sou · H9B338 · 2021-05-21 00:00:00 — Dessutom kan tillgång till Rakelterminaler bidra till en säkrare arbetsmiljö för ord- ningsvakter, framför allt vid särskilt utsatta platser. Utredningen före- slår därför att det ska finnas möjligheter för ordningsvakter att ha tillgång till kommunikationssystemet . Det torde dock inte, enligt utredningens preliminära bedömning, krävas några lagändringar för att åstadkomma en sådan möjlighet.4 En tänkbar lösning skulle vara att hyr ut Rakelterminaler till ordningsvakter för vissa uppdrag och att ges full kompensation för den kostnaden.5 2Se , s. 9, utgiven av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 3Se rapport /2019 Hur tillsammans med 8 300 ordningsvakter gör hela tryggt och säkert, , Nationell samordning, Nationella operativa avdelningen, . 4Jämför dock Ds. 2017:7, s. 68–69. 5Polismyndigheten har räknat på kostnaderna för förslaget och kommit fram till följande. Upp- skattningsvis handlar det om 900 Rakelterminaler till genomsnittlig kostnad om och terminal. kommer att belastas med vissa administrativa kostnader och vissa overheadkostnader i samband med utbildningen, men de bedöms vara marginella. 6 Förordnande som ordningsvakt Utredningen har fått i uppdrag att analysera hur reglerna kring ord- ningsvaktsförordnanden bör utformas. Enligt utredningsdirektiven ska även reglerna om prövning och kontroll av ord- ningsvaktens lämplighet ses över. I uppdraget ingår att se över vilka registerkontroller som bör göras och på vilket sätt dessa bör ske. I direktiven anges även att utbildningens omfattning och innehåll samt aktualiserade kostnadsfrågor behöver ses över. Utredningen ska alltså analysera hur ska kon- trollera och pröva ordningsvaktens lämplighet, både vid förordnandet och löpande, samt hur reglerna för ordningsvakternas utbildning, när det gäller såväl omfattning som övergripande innehåll, bör utformas. Dagens användning av ordningsvakter ställer höga krav på ordnings- vakternas personliga lämplighet, kunskap och förmåga att hantera komplexa situationer. Justitiekanslern har inom ramen för ett initiativärende ifrågasatt om grundutbildningen för ordningsvakter är tillräckligt omfattande, bl.a. när det gäller konflikthantering och etik. Även () har framfört att ordningsvakter bör få mer utbildning i bl.a. konflikthantering. har granskat ett antal incidenter där ordningsvakter varit inblandade och funnit att ordningsvakternas utbildning behöver bli bättre och mer omfattande och har gett uttryck för att ord- ningsvakternas utbildning behöver stärkas. I den allmänna debatten förekommer också kritik av hur enskilda ordningsvakter utför sitt arbete. SFO har uttryckt att kraven på ord- ningsvakters lämplighet bör skärpas. En gedigen lämplighetsprövning och utbildning är av betydelse för att upprätthålla förtroendet för ordningsvakterna som yrkeskår. Det finns mot denna bakgrund skäl att förstärka ordningsvakternas utbildning och att upprätthålla högt ställda krav på lämplighet inför förordnande. Enligt 1 § LOV får endast den som inte är polisman förordnas till ord- ningsvakt. Enligt 4 § LOV krävs för att kunna förordnas som ord- ningsvakt dessutom att sökanden har fyllt och med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Enligt 5 § LOV förordnas en ordningsvakt av . Förord- nandet meddelas , dock högst . I förordnandet ska det anges för vilken verksamhet och inom vilket område det gäller. Med- delas förordnandet med stöd av 3 § LOV, ska det också innehålla upp- gift om tjänstgöringsställe. Prövningen av ordningsvakternas lämplighet och frågor om deras utbildning regleras vidare i ordningsvaktsförordningen och i Polis- myndighetens föreskrifter och allmänna råd om ordningsvakter (2017:12, FAP 670-1). I förarbetena till lagen om ordningsvakter anges att det bör ställas relativt höga krav på ordningsvakternas laglydighet och lämplighet med hänsyn till ordningsvaktsuppdragets karaktär (prop. 1979/80:122 s. 67). Vidare går det att utläsa att förutom brott kan även annat för- anleda att ett förordnande återkallas. Så kan bli fallet om ordnings- vakten vid återkommande tillfällen uppträtt på ett sådant sätt att han eller hon inte längre uppfyller det allmänna lämplighetskravet (a prop. s. 71). Ansökan om förordnande och utbildning till ordningsvakt ska göras på formulär Ansökan till utbildning/förordnande till ordningsvakt. Formuläret finns på webbplats (2 kap. 1 § PMFS 2017:12). Vid urvalet av sökanden ska, förutom kraven på laglydnad och lämplighet, hänsyn endast tas till sakliga grunder såsom den sök- andes skicklighet (2 kap. 2 § PMFS 2017:12). Vid handläggning av ansökan om förordnande till ordningsvakt prövas först laglydnaden och därefter lämpligheten. Vid utbildning i regi görs denna prövning innan en sökande antas till utbildningen. Vid prövning av sökandens laglydighet hämtar in uppgifter från de register som förs med stöd av lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister. Beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande lag- lydnad ska grunda sig på en lagakraftvunnen dom, ett godkänt straff- föreläggande, ett godkänt föreläggande om ordningsbot eller ett beslut om åtalsunderlåtelse enligt 20 kap. RB eller motsvarande bestämmelse i annan författning (3 kap. 2 § PMFS 2017:12). Av de allmänna råden i PMFS 2017:12 framgår vidare att Polis- myndigheten ska ta hänsyn till brottets straffvärde, omständighe- terna vid brottet och den tid som har förflutit från det att brottet begicks. bör som huvudregel endast ta hänsyn till brott som inträffat . kan dock såväl förlängas som förkortas med hänsyn till brottets svårighetsgrad och omständigheterna i det enskilda fallet. Om en sökande begått brott med fängelse i straffskalan bör , med hänsyn till brottets karaktär och omständigheterna vid brottet, överväga att av- slå ansökan. Exempel på brott där huvudregeln är att ansökan avslås är uppsåtliga brott mot liv och hälsa, frihet och frid, tillgreppsbrott, vapen-, narkotika- och dopningsbrott, smuggling, brott mot tyst- nadsplikt samt mutbrott. En ansökan bör även avslås när det är fråga om flera mindre allvarliga brott eller förseelser som inte medfört svårare påföljd än böter men som sammantaget tyder på bristande respekt för gällande författningar. Det finns några exempel på domstolsavgöranden där laglydig- heten har prövats. I ett avgörande (RÅ 1992 not. 100) hade sökanden dömts för bedrägeri innan prövningen av förordnan- det. fann, med hänvisning till brottets karaktär och svårhetsgrad samt den tid som förflutit, att lagföringen inte var ett hinder för att meddela ett ordningsvaktsförordnande. I ett annat fall var det fråga om förordnande av en ordningsvakt som hade dömts till villkorlig dom och böter för tillgrepp av fortskaff- ningsmedel och urkundsförfalskning. Brotten var begångna innan prövningen av förordnandet och Högsta förvalt- ningsdomstolen ansåg att brotten fortfarande utgjorde hinder för att förordna sökanden till ordningsvakt (2003 ref. 40). I ett avgörande som rörde en person som gjort sig skyldig till olaga hot fann kammarrätten att brottens karaktär medförde att den sökande måste anses olämplig att förordnas som ordningsvakt trots den tid som förflutit från att brotten begicks (Kammarrätten i dom i mål nr 3493-17). Ett annat kammarrättsavgörande rörde en person som gjort sig skyldig till up- prepade trafikbrott med penningböter som påföljd. I detta fall menade kammarrätten att omständigheterna i målet gav stöd för att sökan- den hade sådan bristande respekt för gällande författningar att hans ansökan skulle avslås (Kammarrätten i dom i mål nr 6381-13). De personer som klarat prövningen av laglydnad kallas till lämplig- hetsprövning. Kontroll i misstankeregistret utgör en del av lämplighetspröv- ningen. Utöver vad som framkommer i registerkontrollen tar Polis- myndigheten i sin bedömning även hänsyn till övriga tillgängliga upp- gifter för att bedöma den sökandes lämplighet för uppdraget (3 kap. 1 § PMFS 2017:12). Vidare sker en prövning av sökandens läs- och skrivförståelse och ett fysiskt test. Läs- och skrivförståelsetestet inne- håller frågor och svar som beskriver vem sökanden är som person. Det fysiska testet innebär att sökanden ska klara att springa på högst . Dessutom ska personen klara att lyfta och dra en docka som väger . Därutöver genomförs en inter- vju som också ligger till grund för bedömningen om personen ska anses lämplig.1 Beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande lämp- lighet ska enligt 3 kap. 3 § PMFS 2017:12 grunda sig på någon av föl- jande orsaker: •skälig misstanke om brott •att sökanden inte har de kunskaper i svenska språket som krävs •att sökanden inte har den fysik som krävs •att sökanden inte bedömts som lämplig avseende personliga egen- skaper och mognad •att sökanden inte genomgått föreskriven utbildning med godkänt resultat •någon annan omständighet som har betydelse vid bedömningen av om sökanden kommer att kunna utföra arbetsuppgifterna på ett godtagbart sätt. I de allmänna råden till denna bestämmelse anges följande. Ansökan bör avslås med hänvisning till bristande lämplighet om en person är skäligen misstänkt för brott som normalt leder till att ansökan avslås på grund av bristande laglydnad. Andra omständigheter som bör leda till att ansökan avslås är att sökanden vid upprepade tillfällen har varit föremål för ingripande med stöd av LOB eller 13 § PolisL. En ansökan bör avslås även när det är fråga om sådana upprepade bete- enden eller vid enstaka tillfälle av mer allvarligt slag som visserligen inte har föranlett några ingripanden, men som ändå tyder på att per- sonen är olämplig för arbetsuppgiften. Exempel på annan omstän- dighet som kan innebära att sökanden bedöms som olämplig är att personen lider av en psykisk störning, missbrukar narkotika eller något sådant medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel. Skäl för avslag kan även vara att fått kännedom om uppgifter eller andra omständigheter som tyder på att sökanden inte är lämplig att förordnas som ordningsvakt. ska under grundutbildningen och fortbildningen fortlöpande pröva den sökandes lämplighet för uppdraget. Enligt 6 § ordningsvaktsförordningen ska utbildningen bedrivas så att deltagarna ges de kunskaper och färdigheter som krävs för tjänst- göringen. Utbildningen ska utformas med särskilt beaktande av en ordningsvakts behov av yrkesetiska principer och teoretiska och prak- tiska kunskaper och enligt ordningsvaktsförordningen omfatta minst . får meddela föreskrifter om utbild- ningens utformning och genomförande. Utbildningens närmare utformning och innehåll framgår av Polismyn- dighetens föreskrifter och allmänna råd, vilka bl.a. anger att grund- utbildningen ska bestå av 80 timmars undervisning (se PMFS 2017:12, bilaga 1). Grundutbildningen består av följande moment: •juridik () arbetsledning, arbetsmiljö samt risk- och hot- bildsanalys () •olaga diskriminering () •konflikthantering och självskydd () •expanderbar batong () •problemorienterat ordningsvaktsarbete () •samhällsorientering (). För att bli godkänd ska deltagaren klara såväl ett skriftligt som ett praktiskt prov. Det praktiska provet bör enligt föreskrifterna utföras i form av ett rollspel där deltagaren på ett lämpligt sätt ska lösa en konstruerad konfliktsituation. För dem som gått igenom väktar- eller skyddsvaktsutbildning får enligt 6 § ordningsvaktsförordningen föreskriva en kortare utbildningstid än grundutbildningen. anordnar inga särskilda förkortade utbildningar utan de som uppfyller krav på förkortad utbildning kan i stället välja att inte närvara under vissa specifika moment under grundutbildningen (se även 4 kap. 3 § PMFS 2017:12). Ett ordningsvaktsförordnande gäller och för att förordnas på nytt krävs enligt föreskrifter och allmänna råd att ordningsvakten genomgår en särskild fortbildning. Polismyndig- heten ska anordna fortbildning för ordningsvakter i den utsträck- ning som behövs för att en ordningsvakt utan verksamhetsuppehåll ska kunna få ett nytt förordnande. Fortbildningen ska omfatta minst , innehålla en repetition av grundutbildningen och avslutas med ett kunskapsprov (se 4 kap. 4 § PMFS 2017:12). Utbildningen för säkerhetskontroll omfattar och endast den som har genomgått grundutbildning eller fortbildning för ordningsvakter med godkänt resultat får ges tillträde till utbildningen. Utbildningen består av en del som innehåller över- gripande information om arbetet med säkerhetskontroller samt defi- nitioner och begrepp (), juridik (), teknisk ut- rustning (), arbetsmiljö () samt praktisk övning och prov (). Utbildning för ordningshållning på arena Endast den som med godkänt resultat har genomgått grundutbildning eller fortbildning för ordningsvakter får ges tillträde till arenautbildningen. Utbildningen omfattar och dessa är fördelade på följande moment. Introduktion och sam- verkan (), arbetsledning, arbetsmiljö samt risk- och hotbilds- analys (), juridik (), introduktion till konflikt- reducerande metoder (), konfliktreducerande strategier () samt praktiska övningar (). Utbildning av ordningsvakter får bedrivas av eller, om det finns särskilda skäl, av någon som har fått tillstånd av Polis- myndigheten (6 § tredje stycket ordningsvaktsförordningen). För att få utföra utbildningarna krävs att utbildningsanordnaren är aukto- riserad av som bevakningsföretag eller utbildnings- företag (3 kap. 8 § PMFS 2017:10). har tidigare beviljat fyra auktoriserade utbild- ningsföretag tillstånd att genomföra grundutbildning för blivande ordningsvakter. Tillstånden gällde , . har inget utbildningsföretag tillstånd att bedriva ord- ningsvaktsutbildning. Såväl som utbildningsföretagen tar ut avgifter för utbildningen (se 4 kap. 1 § PMFS 2017:12). tas två avgifter ut, en enligt avgiftsförordningen för ansökan om förordnande, och en an- nan för utbildningen (som ska ge full kostnadstäckning). Ansöknings- avgiften om är avsedd att täcka den inledande administra- tiva lämplighetsprövningen som sker genom registerkontroll. Polis- myndigheten kan inte ta ut någon avgift för den praktiska lämplig- hetsprövning som sker i nästa steg. Den prövningen omfattar flera praktiska moment där sökanden måste vara fysiskt närvarande och kostar per deltagare. Denna prövning är av stor betydelse för att säkerställa att endast de sökande som är mest lämpliga ges möjlighet att genomgå utbildningen. har beslutat om höjda avgif- ter för ordningsvaktsutbildningen. grundutbild- ning för ordningsvakt kostar numera , fortbildning för ordningsvakt , arenautbildning och ut- bildning för säkerhetskontroll i domstol, offentliga sammanträden i kommuner och regioner samt offentliga sammanträden . Hos Bevakningsbranschens Yrkes- och () får endast personer som är anställda hos BYA:s med- lemsföretag utbilda sig och detta har finansierats av en kollektiv av- gift som betalas av medlemsföretagen. Att gå en grundutbildning till ordningsvakt på kostade . Ord- ningsvaktsutbildningen är inte studiemedelsberättigad. Studiemedel får enligt 3 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395) läm- nas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Av 1 kap. 2 § studiestödsförordningen (2000:655) framgår att reger- ingen bestämmer vid vilka läroanstalter och utbildningar som stude- rande kan få studiestöd. Läroanstalterna och utbildningarna anges i bilagan till studiestödsförordningen. För utbildning i hos någon annan enskild utbildningsanordnare än en folkhögskola eller en fristående gymnasieskola meddelas beslut enligt 2 § första stycket efter ansökan av utbildningsanordnaren (1 kap. 3 § studiestödsför- ordningen). De krav som ställs för att en ansökan ska bifallas fram- går av 1 kap. 4 § studiestödsförordningen. För det fall en utbildning ger rätt till studiemedel och den studerande i övrigt uppfyller kraven för rätt till studiemedel, t.ex. att den studerande bedriver studier på minst halvtid och att utbildningens längd är minst (3 kap. 5 § studiestödslagen) har den enskilde rätt till studiebidrag, studielån och andra lån som exempelvis merkostnadslån för att betala utbild- ningskostnader. När det gäller exempelvis yrkeshögskoleutbildningar ger dessa van- ligtvis rätt till studiestöd. 6.4.1Allmänna förutsättningar och krav2 Myndigheten för bestämmer om en utbildning ska ingå i (1 kap. 4 § förordningen, 2009:130, om yrkes- högskolan). Utbildningarna inom yrkes- högskolan ska vara eftergymnasiala och svara mot ett verkligt behov på arbetsmarknaden (1 § lagen, 2009:128, om ). Detta innebär att utbildningarna ska ha en stark arbetslivsanknytning och utformas i nära samarbete med representanter för arbetslivet. Även en yrkeshögskoleutbildning inom ett smalt yrkesområde kan beviljas om det är av intresse för individen och samhället. Målet med en yrkeshög- skoleutbildning är att utbildningen ska leda till en tydlig yrkesroll. Personer som examineras ska dock kunna verka inom flera olika företag. Det innebär att en yrkeshögskoleutbildning inte kan utfor- mas till nytta för endast ett specifikt företag. Utbildningen ska heller inte kunna erbjudas i högskolan. Utbildningar inom kan anordnas av statliga uni- versitet och högskolor, kommuner, regioner, andra statliga myndig- heter och enskilda fysiska eller juridiska personer (4 § lagen om yrkes- högskolan). Om utbildningsanordnaren är en juridisk person ska den vara registrerad i aktiebolags- eller handelsregister eller motsvarande. Myndigheten för beslutar i vissa fall om statsbidrag eller särskilda medel i samband med beslutet om att en utbildning får ingå i (8 § lagen (2009:128) om ). Statsbidrag (schablonbidrag) bestäms per årsplats. heltids- studier motsvarar och 200 yrkeshögskolepoäng. Myn- digheten för beslutar om statsbidrag eller särskilda medel efter ansökan av den som enligt 4 § lagen om får anordna en utbildning inom (5 kap. 4 § förord- ningen om ). En yrkeshögskoleutbildning, för vilken utbildningsanordnaren får statsbidrag eller särskilda medel, ska vara avgiftsfri för de studerande. I de fallen är det inte tillåtet med kursavgifter och yrkeshögskole- 2För mer om allmänna förutsättningar och krav se . utbildningar får inte heller finansieras med flera olika statsbidrag. Det är dock möjligt att bedriva yrkeshögskoleutbildningar utan stats- bidrag, men med studiestödsplatser och studerandeavgifter. Berört arbetsliv bidrar normalt till utbildningens medfinansiering. Detta sker huvudsakligen genom praktik, Lärande i arbetslivet (), som om- besörjs av arbetsgivare inom aktuellt yrkesområde samt att någon eller några föreläsningar hålls av företrädare för branschen. 6.5.1Krav för att förordnas som ordningsvakt Förslag: Till ordningsvakt får endast den förordnas som 2.har genomgått föreskriven utbildning för ordningsvakt, och 3.med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämp- lig för uppdraget. Den som är anställd som polisman får inte förordnas till ordnings- vakt. Åldersgräns på 20 år En av de förutsättningar som anges i lagen om ordningsvakter är att sökanden ska ha fyllt för att kunna förordnas som ordningsvakt (4 §). Det finns dock ingen övre åldersgräns för att förordnas som ordningsvakt. Utredningen anser att ålderskravet är rimligt och att detta bör kvarstå. Ordningsvakter ska ingripa mot vissa typer av brott och mot andra ordningsstörningar. Uppgiften som anförtrotts dem är i grunden en uppgift som det allmänna ansvarar för och ordningsvakter har också getts relativt omfattande maktbefogenheter, som normalt anförtros personer anställda i myndigheter. Det finns därför skäl att ställa höga krav på ordningsvakters laglydighet. Att ordningsvakter inte själva begår brott har självfallet också betydelse för allmänhetens förtro- ende för yrkesgruppen. Prövningen gällande laglydighet bör således tillmätas stor betydelse. Utgångspunkten bör vara att den som lag- förts för ett brott inte ska förordnas som ordningsvakt. måste det göras en helhetsbedömning av samtliga relevanta omstän- digheter. Anteckningar i belastningsregistret gallras i flertalet fall först . Böter gallras , liksom flertalet uppgifter om en person som var för brottet. Om en ny uppgift tillkommer före det att gallring skett, ska ingen uppgift gallras. Det sagda innebär att uppgifter kan ligga kvar . Den tid som har förflutit sedan brotten begicks och sedan lagföringen måste därför beaktas vid prövningen. Antalet brott, även om det gäller bara en lagföring, och antalet lagföringar ska också regelmäs- sigt beaktas liksom brottets karaktär och svårhetsgrad. Det måste i vissa fall – beroende på brottets karaktär – finnas utrymme att för- ordna en person som ordningsvakt även om han eller hon relativt gjort sig skyldig till ett enstaka eller ett fåtal bötesbrott. Om det är fråga om brott med fängelse i straffskalan bör dock utrymmet vara mer begränsat. I belastningsregistret antecknas även kontaktförbud enligt lagen (1988:688) om kontaktförbud, förbud enligt 3 kap. 5 § lagen (2015:642) om europeisk skyddsorder eller tillträdesförbud enligt lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Sådana anteckningar får betydelse vid lämplighetsbedömningen, inte prövningen av laglydnad. Utöver de krav som angetts ovan för att kunna förordnas som ord- ningsvakt bör det dessutom krävas att sökanden med hänsyn till övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Liksom vid prövningen av sökandens laglydighet bör det ställas höga krav vid prövningen av om personen i fråga är lämplig för uppdraget som ordningsvakt. Lämplighetsprövningen består av flera olika delar. Kunskaper i svenska språket En grundläggande förutsättning för att en ordningsvakt ska kunna fullgöra sitt uppdrag på ett bra sätt är att ordningsvakten behärskar det svenska språket. En ordningsvakt måste kunna kommunicera med allmänheten på ett klart och tydligt sätt. Han eller hon måste även kunna förstå sitt uppdrag, skriva rapporter samt förstå relevanta regler och den juridik som kringgärdar arbetet. I de fall han eller hon inte har de kunskaper i svenska språket som krävs talar det också med styrka mot att ansökan ska bifallas. prövning syftar till att säkerställa att sökan- den har så god kännedom om svenska förhållanden att han eller hon har goda förutsättningar att kunna utföra sitt uppdrag som ord- ningsvakt på ett rättssäkert och tillfredsställande sätt (se 3 kap. 4 § PMFS 2017:12). För att kunna bedöma huruvida sökanden är lämp- lig avseende kunskaper i svenska språket genomför Polismyndig- heten test där sökanden i tal och skrift ska kunna redogöra för juridiska och andra överväganden som föregått ett ingripande. har emellertid angett att den typ av test av den sökandes kunskaper i det svenska språket som används riskerar att skilja sig åt mellan de olika utbildningsanordnarna. Myndigheten har därför föreslagit att den som vill bli antagen till ordningsvaktsutbild- ningen i stället för att genomgå ett prov i svenska ska kunna visa att han eller hon har ett godkänt betyg i kursen Svenska 1 på gymnasie- nivå eller motsvarande. Ett sådant krav skapar förutsättningar för en enhetlig bedömning i landet. Det innebär också att , som inte är avpas- sad för att göra den aktuella typen av kontroller, avlastas uppgiften. Utredningen instämmer i bedömning att sökan- den bör ha godkänt betyg motsvarande kursen Svenska 1 på gym- nasienivå. Frågan bör regleras i föreskrifter. I före- skrifterna bör även specificera hur utbildningens utformning ska kunna säkerställa att ordningsvakter har relevanta kunskaper om svenska förhållanden och hur detta ska prövas om provet i svenska tas bort. Av 3 kap. 5 § PMFS 2017:12 framgår att den sökande ska ha en sådan fysik som ordningsvaktsarbetet ställer krav på. Den som prövas bör anses vara lämplig om han eller hon kan springa på högst och lyfta och i dra en docka som väger eller motsvarande belastning. Utredningen ser ingen anledning att överväga några ändringar av de krav på fysisk förmåga som ställs på den som vill bli förordnande som ordningsvakt.