor. Däremot ställs frågor om hur många timmars arbete giggarna utför och hur stor del av den totala inkomsten som utgörs av in- komster från gig. Det går dock inte att beräkna omsättningen inom gigekonomin utifrån uppgifterna eftersom giginkomstens andel av den sammanlagda inkomsten inte relateras till storleken på total in- komst. Omsättningen inom gig kan dock uppskattas utifrån upp- gifterna om antalet arbetade timmar och en uppskattad timlön. Den undersökning som genomfördes av SOU 2017:26 visar att av de som var aktiva arbetar i måna- den med gig, medan arbetar 5–i genomsnitt. angav att de arbetar mer än 30 tim- mar med gig. Medianen var , motsva- rande 96 arbetade timmar . Statistik från ett av egenanställningsföretagen visar att drygt hälf- ten av de egenanställda fakturerat kunder för mindre än 10 timmars arbete på årsbasis (2021a). hade fakturerat 11–40 timmars arbete medan hade fakturerat mer än 100 timmars arbete . Medianen för arbetade tim- mar finns i intervallet med mindre än 10 timmars arbete . Tabell 11.2 sammanfattar antalet arbetade timmar enligt dessa två undersökningar. Tabell 11.2 Uppskattning av omfattningen av aktiviteten inom gig per egenanställd och år Källa: (2021a), samt underlag till denna (vänster) och SOU 2017:26 (höger). Uppgifterna i tabellen används för att uppskatta antalet arbetstim- mar inom gig genom att mittpunkten i varje tidsintervall antas gälla för samtliga i intervallet.12 Som ett alternativ till dessa uppskattningar av arbetade timmar används också medianvärdet för arbetade timmar ur SOU 2017:26 på . För att uppskatta relevanta lönenivåer inom gig utgår jag ifrån SCB:s lönestatistik över medellöner för yrkesgrupper som har arbetsuppgifter på den reguljära arbetsmarknaden som motsva- rar några av de aktiviteter som är vanligt förekommande inom gig- ekonomin (taxiförare, lastbilsförare, barnskötare, trädgårdsodlare, städare, ekonomiassistenter). Dessa yrken har medellöner som ligger under såväl medianlönen som medellönen i gene- rellt. För andra vanliga yrken inom gig som programmerare eller designers är dock medellönerna relativt höga. Bland de uppdrag som utförs av giggare inom programmering eller design finns dock både kvalificerade och okvalificerade arbetsuppgifter, vilket talar för att en timlön motsvarande medellönen för exempelvis en programmerare kan vara för högt sett till medellönen för samtliga som utför gig inom programmering. För att uppskatta timlöner inom gig används två alternativa anta- ganden om lönenivåer, motsvarande medel- och medianlönen för totalt sett. 12I det lägsta intervallet för aktivitet enligt fördelningen i SOU 2017:26 har principen att be- räkna antalet timmar utifrån mittpunkten i intervallet frångåtts. Beräkningen utgår i stället ifrån 1timmes aktivitet i det lägsta intervallet. Uppgifter om medianvärde för arbetade tim- mar och uppgifter om antalet uppdrag per person indikerar att aktiviteten i den lägsta katego- rin måste vara lägre än mittpunkten i intervallet . motsvarar en timlön på inklusive egenavgifter. Medellönen på motsvarar en timlön på in- klusive egenavgifter. Medianlönen bedöms vara mest representativ för effektberäkningarna, medan beräkningar utifrån medellönen kan ses som en känslighetsanalys. Omsättningsgränsen för mervärdesskatt och för kontot är ut- tryckta priser. För att kunna relatera den uppskattade om- sättningen till priser skrivs omsättningen fram med den prognosticerade förändringen i inkomstbasbeloppet till priser. Tabell 11.3 visar den uppskattade genomsnittliga omsättningen inom gigekonomin per användare enligt dessa olika beräknings- modeller. Tabellen visar också andelen av giggarna som beräknas ha en omsättning under gränserna för mervärdesskatt (exklusive mervärdesskatt) och för kontot () i de olika beräkningarna. Tabell 11.3 Uppskattad omsättning per aktiv inom gig, priser (timlön × antal timmar) (timlön × antal timmar) SOU 2017:26, median Källa: Egna beräkningar. *Enligt (2020) hade dotterbolaget 22 621 egenanställda och bolagets omsättning för dessa var 1 . tar ut av de egenanställdas omsättning i avgift. Genomsnittlig omsättningen per egenanställd kan utifrån detta uppskattas till (1 062,4 / 22 621 / 0,06). Beräkningsmodellen förefaller därför ge en rimlig uppskattning av omsättningen bland egenanställda. Baserat på förhållandena bland egenanställda bedöms de allra flesta ha en omsättning . beräknas också ha en omsättning såväl under antagande om en låg som en hög timlön. Baserat på förhållandena enligt SOU 2017:26 bedöms i stället av de aktiva ha en omsättning medan andelen med en omsättning uppskattas till . De omsättningsnivåer som beräknas utifrån SOU 2017:26 ligger i nivå med aktiviteten och inkomsterna från gig enligt en studie som genomförts i (Ali-Yrkkö m.fl. 2020).13 Denna visar att av de finska giggarna har en årsinkomst från plattformar . Baserat på SOU 2017:26 beräknas ungefär 25 pro- cent av de som är aktiva i ha inkomster (priser, men andelen är ungefär densamma även priser). Detta indikerar att den högre nivån i SOU2017:26 kan vara mer representativ för gigekonomin som helhet, och att det framför allt är giggare med lägre omsättning som anlitar egenanställ- ningsföretag. 11.5.2Uppskattning av nuvarande beskattningsstatus För att beräkna skillnaden mellan beskattningen enligt dagens regler och förslaget krävs också en uppskattning av hur inkomsterna be- skattas . Den som har ett eget företag kan antas ha möjlig- het att redovisa inkomster från gig i företaget. De som inte har ett företag kan i stället ta upp inkomsterna i tjänst via ett egenanställ- ningsföretag, som hobby eller redovisa på en förenklad arbetsgivar- deklaration. Det förekommer också att plattformen anställer ut- förarna. Detta bedöms dock inte ha varit vanligt förekommande när de aktuella undersökningarna genomfördes. Uppskattning av antalet som beskattas på något sätt Egenanställningsföretagen hade ungefär 30 000 egenanställda . Ungefär 29 000 personer deklarerar för hobbyinkomster medan ungefär 15 000 personer använder den förenklade arbetsgivar- deklarationen. Majoriteten av de som är egenanställda kan antas vara aktiva inom gig i någon form, medan endast en minoritet av de som använder förenklad arbetsgivardeklaration eller deklarerar hobby- inkomster kan antas vara giggare. 13Studien bygger på en undersökning bland användare i på plattformen Upwork, som förmedlar kvalificerade uppdrag online inom områden som programmering eller design. Efter- som inkomstnivåer och inkomstbeskattning i liknar förhållandena i bör upp- gifterna vara relevanta även för svenska användare av liknande plattformar. Även i denna studie görs uppskattningar av inkomstnivåer genom att utgå ifrån arbetade timmar och uppskattade timlöner, men i enkäten ställdes också frågor om storleken på inkomsterna. används främst av gode män och förvaltare, men även ROT-och RUT-tjänster redovisas på blanketten. Hobbyinkomster kännetecknas av att verksamheten generellt sett saknar vinstsyfte och vanligtvis är kostnaderna höga i relation till intäkterna. Antalet företagare som är giggare är svårare att uppskatta. I under- sökningen i Huws m.fl. (2017) har av de som är aktiva inom gigekonomin ett eget företagande som huvudsaklig sysselsättning. Undersökningen i SOU 2017:26 visar att personer som kombinerar företagande med anställning i högre utsträckning än övriga försökt få giguppdrag (i denna grupp jämfört totalt sett). Total sett har av arbets- kraften företagande som huvudsaklig sysselsättning enligt RAMS 2018. Om av dessa är aktiva inom gig motsvarar det av arbetskraften, eller av det totala antalet aktiva enligt SOU 2017:26 (0,9 / 2,5). Andelen företagare bland de som är aktiva inom gig i kan utifrån detta uppskattas till mellan . GEM 2020 visar att andelen entreprenörer med erfarenhet av gigekonomi är ungefär högre än andelen bland befolkningen totalt sett. Uppskattningen av antalet som inte beskattas Samtliga undersökningar visar att majoriteten av de som är aktiva inom gigekonomin arbetar relativt få timmar. Huws m.fl. (2017) och Eurobarometern (2018) visar att uppskattningsvis hälften av de som är aktiva utför uppdrag åtminstone , medan den andra hälften kan antas ha en mycket liten aktivitet mätt i antal utförda uppdrag. Det kan tänkas att en del av dessa inte ens utför något upp- drag . Tabell 11.3 visar att den uppskattade omsättningen bland de aktiva också är låg. Typiskt sett utför de som är aktiva upp- drag åt flera olika uppdragsgivare, och uppdragen kan förmedlas av flera olika plattformar. Varje enskild utbetalning kan därför förvän- tas uppgå till mycket små belopp. Om utbetalaren och mottagaren är fysiska personer ska egen- avgifter betalas om utbetalningen från en och samma utbetalare upp- går till . Om en mottagare tar emot betalningar från flera olika utbetalare, vilka var och en understiger , är utbetalningarna undantagna från skyldigheten att be- tala egenavgifter.14 Mottagaren ska dock betala inkomstskatt. Om individens sammanlagda inkomster understiger 0,423 prisbasbelopp är personen dock inte heller deklarationsskyldig, och betalar då varken inkomstskatt eller egenavgifter. Hur många av de aktiva som detta berör och vilka belopp det handlar om är mycket svårt att uppskatta eftersom dessa inte ger några avtryck i registerdata. Undersökningen i SOU 2017:26 visar att av de aktiva utfört 1–2 uppdrag , medan utfört 3–5 uppdrag och 6–20 uppdrag. har utfört fler än 20 uppdrag. Förutsatt att uppdragen utförts åt olika uppdragsgivare och att det handlar om små belopp per uppdrag kan således stora belopp vara undantagna från skyldigheten att betala egenavgifter. Det förefaller också vara vanligt att den totala inkomsten från gig ligger på en sådan nivå att den kan understiga gränsen för deklara- tionsskyldighet, förutsatt att den är individens enda skattepliktiga inkomst. Detta kan till exempel vara fallet om giggarna är studenter. I Huws m.fl. (2017) utgör studenter av de som är aktiva inom gig i . I Befolkningens IT-användning (SCB 2019) utgör studenter uppemot hälften av de som är aktiva. Baserat på förhållandena bland de som anlitar egenanställnings- företag kan ungefär hälften av de som utför uppdrag ha en årsinkomst från gig på en sådan nivå att den skulle kunna vara undantagen från be- skattning. Det faktum att de valt att använda egenanställning kan dock tala för att beloppet ändå är skattepliktigt. Baserat på SOU 2017:26 beräknas i stället att av de aktiva kan ha inkomster i inter- vall där beloppen kan tänkas ligga per utbetalning. I det följande har antagits att av det totala antalet aktiva giggare har inkomster som inte är skattepliktiga på grund av att de inte utför uppdrag och får inkomster , eller på grund av att utbetalningarna från varje utbetalare understiger . Givet att 400 000 personer är aktiva inom gig i motsvarar detta 80 000 personer. Tabell 11.4 sammanfattar uppskattningarna av antalet aktiva inom gig och nuvarande beskattningsstatus bland dessa. 14Om mottagaren i stället är näringsidkare gäller undantaget från egenavgifter bara om samt- liga utbetalningar understiger . Vem som är utbetalare avgörs av hur avtalen mel- lan utföraren, plattformen och beställaren är utformade, och varierar därför mellan olika platt- formar. Om all ersättning betalas från beställarna till plattformen, som sen fördelar den vidare, är plattformen utbetalare. En utförare kan dock ta uppdrag via flera plattformar. Betalas ersätt- ningen direkt från beställaren till utföraren torde det i stället vara beställaren som anses som utbetalare. Det vanligaste antas vara att betalningarna går från beställare till utförare, särskilt när det handlar om uppdrag som utförs på plats hos kunden. Tabell 11.4 Uppskattning av beskattningsstatus bland aktiva inom gig 2020 Företagare (låg andel) Företagare (hög andel) A-skatt (förenklad deklaration) Differens, låg andel företagare Differens, hög andel företagare Källa: Huws m.fl. (2017), GEM 2020, SOU 2017:26; egna beräkningar som beskrivits ovan. Bland egenanställda antas att samtliga är aktiva inom gig. Bland de som deklarerat inkomst av hobby eller på förenklad arbetsgivar- deklaration uppskattas att är aktiva inom gig, eller har en verksamhet som lämpar sig för att beskattas inom ramen för kontot. Tabellen visar att om 400 000 personer är aktiva kan mellan antas bli beskattade för inkomsten på något sätt, beroende på hur stor del av de aktiva som antas vara företagare. Den offentligfinansiella effekten beräknas utifrån dessa individer. Upp- skattningsvis kan vara undantagna från skyldigheten att betala socialavgifter och eventuellt också från deklarationsskyldig- het. Utöver de som beskattas eller är undantagna från beskattning finns uppemot 200 000 personer som inte förefaller betala social- avgifter på något sätt men som bedöms ha en större omfattning på verksamheten och därför borde ha beskattats på något sätt. Dessa är en potentiell målgrupp för kontot. I den mån de börjar betala skatt på inkomsterna ökar de totala skatteintäkterna. Denna effekt räknas dock inte med i beräkningen av offentligfinansiella effekter, men siffersätts i avsnitt 11.5.5. Som lägst kan antalet giggare antas uppgå till ungefär 260 000 per- soner. För att inte riskera att underskatta den offentligfinansiella kostnaden av förslaget används inte detta lägre antal i effektberäk- ningarna. I beräkningen av effekter av ökad redovisning används där- emot den lägre skattningen som en alternativ beräkning där antalet personer med oredovisade inkomster är lägre, vilket medför mindre effekter av en ökad redovisning. Om 260 000 personer är aktiva kan i stället uppskattas bli beskattade på något sätt. Om fortsatt antas sakna inkomster eller har in- komster på en sådan låg nivå att de inte är skattepliktiga, återstår unge- fär som kan antas ha oredovisade inkomster som borde ha beskattats. 11.5.3Uppskattning av total inkomst och nuvarande beskattning Forskningen kring demografin bland aktiva inom gig indikerar att majoriteten av utförarna har en primär sysselsättning i form av en anställning, men att det också är relativt vanligt att gig är en bisyssla till eget företagande eller studier. Endast en minoritet av de aktiva har gigarbetet som primär sysselsättning. De flesta aktiva inom gig- ekonomin är därmed kombinatörer. Detta talar för att en skattesats för kontot som kalibrerats utifrån förhållandena bland enskilda näringsidkare som är kombinatörer är relevant också för en stor del av utförarna inom gigekonomin. Tabell 11.5 bygger på uppgifter ur GEM 2020. Kolumn 2 anger andelen som är aktiva inom gig i varje tredjedel i inkomstfördel- ningen enligt GEM 2020. Kolumn 3 innehåller samma information, men omräknat till andelen av de aktiva inom gig som finns inom re- spektive inkomstskikt. Kolumnen visar att giggarna är överrepresen- terade i den nedersta tredjedelen av inkomstfördelningen och under- representerade i den översta tredjedelen. Tabell 11.5 Andel gig i olika delar av inkomstfördelningen Andel med erfarenhet av gig Källa: (kolumn 2); egna beräkningar (kolumn 3 och 4). Utifrån SCB:s inkomststatistik kan en genomsnittlig årsinkomst uppskattas för respektive tredjedel (kolumn 4). Inkomstnivån ger en uppfattning om marginalskatt och genomsnittsskatt enligt konven- tionell beskattning. Genomsnittsinkomsten för aktiva inom gig med inkomster på medelnivån motsvarar ungefär den nivå som beräknats för de enskilda näringsidkare som är kombinatörer. av de som är aktiva inom gigekonomin har inkomster i detta intervall. Givet dessa inkomstnivåer blir skatteuttaget på kontot högre för de av giggarna som har inkomster på den lägsta nivån om kontoinnehavaren ska redovisa och betala mervärdesskatt. Om konto- innehavaren däremot inte ska redovisa och betala mervärdesskatt ligger den effektiva beskattningen enligt de konventionella reglerna på ungefär samma nivå som beskattningen på kontot som (då fel- aktigt) beaktar mervärdesskatt. I beräkningar av offentligfinansiell effekt antas att personer som skattemässigt förlorar på att använda kontot inte gör det. Detta antagande medför att personer i den lägsta inkomstgruppen bara antas använda kontot om omsättningen inte överstiger . Om kontoinnehavaren har inkomster på medelnivån eller högsta nivån medför kontot en skattesänkning relativt konventionella reg- ler. Storleken på skattefördelen är beroende av vilken inkomstnivå kontoinnehavaren har och om mervärdesskatt ska redovisas och be- talas. Personer med inkomster i den mellersta och högsta tredjedelen antas använda kontot förutsatt att deras omsättning understiger . I föregående avsnitt uppskattas antalet aktiva inom gig, omsättningen och nuvarande beskattningsstatus bland de som är aktiva. Eftersom uppgifterna är osäkra används intervall för antalet aktiva, andelen företagare och möjliga omsättningsnivåer. Offentligfinansiell effekt beräknas genom att skatteintäkterna inom gigekonomin enligt dagens regler beräknas utifrån dessa uppskattningar.