sou · H9B350 · 2021-06-04 00:00:00 — Hyresramen för inflyttningshyran (bashyran) Vid upplåtelse av hyresrätt i en lägenhet som inte varit uthyrd (hyresfri lägenhet) faller hyressättningen inom avtalsfriheten. Vid upplåtelse av hyresrätt i en lägenhet som varit vakant än 18 månader (reglerad lägenhet) gäller i stället följande. Inflyttningshyran för lägenheten ska som utgångspunkt vara densamma som vid den senaste uthyrningen om grund för att höja hyran inte föreligger. Dessa grunder är följande. Om den tidigare hyran inte reviderats , kan hyran ökas i linje med förändringen av för hyresavtalets ingående (Art. 18 lag). Om hyresvärden efter den senaste hyres- gästens utflytt utfört arbeten för att förbättra bostaden eller för att komma upp till standardkraven i fråga om lägenhetens skick (anständighets- och sanitetskraven i lag) mellan uthyrningarna, kan hyran höjas (Art. 18 lag; Art. 3 Décret n° 2017-119818). Både åtgärder i lägenheten eller de gemensamma utrymmena om- fattas. Med förbättringsåtgärder förstås i allmänhet åtgärder som är avsedda att förse bostäder med utrustning, förbättra komforten eller att bättre anpassa bostaden till moderna levnadsförhållanden utan att ändå ändra dess struktur. Det kan t.ex. vara fråga om att hyresvärden installerar ny utrustning eller service av högre kvali- tet än den befintliga, vidtar åtgärder som minskar underhålls- och driftskostnaderna, tillgänglighetsanpassar bostaden eller gemen- samma utrymmen, inför moderna säkerhetslösningar, o.d. Det ska alltså röra sig om åtgärder som inte faller in under underhåll. För att höja hyran på denna grund måste kostnaderna för åtgär- derna motivera detta. Om kostnaderna för att vidta åtgärderna i lägenheten eller de gemensamma ytorna motsvarar av föregående års hyresintäkter, kan hyran öka med ett belopp som motsvarar av arbetskostnaden inklusive mervärdes- skatt. Om kostnaden för förbättringsåtgärderna än i stället motsvarar minst föregående års års- 18Décret n° 2017-1198 du 27 juillet 2017 relatif à l'évolution de certains loyers dans le cadre d'une nouvelle location ou d'un renouvellement de bail applicable du 1er août 2020 au 31 juillet 2021, pris en application de l'article 18 de la loi n° 89-462 du 6 juillet 1989. Version consolidée au 28 août 2020. hyra, får hyran i stället sättas fritt (Art. 18 lag; Art. 4 Décret n° 2017-1198).19 Genom en lagändring villkorades möjligheterna att ändra hyran på denna grund av att bostaden uppfyller särskilda energi- förbrukningskrav (Art. 7-3 Décret n° 2017-1198). 3.Klart undervärderad hyra. När den senast tillämpade hyran klart understiger hyresnivån för jämförbara bostäder i grannskapet (referenshyror), kan inflyttningshyran höjas på denna grund. Storleksökningen får inte överstiga hälften av skillnaden mellan ett hyresbelopp som bestäms med hänvisning till referenshyror och den senast tillämpade hyran gentemot den utflyttade hyres- gästen. Emellertid måste eventuell hyresindexförändring tagits i beaktande i de fall IRI-baserad revision inte har skett (Art. 18 lag; Art. 4 Décret n° 2017-1198). I hyresavtalet ska hyresvärden ha lämnat information om storleken på senast utgående hyra gentemot den utflyttade hyresgästen, refe- renshyran, referenshyrans ökning och i tillämpliga fall, uppgifter om de skäl som motiverar den högre hyran. En inflyttande hyresgäst har möjlighet att få en prövning av inflyttningshyran genom att i första hand bestrida hyran skriftligen. Om parterna inte kommer överens kan ärendet hänskjutas till en . Om parterna inte förlikas kan frågan hänskjutas till domstol (Art. 20 lag). Inflyttningshyra (bashyran plus tillägg) Från reglerna om hur bashyran bestäms görs ett undantag som hän- för sig till bostadens särskilda egenskaper i vissa fall. De egenskaper som avses är läge, t.ex. att bostaden erbjuder en enastående utsikt, och komfort, exempelvis påkostad utrustning eller terrass o.d. För att hyran ska höjas på denna grund ska egenskapen inte redan ha beaktats när referenshyran fastställts. Tillägget ska vara motiverat genom att den berörda lägenheten jämförs med bostäder inom samma kategori i samma geografiska område. Därutöver ska tilläggs- reglerna vara tillämpliga i den aktuella trånga zonen (Art. 140-B 19Réponse ministérielle du 6 avril 1992 relative à la notion de "travaux d'amélioration" dans les parties communes et privatives (p. Elanlagen; Art. 3 Décret n° 2015-650). Inflyttningshyran kan revideras på så vis att bashyran adderas med ett särskilt tilläggsbelopp (complé- ment de loyer) Art. 140-B Elanlagen; Art. 3 Décret n° 2015-650). Hyresgästen kan bestrida hyrestillägget från avtalsslut genom att vända sig till . Hyres- värden bär bevisbördan för att tillägget är motiverat. Om kommis- sionen vid sin bedömning i det enskilda fallet instämmer med hyres- värden om att tillägget är motiverat, kan hyresbeloppet fastställas i ett förlikningsbeslut. Det fastställda beloppet kan retroaktivt fast- ställas som inflyttningshyra från och med dagen som hyresförhåll- andet inleddes. Hyresgästen har på sig från och med det datum som denne tog emot beslutet att hänskjuta frågan till dom- stolsprövning. Även det belopp som sedermera fastställs av domstol kan äga retroaktiv tillämplighet, dvs. gälla som inflyttningshyra från och med dagen för hyresavtalets inledande (Art. 140-B Elanlagen). Ramen för årlig hyresrevidering Hyran för en s.k. hyresfri lägenhet kan revideras en gång under förutsättning att hyresavtalet innehåller en revisionsklausul. Revi- sion sker på grundval av hyresindexförändring. Om beräkningen av sådan revision, se ovan. Hyrestaket styrs av referenshyran. Reglerna om processen vid hyres- ändring är tillämpliga även när upplåtelse sker i en ansträngd zon. Särskilt om fastställande av referenshyra (bashyra) genom dekret Även Elanlagen bygger på referenshyressystem. Skillnaden är att referenshyran följer av dekret (Art. 140 Elanlagen). Enligt lagen ska den regionala prefekturen fastställa tre referenshyror genom dekret: (i) en referenshyra, (ii) en utökad referenshyra, och (iii) en reducerad referenshyra (Art. 140-IV Elanlagen). Referenshyran uttrycks som ett pris per kvadratmeter bostadsyta efter bostadskategori och geografiskt område. lika med medianhyran för bostadskategorin inom det geografiska området.20 Kategorisering av bostäder görs efter antalet rum, om det rör sig om upplåtelse av en tom eller en möblerad lägenhet och husets byggår. I följer kategoriseringen av följande: Antal rum: 1 rum / 2 rum / 3 rum / 4 rum +. Byggår: / 1946–1970 / 1971–1990 / efter 1990. Geografiska områden: Enligt det senast utfärdade dekretet har 80 distrikt i region delats upp i 14 geografiska sektorer. Referenshyran, den utökade referenshyran och den reducerade refe- renshyran utgör ramen för hyressättningen. Hyrestaket för en aktu- ell lägenhet beräknas genom att referenshyran multipliceras med bostadsytan. De särskilda reglerna för hyresramar är tillämpliga för hyresförhållanden som inletts efter lagens ikraftträdande. Vid hyres- förlängningar är de genom dekret fastställda ramarna tillämpliga, om förlängning inte sker på oförändrade villkor. Hyrestaket för inflyttningshyran (bashyran) enligt Elanlagen är den utökade referenshyran. I är den utökade referenshyran (referenshyran + ). Inflyttningshyran får som högst över- stiga medianhyran . Såväl referenshyra som den utökade referenshyran måste anges i hyresavtalet. Om sådana uppgifter saknas kan hyresgästen begära att hyresvärden tillhandahåller sådana uppgifter inom en månad. Till- handahåller inte hyresvärden begärda uppgifter kan hyresgästen ini- tiera en omprövningsprocess av hyran. Om hyresvärden begär en högre hyra än bashyran kan hyresgästen vidta åtgärder för att åstad- komma hyressänkning ned till tillåten nivå (Art. 140-V Elanlagen). Hyran får revideras under hyresförhållandet genom avtalsvillkor om hyresindexförändring. 20Ansvarigt ministerium, Le ministère de la Cohésion des territoires et des Relations avec les collectivités territoriales, tillhandahåller en interaktiv karta där referenshyror räknas fram genom att uppgifter om antal rum, byggår och bostadsadress anges i formuläret: (), kontrollerad . Hyrestaket för förlängningshyran (bashyra) enligt Elanlagen fast- ställs på samma sätt. Om bashyran är lägre än den reducerade refe- renshyran kan hyresvärden begära en omprövning av den undervär- derade hyran (Art. 140-VI Elanlagen). När en omprövning föranleder en hyreshöjning föreskriver Elanlagen ytterligare ramar för hyres- ökningen i förlängningssituationer. Ökningen får inte överstiga den högsta av följande två gränser: (i) av skillnaden mellan hyran som skulle motsvara de hyror som debiteras i grannskapet för jämförbara bostäder (referenshyror) och den senaste hyran som tillämpades gentemot hyresgästen innan förlängningshyran ska sättas efter att hänsyn tagits till hyresindexrevision i tillämpliga fall; (ii)en ökning av den årliga hyran motsvarande av den faktiska kostnaden för det förbättrings- eller uppgraderingsarbete som utförts sedan den senaste förnyelsen av hyreskontraktet, om kostnaderna för detta arbete uppgick till ett belopp som motsvarade hälften av den senast utgående årshyran. Ökningen ska fördelas över kommande år. Om det rör sig om ett treårigt hyresavtal fördelas höjningen med 1/3 eller 1/6 om höjningen innebär att hyran ökar med . Om det i stället rör sig om ett sexårigt avtal fördelas höjningen med 1/6 (Art. 140-VI Elanlagen). När hyrestak som fastställs genom dekret är tillämpligt på hyres- förhållandet kan såväl Alurlagens hyrestak som Elanlagens hyrestak vara tillämpliga . För såväl inflyttningshyra som förläng- ningshyra gäller således regeln att hyran inte får överstiga tidigare utgående hyra liksom de tillämpliga undantagen som nämnts ovan parallellt med det hyrestak som följer av referenshyran per kvadrat- meter bostadsyta. Om den tidigare tillämpliga hyran överstiger den referenshyra som fastställts som tak för bostadskategorin i det aktu- ella distriktet innebär det dubbla taket följaktligen att den nya hyran ska sänkas. När den uthyrda bostaden omfattas av lag regleras hyran i lag (Art. 26 hyresregleringslag). Hyrans storlek utgör resul- tatet av ett genom dekret fastställt kvadratmeterpris multiplicerat med bostadsyta. Kvadratmeterpriset är olika för rättsligt definierade bostadskategorier (Art. 27 hyresregleringslag). Varje bostad som omfattas av lag inordnas i särskilda kategorier utifrån lägenhetens utrustningsgrad och komfortnivå. Det är lägenheten som är avgörande, inte byggnaden.21 Hänsyn tas till takhöjd, belysning, ljusinsläpp och utsikt. Kategoriseringen tar inte hänsyn till byggnadens byggår (Art. 28 hyresregleringslag). Baspriset per kvadratmeter för de olika kategorierna fastställs genom dekret, varvid följande uppgifter anges. •Bostadskategoribeteckning (Art. 30 och 31 hyresregler- ingslag). •Bashyran för lägenhetens första av korrigerad bostadsyta. Med korrigerad bostadsyta avses bostadens faktiska yta korrigerat med koefficienter som hänför sig till bostadens egenskaper. Grunder för korrigering fastställs i dekret22 (Art. 30 och 31 hyresregleringslag). •Bashyran för efterföljande kvadratmeters bostadsyta (Art. 30 och 31 hyresregleringslag). Maxpriset för den årliga revideringen fastställs på motsvarande vis. Hyran kan även revideras punktvis, dvs. till följd av att förhållanden som motiverat den ursprungliga hyran ändrats. En sådan ändring anses äga rum när bostaden genomgått förändringsarbeten eftersom det påverkar kategoriseringen. 4.8.1Om bostadsmarknaden och relevant reglering Hyressektorn upptar av bostadsmarknaden. Hyres- marknaden är uppdelad i en privat och en social sektor. Den sociala delen upptar av bostadshyresmarknaden och är föremål för offentliga subventionsprogram. 212, Modifié par Décret 64-625 , Décret n°48-1881 du 10 décembre 1948 déter- minant les prix de base au mètre carré des locaux d'habitation ou à usage professionnel. Version consolidée au 31 août 2020. 22Décret n° 48-1766 du 22 novembre 1948 fixant les conditions de détermination de la surface corrigée des locaux d'habitation ou à usage professionnel. Version consolidée au 31 août 2020. Det är hyresvärdens status som avgör om bostaden är av social karaktär. För att vara en social hyresvärd krävs att hyresvärden är registrerad som en sådan hos de lokala myndigheterna. De flesta sociala hyresvärdar är ackrediterade bostadsassociationer. Eftersom är en federal stat har landets tre administrativa regioner antagit separata bostadslagar med stöd av den nationella Bostads- koden (Code du Logement). Rättsgrunden för den sociala hyresrätts- sektorn återfinns i dessa bostadslagar. I förekommer tre kategorier av bostäder på den sociala sektorn: sociala bostäder, måttliga bostäder och genomsnittliga bostäder. Inkomsttak uppställs för tillträde till samtliga bostäder men takets nivå varierar mellan de olika kategorierna. Hyran fastställs av de sociala hyresvärdarna och storleken behöver inte ha koppling till hyresgästens inkomster. Hyres- sättningsregleringen på den sociala sektorn kommer inte att beröras närmare. De flesta hyresvärdar på den privata sektorn är privatpersoner. Bestämmelser om hyresavtal återfinns i den belgiska civillagens (Code civil) tredje kapitel. Det är en federal lag och är tillämplig på bostadshyresavtal i hela landet. Särskilda regler kan därutöver före- skrivas regionalt. I finns exempelvis ett krav på att en informationsbilaga ska bifogas hyresavtal (Konst. 218 i Bryssel- bostadskoden) (du Code bruxellois du Logement). Informationskravet omfattar materiella och processuella skyddsregler för hyresgäster. Civillagen utgår från att hyresavtal upplåts för en bestämd tid. Hyresavtal ska som utgångspunkt anses ha ingåtts för en period (standard). Vid avsaknad av uppsägning från endera parten senast före hyresperiodens utgång anses hyresavtalet ha blivit förlängt med en period på samma villkor (Art. 3-1 civillagen). När hyresavtalets längd inte har avtalats mellan parterna blir standardregeln om nioåriga upplåtelser tillämplig. 23I region har parlamentsledamöter tillhörande bl.a. socialisterna, miljöpartisterna och liberalerna lagt fram ett lagförslag (ordonnance) med förslag på inrät- tande av en hyreskommitté bestående av representanter för hyresvärdar och hyresgäster som ska kunna erbjuda rådgivning om rimliga hyresnivåer liksom en möjlighet för hyresgäster att direkt till hyreskommittén framföra klagomål om en hyra överstiger vad som bedöms som en ”rimlig hyresnivå” med . kan också ingås för . När hyresavtalet ingås för än rör det sig om kortfristiga avtal. Hyresavtalsperioden påverkar behovet av uppsägning respektive uppsägningsfristens längd. Hyresavtal som ingås för än behöver inte sägas upp. Kortfristiga avtal kan upphöra vid avtalsperiodens utgång, om någon av parterna meddelar motparten därom senast före avtalsperiodens utgång. Kortfristiga hyresavtal som inte sägs upp förlängs på samma villkor och anses ha ingåtts för en period . Hyresgästen har inget besittningsskydd i dessa två fall. Om hyresavtalet ingåtts för en period eller mer är varselfristen i stället . Om ingen uppsägning har skett förlängs hyresavtalet på samma villkor och anses ha ingåtts för en period (Art. 3-5 och 3-6 civillagen). Parternas möjligheter att säga upp hyresavtalet under dess löptid är begränsade på olika sätt. För hyresvärden fordras dels rättslig grund, dels ersättningsskyldighet gentemot hyresgästen. Om upp- sägning sker för att hyresvärden eller dennes familj ska använda bostaden själv kan hyresvärden säga upp hyresavtalet när som helst. Om avtalet i stället sägs upp för att hyresvärden ska genomföra re- konstruktions-, ombyggnads- eller renoveringsarbeten, kan uppsäg- ning endast göras i slutet av varje treårsperiod. I dessa fall kan eko- nomisk kompensation utgå till hyresgästen, om hyresvärden inte genomför åberopade arbeten. Hyresvärden kan även säga upp hyres- avtalet i slutet av varje treårsperiod utan skyldighet att motivera uppsägningen. I dessa fall ska hyresvärden respektera en lång frist och ersätta hyresgästen med nio månadshyror, om uppsäg- ning sker i slutet av den första treårsperioden och med sex månads- hyror om uppsägning sker i slutet av den andra treårsperioden (Art. 3-2 och 3-3 civillagen). För hyresgästen är begränsningen i stället av ekonomisk karaktär. Hyresgästen har å ena sidan alltid rätt att säga upp hyresavtalet med tre månaders uppsägningstid. Om uppsägning sker har hyresvärden rätt till ekonomisk ersättning i form av hyresinbetalningar. Om upp- sägning sker är ersättningen tre månadshyror. är ersättningen två månadshyror och det tredje året är den en månadshyra (Art. 3-5 civillagen). 4.8.2Hyressättningsregleringen på den privata sektorn Hyresgästens boendekostnader består av hyra och avgifter. Av lagen framgår att hyresgästen inte ska belastas med hyresvärdens kost- nader för fastighetsskatten (Art. 3-5 civillagen). Avgifterna bestäms efter den faktiska förbrukningen. Det är vanligt att hyresgästen beta- lar ett uppskattat belopp i förväg. En avstämning ska då göras i efter- hand mot faktisk förbrukning. Om parterna är oense kan avgiftens storlek underkastas rättslig prövning utan att hyresavtalets löpperiod utgör ett hinder. I fråga om avgifterna utgör förbrukningskostnaderna referenspunkten för prövningen (Art. 3-7.1 civillagen). Lagen utgår från avtalsfrihet i fråga om inflyttningshyrans storlek. I de flesta fall förhandlas hyresbeloppet (grundhyran) huvudsak- ligen fritt mellan hyresvärd och hyresgäst när avtalet ingås. I har den federala regeringen utfärdat föreskrifter om att referenshyror ska göras tillgängliga för allmänheten i vägledande syfte.24 Referenshyrorna har inspirerats av de franska hyresdata- baserna. Referenshyrorna har räknats fram på underlag som samlats in från 8 400 undersökningar bland olika hyresgäster (). Hyresdatan kompletteras med information från cirka 170 000 PEB-certifikat (ett obligatoriskt fastig- hetscertifieringssystem). Uppgifterna delar upp 118 distrikt i sju grup- per på grundval av hyrorna. Referenshyran tas fram med beaktande av egenskaper som fastighetens läge, bostadsyta, skick och antal rum. Den referenshyra som erhålls initialt från dessa uppgifter justeras med engångsbelopp genom att omständigheterna i det enskilda fallet beaktas. Faktorer som komfort, fastighetens energiprestanda, liksom förmåner som tillgång till balkong, garage, vinkällare, vind, närhet till grönområden o.d., kan höja eller sänka referenshyran. Efter juster- ingen adderas en marginal, från medianhyran. 225 de l’Ordonnance du 27 juillet 2017 de la Région de Bruxelles-Capitale la régionalisation du bail d’habitation (M.B. 30 octobre 2017) ; l’Arrêté d’exécution du 19 octobre 2017 du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale instaurant une grille indicative de référence des loyers (M.B. 6 novembre 2017). Myndigheterna i har upprättat en hemsida25 där den in- tresserade kan hämta uppgifter om referenshyror . På hemsidan ska var och en ange följande uppgifter för att få en referenshyra framräknad. 1.Typ – om det rör sig om en studio (1 RoK), lägenhet med fler antal rum eller ett hus; 3.Byggnadsår – före eller ; 4.Utrustning – uppgifter om förekomsten av –Ett andra badrum/WC En särskild missbruksregel finns i civillagen där successiv använd- ning av kortfristiga hyresavtal för att betinga sig en högre hyra kan medföra inskränkt avtalsfrihet när inflyttningshyran för en ny hyres- gäst ska bestämmas (Art. 3-7.1bis civillagen). Hyresrevidering under avtalets löptid Förutsättningarna för att revidera hyran under hyresförhållandet är begränsade. Det är möjligt att låta hyran följa förändringar i levnads- kostnaderna . Ett skriftlighetskrav finns och revideringsintervallen är inskränkta. Om hyresavtalet är skriftligt kan hyran indexeras en gång , om parterna inte uttryckligen 25(), kontrollerad . avtalar bort den möjligheten (Art. 3-6). Första indexeringen är möj- lig efter det att hyresavtalet inletts. Årlig indexanpass- ning kan ske av såväl kortfristiga avtal som standardavtal. Avtalsfriheten innefattar val av index i den mån regionala före- skrifter inte anger annat. I tillämpas Hälsoindex (l’santé), vilket erhålls från konsumentprisindexet exklusive priset på tobak, alkoholhaltiga drycker, bensin och diesel. Hälsoindex publi- ceras av den federala statistikmyndigheten . Hyres- indexering sker på basis av följande formel: (Grundhyra x Nytt hälso- index) ÷ (Initialt hälsoindex). Med nytt hälsoindex avses index- värdet vid revideringstillfället. Med initialt hälsoindex avses det indexvärde som gällde vid hyresavtalets ingående. Statbel tillhanda- håller verktyg för indexberäkning på sin hemsida.26 Under förutsättning att hyresvärden får hyresgästens godkän- nande kan hyran öka också i följande fall. (i) När hyresvärden be- kostat arbeten som syftar till att höja energiprestandan eller handi- kappanpassat bostaden (förhöjt hyresvärde), eller (ii) när hyresvärden begärt en översyn av hyran inför en kommande treårsperiod (tre- årsöversyn). Hyreshöjning på den senare grunden behöver dess- utom godkännas av hyresgästen före den befintliga treårsperiodens utgång (Art. 3-7.1 civillagen). Om part- erna inte kan komma överens kan saken prövas i domstol. För att hyresvärdens begäran om höjning ska godkännas på grund av yrk- ande om förhöjt hyresvärde fordras att de vidtagna åtgärderna inte var nödvändiga för att bostaden ska komma upp till en beboelig standard och att arbetena medfört att hyresvärdet ökat med (Art. 3.7.1). Hyresgästen kan begära en treårsöversyn i motsatt riktning. En förutsättning för att hyran ska justeras i enlighet med hyresgästens begäran är på motsvarande sätt beroende av hyresvärdens accept, vilket måste ske före den pågående treårs- periodens utgång (Art. 3-7.1 civillagen). Om parterna inte kommer överens kan frågan om sänkning av hyran prövas av domstol. För sänkning av hyran fordras att nya omständigheter medfört att hyres- värdet minskat med . 26(), kontrollerad . Oberoende av vem av parterna som initierat revideringen ska en skälig hyra fastställas av domstolen. Vid treårsöversyn kan hyran endast revideras för framtiden (Art. 3.7.1 civillagen). Den hyra som domstolen har bestämt blir tillämplig efter treårsperiodsskiftet. Hyresrätten har en viktig funktion att fylla på den svenska bostads- marknaden. På många orter är det i praktiken svårt att kunna få en hyreslägenhet. Den flexibilitet som hyresrätten innebär går därmed förlorad. För att belysa förhållandet på bostadsmarknaden i lämnas här en översiktlig statistisk redogörelse för hyresbeståndet, till- gången till nyproducerade hyreslägenheter, hyresutvecklingen och utvecklingen av bostadsbyggandet i olika delar av landet. Den statistik som det hänförs till i detta avsnitt omfattar förhåll- landevis korta tidsserier. Förklaringen till det är att det saknas till- gänglig statistik för längre tidsserier. Här ska också framhållas att redogörelsen inte innehåller några analyser av de bakomliggande faktorer som kan ha haft betydelse för det statistiska utfallet. Vid utgången av fanns det närmare 5 miljoner bostäder i . Merparten är bostäder i flerbostadshus () följt av bostäder i småhus (). Resterande andel upptas bl.a. av stu- dentbostäder och bostäder för äldre eller för personer med funk- tionsnedsättning, s.k. specialbostäder. Fördelningen av bostadsbe- ståndet framgår av figur 5.1. Figur 5.1 totala bostadsbestånd (2019) Källa: SCB Bostadsbestånd. Specialbostäder avser bostäder för äldre/personer med funktionsnedsättning, studentbostäder samt övriga specialbostäder. I flerbostadshus är hyresrätt den vanligaste upplåtelseformen. Av bo- städerna i flerbostadshus är (ca 1,5 miljoner) hyresrätter och (ca en miljon) bostadsrätter. Ägarlägenheter är mindre vanligt. fanns det cirka 950 ägarlägenheter i flerbostadshus. Bostadsrättsföreningar är den största ägaren av bostäder i fler- bostadshus (). är den näst största ägaren (). Förhållandena har ändrats något .