sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — En ekosystemansats ska genomföras i fiskeripolitiken för att säkerställa att fiskeverk- samhetens negativa inverkan på de ekosystemen minimeras, och att fiske och vattenbruk inte leder till en försämring av den miljön. Ekosystemansatsen syftar enligt definitionen i GFP 1SOU 2008:48, En utvecklad havsmiljöförvaltning, betänkande av . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen till att förvalta användningen av naturresurser, med beaktande av fiske- verksamhet och annan mänsklig verksamhet, som man bevarar både den biologiska rikedom och de biologiska processer som är nödvändiga för att skydda livsmiljöernas sammansättning, struktur och funktion i det berörda ekosystemet. Havs- och vattenmyndigheten pekar på att fiskeriförvaltningen traditionellt bygger på att varje bestånds utveckling analyseras för sig och att fisketrycket ses som den främsta orsaken till beståndets utveckling. Havs- och vattenmyndigheten framhåller dock vidare att: för att fisk och fiske ska kunna förvaltas i enlighet med en ekosystem- ansats, behövs förståelsen av fiskens roll i ekosystemet samt hur förvalt- ningen av fisken på olika sätt kan påverka vilka ekosystemtjänster vi får och . Även kunskap om hur bestånden samspelar med andra arter och miljöfaktorer behöver lyftas in för att kunna ge en mer nyanserad bild av beståndsutvecklingen, t.ex. födotillgång, predation från andra arter eller ändringar i fiskens livsmiljöer. Förståelsen behöver stärkas av vilka indirekta effekter fiske på en art kan få på näringsväven och om det kan påverka våra möjligheter att nå mål för andra arter, livs- miljöer eller ekosystemtjänster, t.ex. hur förekomst av större rovfiskar påverkar algtillväxt och därmed badvattenkvalitet.2 Havs- och vattenmyndigheten fick 2016 i uppdrag av regeringen att ta fram en strategi för en ekosystembaserad fiskförvaltning. Reger- ingen har genom ändringen av uppdraget 2018 tydligt signalerat att en ekosystembaserad fiskförvaltning är en integrerad del av havs- förvaltningen. har regeringen ändrat uppdraget till ett mål och återrapporteringskrav i årsredovisningen där Havs- och vattenmyndigheten ska redogöra för hur myndigheten arbe- tar för att en ekosystembaserad fiskförvaltning ska vara en integrerad del i att uppfylla målen i havs- och vattenförvaltningen samt miljö- målen.3 Havs- och vattenmyndigheten lämnar bl.a. följande exempel på hur myndigheten har bidragit till en ekosystembaserad fiskförvaltning:4 2Havs- och vattenmyndigheten , Fisk- och skaldjursbestånd i hav och sötvatten 2019, Resursöversikt, Rapport 2020:3. 3Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev för . 4Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen •Etablerat fem regionala beredningsgrupper för den nationella fiske- regleringen. •Analys av möjligheter till ytterligare åtgärder för att uppnå god miljöstatus för fisk och fiskets påverkan på ekosystemen i en- lighet med havsmiljöförordningen. •Utvecklat myndighetens arbetssätt för fiskereglering i skyddade områden. •Övergripande kartläggning av sociala, ekonomiska och miljömäs- siga mål till underlag för en utredning av fördelningen av demer- sala fiskemöjligheter. •Översikt av biologiska aspekter av rums- och tidsskalor i genom- förandet av ekosystembaserad fiskförvaltning. Miljömålsberedningen har med bakgrund av regeringens signal ovan och beredningens bedömning att en ekosystembaserad förvaltning ska genomsyra beredningens förslag till strategi, analyserat de delar av fiskförvaltningen som direkt eller indirekt kan förväntas ha bety- delse för att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen. Flera av de underlagsrapporter beredningen har beställt som stöd för arbetet inkluderar fisk eller fiske men, av direkt relevans är främst: 1.PM från SLU Aqua om fisket miljöeffekter.5 2.Östersjöcentrums rapport om våtmarker som fiskevårdsåtgärd.6 3.Havsmiljöinstitutets rapport om ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsaks- samband.7 5SLU Aqua 2019, Sammanfattning – fiskets miljöeffekter, PM till Miljömålsberedningen . 6Östersjöcentrum vid 2020, Våtmarker som fiskevårdsåtgärd vid kusten, Rapport 1/2020. 7Havsmiljöinstitutet , Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband, Rapport 2019:6. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen 17.3Förvaltningen av fisk styrs både av näringspolitiska och miljöpolitiska mål Förvaltningen av fisk styrs främst av mål inom EU:s gemensamma fiskeripolitik och nationella näringspolitiska mål. Det är dock flera mål inom det miljöpolitiska området som har och successivt får större betydelse för förvaltningen av fiskbestånden och fisket. Inte minst målet om god miljöstatus i EU:s havsmiljödirektiv, som även den gemensamma fiskeripolitiken ska bidra till. De näringspolitiska målen kan ofta delas in i målsättningar för fiskresursen och mål för fiskets bedrivande. Då Miljömålsberedning- ens tilläggsdirektiv fokuserar på miljömålen och tillståndet i havs- miljön, redovisas här de mål som rör fiskeresursen och fiskens roll i ekosystemet. 17.3.1Målen för EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP) Den gemensamma fiskeripolitiken syftar till att säkerställa att verk- samheten i fiskeri- och vattenbrukssektorerna är miljömässigt håll- bar på lång sikt och förvaltas på ett sätt som överensstämmer med målen för att uppnå ekonomiska, sociala och sysselsättningsmässiga fördelar. De mål i grundförordningen (EU 1380/2013) som särskilt berör förvaltningen av fiskresursen och havets miljötillstånd är att säkerställa att nyttjandet av de levande biologiska resurserna sker på ett sådant sätt att populationerna återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning (MSY) . Fiskeripolitiken ska även vara förenlig med unionens miljölagstiftning, särskilt med målet att uppnå en god miljöstatus enligt havsmiljödirektivet. Den gemensamma fiskeripolitiken och MSY hanteras vidare i avsnitt nedan. Regeringens, av godkända, mål för livsmedelsstrategin om- fattar även fiskenäringen. Strategins vision, övergripande mål och tre strategiska villkor redovisas i kapitlet om övergödning. Det över- gripande målet tydliggör bl.a. att relevanta miljömål ska nås och att utvecklingen ska vara hållbar och en utgångspunkt för strategin är Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen att stärkt konkurrenskraft och ökad produktion ska gå hand i hand med arbetet att nå miljömålen.8 Fisk och vattenbruk är ett av tolv strategiska områden. Reger- ingen bedömer att livsmedel och resurser har förutsättningar att möta en ökad efterfrågan. Vattenområden för hållbart vatten- bruk, t.ex. fisk-, skaldjurs-, ostron- och musselodlingar, bör göras till- gängliga för att stärka det svenska vattenbruket. Om fiske och beredningsindustrin säger regeringen särskilt att det svenska yrkesfisket står inför flera utmaningar, t.ex. i frågor om förädlingsgrad, lönsamhet, generationsväxling och tillgången på land- ningshamnar. Näringen behöver höja sin kunskapsnivå i flera avse- enden för att kunna uppnå ett både hållbart och konkurrenskraftigt fiske och vattenbruk. Tillgången på högkvalitativa råvaror är viktig. I livsmedelsstrategin betonar regeringen att det finns potential för det småskaliga fisket att öka sin försäljning genom ökad samverkan men det kräver kontinuerliga leveranser för att få marknadstillträde och för att kunna marknadsföra sina produkter. Ökad produktion och ökat förädlingsvärde skulle bidra till att göra avsättning på en större marknad möjlig, vilket kan skapa högre värde för kunden och göra ett högre pris och ökad lönsamhet möjlig för producenterna. Möjligheter till främjandeåtgärder för fiskerinäringen finns inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. 17.3.3Mål för havets miljötillstånd Mål för miljötillståndet i kustvatten och hav finns i sin helhet redo- visade i kapitlet om att Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal. Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgårds por- talparagraf har i sin helhet stor koppling till fiskresursen och fisket genom att produktionsförmågan ska vara långsiktigt hållbar sam- tidigt som den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av upplevelsevärden samt natur- och kulturvär- den. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skär- 2016/17:104, En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen gård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värde- fulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Samtliga tre preciseringar som Miljömålsberedningen föreslår till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har betydelse för fisk. •Målet God miljöstatus: Kust- och havsvatten har god miljöstatus med avseende på fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i enlighet med havsmiljöförordningen (2010:1341). •Målet God ekologisk och kemisk status: Kustvatten har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. •Målet Gynnsam bevarandestatus: Livsmiljöer och arter knutna till kust och hav har gynnsam bevarandestatus i enlighet med om- rådesskyddsförordningen (1998:1252), artskyddsförordningen (2007:845) samt arter och livsmiljöer förtecknade inom Helcom och Ospar. God miljöstatus enligt EU:s havsmiljödirektiv EU:s havsmiljödirektiv syftar till att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i hav och att skydda och bevara de resur- ser som den marint relaterade ekonomin och samhällsaktiviteterna är beroende av.9 I direktivet fastställde EU vad som kännetecknar en god miljöstatus genom elva kvalitativa deskriptorer.10 Havsmiljödirek- tivet har implementerats i genom havsmiljöförordningen (2010:1341). Havsmiljödirektivet och havsmiljöförordningen beskrivs närmare i kapitlet om EU och havsmiljöarbetet. I princip har alla direktivets kvalitativa deskriptorer betydelse för förvaltningen av fisk eller för att säkerställa ekosystem som kan pro- ducera fiskresurser. De deskriptorer som innehåller kriterier och indikatorer för fisk eller som direkt påverkas av fisket är: 9Europaparlamentets och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). 10Havsmiljödirektivet (2008/56/EG), bilaga 1. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen 1.Biologisk mångfald bevaras. Livsmiljöernas kvalitet och före- komst samt arternas fördelning och abundans överensstämmer med rådande geomorfologiska, geografiska och klimatiska villkor. 2.Populationerna av alla kommersiellt nyttjade fiskar och skaldjur håller sig inom säkra biologiska gränser och uppvisar en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett friskt bestånd. 3.Alla delar av de näringsvävarna, i den mån de är kända, förekommer i normal omfattning och mångfald på nivåer som är tillräckliga för att arternas långsiktiga bestånd ska kunna säker- ställas och deras fulla reproduktiva kapacitet behållas. 4.Havsbottnens integritet håller sig på en nivå som innebär att eko- systemens struktur och funktioner kan tryggas och att i synner- het de bentiska ekosystemen inte påverkas negativt. 5.Främmande ämnen i fisk och skaldjur avsedda som livsmedel överskrider inte de nivåer som fastställts i gemenskapslagstiftningen eller andra tillämpliga normer. Havs- och vattenmyndigheten har fastställt tre särskilda miljökvali- tetsnormer som direkt berör fiskpopulationer och fiske i och Östersjön.11 –Populationerna av alla naturligt förekommande fiskarter och skal- djur som påverkas av fiske har en ålders- och storleksstruktur samt beståndsstorlek som garanterar deras långsiktiga hållbarhet. –Förekomst, artsammansättning och storleksfördelning hos fisk- samhället ska möjliggöra att viktiga funktioner i näringsväven upp- rätthålls. –Den av mänsklig verksamhet opåverkade havsbottenarealen ska ha en omfattning som ger förutsättningar för att upprätthålla bottnarnas struktur och funktion för respektive livsmiljötyp, där bottentrålning är en indikator. 11Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (HVMFS 2012:18) om vad som kännetecknar god miljöstatus samt miljökvalitetsnormer med indikatorer för och , bilaga 3. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen God ekologisk status enligt EU:s vattendirektiv EU:s ramvattendirektiv12 syftar bl.a. till att nå god ekologisk och kemisk status i samtliga ytvatten, inklusive kustvatten ut till en nautisk mil utanför baslinjen. Vattendirektivet har implementerats i svensk lag- stiftning genom vattenförvaltningsförordningen (2004:660). God ekologisk status bedöms enligt ett antal kvalitetsfaktorer. Fisk ingår som en del av bedömningen i sötvatten, men har inte inkluderats i bedömningen av god ekologisk status i kustvattenförekomster. Gynnsam bevarandestatus enligt EU:s art- och habitatdirektiv Art- och habitatdirektivets13 syfte är att bidra till att säkerställa den biologiska mångfalden genom bevarandet av livsmiljöer samt vilda djur och växter i medlemsstaternas europeiska territorium. Direk- tivet har implementerats bl.a. genom 7 kap. . För områden som ingår i Natura 2000-områden ska enligt 7 kap. 27 § gynnsam bevarandestatus uppnås. Fiske bedöms i många 2000-områden påverka möjligheten att nå gynnsam bevarandestatus. Etappmålet om skyddade områden Etappmålet om skydd av områden innebär att av områden ska vara skyddade genom ekologiskt representativa, sam- manhängande och väl förvaltade nätverk. (Läs mer i kapitlet om Marint områdesskydd). Skydd av områden medför ofta ett behov av att helt eller delvis reglera fisket inom området. Å andra sidan är ett viktigt syfte med skydd och förvaltningen i dessa om- råden att säkerställa bl.a. lek- och uppväxtmiljöer för fisk och där- med bidra till produktion av fiskresurser till både yrkesfiske och fritidsfiske. 12Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprät- tande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 2 Rådets direktiv (92/43/EEG) om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Fiske faller främst in under Agenda 2030:s hållbarhetsmål 14 Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. (Läs mer i kapitlet om Agenda 2030 och mål 14.) För arbetet med hållbara fiskbestånd är det främst delmål 14.4, 14.6 och 14.B som är relevant: Delmål 14.4 Främja hållbart fiske: införa en effektiv fångst- reglering och stoppa överfiske, olagligt, orapporterat och oreglerat fiske liksom destruktiva fiskemetoder samt genomföra vetenskapligt base- rade förvaltningsplaner i syfte att återställa fiskbestånden så snabbt som möjligt, åtminstone till de nivåer som kan producera maximalt hållbart uttag, fastställt utifrån deras biologiska egenskaper. Delmål 14.6 Avskaffa subventioner som bidrar till överfiske: förbjuda vissa former av fiskesubventioner som bidrar till överkapacitet och överfiske, avskaffa subventioner som bidrar till olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och avstå från att införa nya sådana subventioner, med erkännande av att en ändamålsenlig och effektiv särskild och diffe- rentierad behandling av utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna bör vara en integrerad del av förhandlingarna om fiskesubven- tioner i . Delmål 14.B Stöd småskalig fiskenäring: Säkerställa tillträde för småskal- iga icke-industriella fiskare till resurser och marknader. 17.3.5Strategier som berör förvaltningen av fiskeresursen Inom ramen för EU:s gröna giv har presenterat två strategier som är relevanta för fisket. I strategin Från jord till bord för ett rättvist, sunt och miljövänligt livsmedels- system, framhåller kommissionen att på samma sätt som inom jord- bruket behöver den långsiktiga hållbarheten inom fisket stärkas och insatserna öka för att få upp bestånden på hållbara nivåer. Detta är viktigt även för att säkra den långsiktiga lönsamheten och livsmedels- produktionen inom EU. Kommissionen framhåller även att fiske och vattenbruk behöver minska sina klimatutsläpp och att andelen eko- logiskt vattenbruk behöver öka.14 14EU-kommissionens meddelande, Från jord till bord – strategin för ett rättvisare, hälsosam- mare och miljövänligare livsmedelssystem, KOM (2020)381 slutgiltig. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen strategi för biologisk mångfald tar kom- missionen också fasta på vikten av att resurser används håll- bart och att en förutsättning för att nå detta är att EU:s gemen- samma fiskeripolitik implementeras fullt ut men även att havsmiljö- direktivet och art- och habitatdirektivet genomförs i sin helhet. Kommissionen betonar vikten av att bestånden fiskas på eller under maximal hållbar avkastning (MSY). Kommissionen avser också att stärka arbetet med regleringen av fiske i skyddade områden. Fiske- regleringar ska införas i samtliga skyddade områden på basis av tydliga områdesspecifika bevarandemål och bästa möjliga veten- skapliga kunskap. Kommissionen pekar t.ex. på att inom ramen för den aviserade aktionsplan för skydd av områden och fiske- resurser 2021 kommer det tas fram åtgärder för begränsningar för fiskeredskap som kan skada biodiversiteten och särskilt sådana som kan skada havsbotten. Havs- och fiskerifonden ska bidra till att stödja omställningen. Kommissionen lyfter även fram vikten av att elimi- nera bifångst. Kommissionen aviserar även att i den kommande satsningen på restaurering av sjöar och vattendrag är lek och upp- växtområden för fisk en viktig faktor.15 Strategi för svenskt yrkesfiske 2020 – Hållbart fiske och nyttig mat och Havs- och vattenmyndigheten presenterade 2016 en gemensam strategi för svenskt yrkesfiske till 2020.16 Strategin slog fast att till 2020 ska det svenska yrkesfisket vara miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart. Visionen för svenskt yrkesfiske for- mulerades som: förvaltas, fördelas och nyttjas de svenska fiskresurserna miljö- mässigt långsiktigt hållbart. Inom de miljömässigt hållbara ramarna strävar förvaltningen efter att skapa största samhällsekonomiska värde inkluderande sociala och ekonomiska aspekter. Det svenska yrkesfisket levererar förstklassiga råvaror till konsumenter och fiskberedningsindu- stri. Fiskerinäringen kännetecknas som en trovärdig, ansvarsfull och lönsam bransch med goda framtidsutsikter. 15EU-kommissionens meddelande, för biologisk mångfald – Ge naturen större plats i våra liv, KOM (2020)380 slutgiltig. 16Havs- och vattenmyndigheten och 2016, Strategi för svenskt yrkesfiske 2020 – Hållbart fiske och nyttig mat. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Havs- och vattenmyndigheten och pekar i strategin särskilt på status och tillgång till lek- och uppväxtmiljöer, att bestån- den ligger över den nivå som kan ge maximal hållbar avkastning för att kunna ge högsta möjliga samhällsekonomiska värde samt redskaps- utveckling av skonsamma fiskeredskap. Vikten av stor fisk betonas. Myndigheterna pekar även på att det är viktigt att yrkesfisket deltar aktivt i fiskförvaltningen och miljöarbetet genom bl.a. datainsamling och arbete för biologisk återställning av lek- och uppväxtområden. Yrkesfisket kan också bidra genom att samla in förlorade redskap och marint skräp samt genom att bistå med kunskap som kan ligga till grund för reservatsföreskrifter och bevarandeplaner i skyddade områden. Ny gemensam strategi för fiskes framtid klar Havs- och vattenmyndigheten och håller på att ta fram en ny gemensam strategi för yrkesfisket, vattenbruket, fritids- fisket och fisketurismen på uppdrag av regeringen. Strategin ska vara klar . Regeringen pekar i uppdraget på att nya sek- torsspecifika handlingsplaner ska utgå från en ekosystemansats och bidra till att stärka måluppfyllnaden i den Maritima strategin (inkl. hållbar blå ekonomi) samt i livsmedelsstrategin. Strategin ska även bidra till en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, särskilt genom att beakta kompetensförsörjning, diversifiering, lönsamhet samt minska arbetsplatsolyckor och dödsolyckor. I arbetet ingår även att beakta forskning och innovation samt besöksnäringens möjlig- heter.17 Havs- och vattenmyndigheten anger som viktiga förutsättningar för strategiarbetet bl.a. att svenskt fiske står inför nya utmaningar. Många fisken har minskat, varav några drastiskt , däribland torskfisket i . Miljö- tillståndet i och är inte tillfredsställande, med syre- fria bottnar, fortsatt övergödning, problem med gamla och nya miljöfar- liga ämnen och effekter av klimatförändringen. Det är därför angeläget att analysera vad det innebär för fisket, men även nya förvaltningsfor- mer, som både kan ta hänsyn till miljötillstånd, beståndsuppskattningar, osäkerheter i vetenskaplig rådgivning, med hänsyn till näringens önske- mål om långsiktighet och framförhållning. 17Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev för . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Haven nyttjas för många syften och ambitionen att skapa en blå eko- nomi med energiproduktion till havs, ökad sjöfart, marint skydd, för- svarsintressen och rekreation växer som fisket måste utvecklas för att nyttja resurserna på ett långsiktigt hållbart sätt.18 Regeringen antog en maritim strategi 2015. Den tar ett helhetsper- spektiv för att främja de maritima näringarna.19 Strategins vision är: Konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Regeringen framhöll att visionen förutsätter en miljömässigt, ekono- miskt och socialt hållbar tillväxt och vilar på tre likställda perspektiv: 1.Hav i balans, 2.konkurrenskraftiga maritima näringar och Regeringen tar upp att en prioriterad fråga är att stärka fiskbestånden och långsiktigt bibehålla dem på en säker nivå. Det är viktigt, dels för att nå en hållbar förvaltning av alla bestånd, dels för att öka för- utsättningarna för en ökad avkastning inom fisket. Fortsatt arbete behövs också för att adressera problem med miljögifter som påver- kar människors hälsa och möjligheten att använda fiskresursen på ett så effektivt sätt som möjligt. Starka, hållbara och fiskbara bestånd är en grundförutsättning för fiskerinäringen och det skapar förutsätt- ningar för att öka lönsamheten i fisket. 17.4Hur mår fisken? Når vi målen? Havs- och vattenmyndigheten anger sammanfattningsvis i den för- djupade utvärderingen av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård 2019 att en del fiskbestånd håller på att återhämta 18www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/samverkansomraden/framtidens- fiske/gemensam-strategi-for-framtidens-fiske.html, . 19Regeringen 2015, En svensk maritim strategi för människor, jobb och miljö. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen sig men flera har ett högre fisketryck än vad som är långsiktigt håll- bart.20 Ingen av de preciseringar i miljökvalitetsmålet som är av bety- delse för fisk, bedöms kunna nås till 2020. Enligt årliga uppföljning av miljömålen 2020, har antalet fiskbestånd som bedöms nyttjas hållbart endast varierat mar- ginellt mellan 2015 och 2018.21 Andelen hållbart nyttjade bestånd har minskat från 2018. Minsk- ningen beror på att flera bestånd av sill både i och i har gått från ”hållbart nyttjade” till ”ej hållbart nyttjade”. Det är miljömålsindikatorna Hållbart nyttjade fisk- och skaldjurs- bestånd i kust och hav som ligger till grund för bedömningarna. Indikatorn baseras på den resursöversikt över kommersiellt nyttjade fisk- och skaldjursbestånd som Havs- och vattenmyndigheten ger ut och som sammanställs av SLU Aqua. Havs- och vattenmyn- digheten påpekar till Miljömålsberedningen att underlag för många kommersiellt nyttjade fisk- och skaldjursbestånd är bristfälliga.