sou · H9B392 · 2021-11-30 00:00:00 — är den myndighet som ansvarar för gränskon- troll och således för kontroll av personer enligt EU:s gränskodex. Igränspolisverksamheten ingår också att utföra inre utlänningskon- troll och att verkställa och domstolars beslut om avvisning eller utvisning. Polisen bedriver kamerabevakning på ett antal offentliga platser i landet med både fasta, tillfälliga och andra mobila kameralösningar som exempelvis drönare. Det kan röra sig om kontinuerlig bevakning av vissa gator och torg men också tillfällig bevakning i samband med festivaler, fotbollsmatcher och andra evenemang. Syftet med bevakningen är normalt att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet på platsen och att i efterhand kunna utreda eller lagföra brott. Vid demonstrationer och liknande kan syftet även vara att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Kamerorna ger också polisen bättre förutsättningar att effektivt leda och fördela sina resurser och kan bidra till att öka tryggheten i samhället. Kamera- teknik används också som ett verktyg i polisbilar. Det är då bl.a. fråga om kameror med ANPR-teknik (Automatic Number ) som läser av registreringsnummer på passerande fordon och jämför informationen mot ett antal register. På vissa större gränsövergångsställen använder gränspolisen kameror för att övervaka flöden vid yttre gräns, exempelvis för att se varifrån en passagerare anländer. Poliser i yttre tjänst i vissa regioner har kroppskameror som kan spela in bild och ljud. Kamerorna kan bidra till att minska våld och hot mot polisen samt öka tryggheten för de personer som blir föremål för ett ingripande. Dessutom kamerabevakas flera av polisens lokaler. Särskilt om verksamheten i gränsnära områden har framfört att det polisiära arbetet som sker i gränsnära områden och som fokuserar på den gränsöverskrid- ande brottsligheten i huvudsak är reaktivt och inte i önskvärd ut- sträckning kan bedrivas brottsförebyggande. Anledningarna till detta anges vara flera, men arbetets resurskrävande karaktär samt avsakna- den av underlag för mer strategiskt och resurseffektivt arbete lyfts fram som några. Vidare är möjligheterna att stoppa och kontrollera fordon och personer utifrån allmän polisinformation och polisiär erfarenhet inte tillräckliga för att bedriva brottsförebyggande arbete i den utsträckning som behövs. Arbetet i gränsnära områden med att bekämpa brott skiljer sig inte nämnvärt från sådant arbete i övriga landet även om vissa riktade in- satser, exempelvis mot viss typ av brottslighet, förekommer (sådant arbete utförs bl.a. av s.k. RÖK-grupper, gränspolisens rörliga kontroll- grupper). Således förekommer i huvudsak insatser utifrån tips. In- satser kan också grunda sig på information från utländsk polis, eller utföras i samarbete med utländsk polis. Vidare kan kontroll av rese- och identitetshandlingar generera underrättelseuppslag (vid träff i register) som tillsammans med övriga observationer m.m. kan ge upp- hov till misstanke om brott. Viss selektering av exempelvis avgångar eller fartyg kan ske med hjälp av uppgifter från flygtrafikföretag och andra transportföretag. I vissa gränsområden eller gränsnära områden baseras arbetet i huvudsak på underrättelsesamarbete med utländsk polis eller tull, t.ex. vid gränsen mot och vid gränsen mot (Öresunds- bron). Underrättelseverksamheten anges vara av central betydelse i arbe- tet i gränsnära områden. Närheten till gränsen gör att brottsligheten präglas av snabba förändringar varför underrättelseinformation spelar en avgörande roll i arbetet med att upptäcka, förebygga och förhindra brottslig verksamhet i dessa områden. Vid den yttre gränskontrollen och den tillfälligt återinförda gräns- kontrollen vid inre gräns kontrolleras individers rätt till inresa i . Den yttre gränskontrollen sker under fastställda öppettider vid fastställda gränsövergångsställen för yttre gräns på flygplatser och i hamnar.6 Den återinförda gränskontrollen vid inre gräns sker när resurs finns, på av beslutade platser, bl.a. vid vissa flygplatser, hamnar, tågstationer samt vid Lernacken. Den återinförda kontrollen sker endast vid inresa. Kontroll av vistelserätt inne i landet sker genom de inre utlännings- kontrollerna som genomförs när det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt at uppehålla sig här i landet, eller om det annars finns särskild anledning till kontroll (jfr 9 kap. 9 § utlännings- lagen, 2005:716). har framfört att sådana kontroller ofta genomförs i samband med arbetsplatsinspektioner, ingri- panden vid brott, trafikkontroller och fordonstopp. är en av och har till upp- gift att ta in tull, skatter och andra avgifter. Myndigheten har också en viktig uppgift i att bekämpa viss typ av brottslighet, bl.a. genom att kontrollera hela varuflödet in i och ut ur landet och se till att in- och utförselrestriktioner följs. Myndigheten har därmed även en viktig del i samhällets gränsskydd. Här berörs främst brottsbekäm- pande verksamhet. Denna verksamhet bedrivs i huvudsak vid gränsen. ska genom sin brottsbekämpande verksamhet före- bygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Detta gäller både avseende varor som det finns förbud mot, t.ex. narkotika, och avseende s.k. restriktionsvaror såsom alkohol, tobak, vapen och läkemedel. Inom ramen för detta arbete ska bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet. 6Se föreskrifter om gränsövergångsställen (PMFS 2015:5, FAP 272-2). detta syfte egna förundersökningsledare och s.k. tullåklagare. Tull- verket ska enligt instruktionen för myndigheten även delta i det myn- dighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brotts- ligheten. I regleringsbrev anges att ska öka ambitionsnivån vad gäller att förhindra smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor. Även storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak ska förhindras. Insatserna ska balanseras mot myn- dighetens ansvar inom samtliga risk- och restriktionsområden. utför också kontroller för att säkerställa att varor som importeras uppfyller gällande produktsäkerhetskrav i syfte att garantera säkerhet, hälsa och konsumentskydd samt att motverka snedvridning av konkurrensen. I syfte att försvåra penningtvätt och finansiering av terrorism utför även kontroller vid den yttre gränsen för att se till att anmälningsplikten gällande in- och utförsel av kontanta medel efterlevs. uppdrag kan sammanfattas med att myndighetens verk- samhet, till övervägande del, är kopplad till när varor, legala som ille- gala, passerar den svenska gränsen. kontrollverksamhet bidrar också till skyddet av EU:s yttre gräns och att säkra den inre marknadens integritet eftersom de varor som förs in i från tredje land övergår i fri omsättning inom EU. kontrollverksamhet organiseras utifrån en nationell Kontrollavdelning som ansvarar för tullklarering och kontroll av dekla- rations- och anmälningsskyldighet och restriktioner, såväl vid gränsen som inne i landet. En nationell Tullkriminalavdelning hanterar för- undersökningsverksamheten. Under denna avdelning finns ett it- och teknikcentrum som ansvarar för hemliga tvångsmedel, spaningsteknik och it-forensik. De tidigare kompetenscentren har ersatts med en geografisk indelning i fyra områden: Syd, Väst, Öst och Nord. Det finns även en Underrättelseavdelning som hanterar underrättelse- och riskanalys, nationell desk, det nationella selekteringscentret, samt in- hämtningsverksamheten. kontrollverksamhet baseras på riskbedömningar och underrättelseuppslag från myndighetens underrättelseverksamhet. I underrättelseverksamheten har myndigheten bl.a. tillgång till bok- ningsuppgifter om ankommande gods, transportmedel m.m. från rede- rier och andra operatörer, s.k. manifest, samt tillgång till passagerar- uppgifter från flyg genom information. kontrollverksamhet görs i olika trafikflöden som res- ande, post- och kurirförsändelser, transportmedel på väg samt flyg- och sjötransporter. kontrollerar fler varor vid in- försel till jämfört med utförsel från landet eftersom det finns fler restriktioner kopplade till införsel, oavsett om det rör sig om inre eller yttre gräns. Utförselreglerade varor är t.ex. krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Tullkontroller består dels av informationskontroller dels av fysiska kontroller. En informationskontroll är en tullkontroll där riktigheten av lämnade uppgifter samt regelefterlevnad stäms av mot handlingar eller annan information som finns tillgänglig i interna eller externa it-system. Informationskontrollerna inkluderar dokument- och klarer- ingskontroller. Fysiska kontroller syftar till att säkerställa att anmäl- nings- och deklarationsskyldigheten är uppfylld och kan innefatta undersökning av transportmedel, bagage och andra varor som personer för med sig eller bär på sig. har också befogenhet att göra punktskattekontroller, både vid gränsen och inne i landet. Utöver detta samverkar med andra myndigheter och deltar i bl.a. myndighetsgemensamma operativa insatser, kontrolloperationer, underrättelsesamverkan, myn- dighetssamverkan mot organiserad brottslighet och samverkansrådet mot terrorism. är även skyldig att hjälpa vid kon- troll av personer enligt EU:s gränskodex. När sådana kontroller ut- förs har tulltjänstemän i regel samma befogenheter som en polisman vad gäller rätten att utföra kroppsvisitation, ta fotografi och finger- avtryck och också omhänderta personer (se 9–10 kap. utlännings- lagen). Under migrationsvågen hjälpte till med denna typ av kontroller, men annars förekommer detta sällan. använder kameror för att förebygga, förhindra och upp- täcka brott. Kamerorna är ett komplement till tulltjänstemännens verktyg för urval och selektering och ska öka möjligheterna att hindra illegala varor från att komma in i . läget permanent kamerabevakning vid sju gränsövergångar; Lernacken, hamn, i , , Trelle- borgs hamn, Verkö hamn i och Norviks hamn i Nynäs- hamn. Utöver permanent kamerabevakning har även till- gång till mobila kameror som kan sättas upp och användas när gränsskyddspersonal är på en viss plats. permanenta kamerabevakningslösning läses registre- ringsnummer automatiskt av på passerande fordon. Med hjälp av ANPR-teknik. I nästa steg sker en automatisk registerslagning på registreringsnumret mot registrerade uppgifter om fordon som miss- tänks förekomma i brottslig verksamhet, eller som kan sättas i sam- band med sådan verksamhet och som faller inom ramen för befogenheter. Vid matchning, dvs. träff, meddelas tulltjänstemännen vid aktuell gränsövergång i realtid via ett radiokommunikationssystem och aktuellt fordon kan tas ut för tullkontroll. I denna lösning lagras inga uppgifter utöver avidentifierad statistik om antal fordon som passerat, matchningar och tidpunkt för matchningarna. I den mobila kameralösningen meddelas tulltjänstemännen i stället om matchning till en mobil dator; inga uppgifter lagras. bedriver även kamerabevakning på vissa flygplatser i landet. Kamerabevakningen innebär både realtidsövervakning och lag- ring av visst material från kamerabevakningen i . är en myndighet med ett brett uppdrag avseende sjöövervakning och räddningstjänst till sjöss. Myndigheten ska även samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjöinfor- mation till berörda myndigheter. har inom ramen för sjöövervakningen till uppgift att självständigt ansvara för eller biträda en annan myndighet med brottsbekämpning och ordnings- hållning i enlighet med kustbevakningslagen (2019:32) och annan författning. har även inom ramen för sjöövervak- ningen till uppgift att bedriva kontroll och tillsyn i enlighet med vad som framgår av särskild författningsreglering eller författningsenliga överenskommelser med andra myndigheter. ska enligt vad som framgår av myndighetens instruktion delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten.7 I myndighetens uppdrag ingår också att medverka i internationella samarbeten för att utveckla gräns- kontroll, brottsbekämpning till sjöss, annan sjöövervakning och miljö- räddningstjänst till sjöss. har även del i övervakningen av fisket, sjöräddningsarbetet och visst säkerhetsarbete till havs. Myn- digheten bidrar även genom att förmedla sjöinformation till andra myndigheter och bidra till situationsmedvetenhet. Bestämmelser om befogenheter inom områdena brottsbekämpning och ordningshållning samt vissa allmänna befogen- heter avseende kontroll och tillsyn finns i Kustbevakningslagen, som kompletteras av kustbevakningsförordningen (2019:83). Ytterligare befogenheter avseende kontroll och tillsyn finns i andra författningar. Särskilda bestämmelser om och kustbevaknings- tjänstemans rätt att ingripa mot brott finns i lagen (2000:1225) om straff för smuggling och lagen (2008:322) om och Kust- bevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. Därut- över ges kustbevakningstjänstemän i vissa fall samma rätt som till- kommer polismän att agera, och i viss författning föreskrivs även en skyldighet för att bistå andra myndigheter i deras verksamhet. Vad gäller sådan brottslighet som står i fokus för denna utredning omfattas den endast i begränsad omfattning av direkta brottsbekämpning som i huvudsak är inriktad på sjötrafik- relaterade brott, fiskebrott och utsläpp. kan där- emot efter en förfrågan i ett enskilt fall biträda eller . kan vid ett biträde t.ex. hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder avseende brottslighet som inte omfattas av den direkta brottsbekämpningen. är, på samma sätt som , skyldig att hjälpa vid kontroll av personer enligt EU:s gräns- kodex. ska medverka i kontrollverksamheten genom att utöva kontroll av sjötrafiken. ska enligt 9 kap. 9 § andra stycket utlännings- lagen medverka i verksamhet med inre utlännings- kontroller genom kontroll av och i anslutning till sjötrafiken. Även i annat fall får biträda vid inre 7Förordning (2019:84) med instruktion för . utlänningskontroll, dvs. oavsett var en sådan kontroll äger rum (9 kap. 9 § andra stycket utlänningslagen). bedriver även underrättelsearbete, huvudsakligen genom Underrättelsesektionens arbete. Underrättelsesektionen arbe- tar med brottlighet kopplad till den maritima miljön. Arbetsområdet är brett, liksom uppdrag, men de ärenden som hand- läggarna främst jobbar med rör smugglingsbrott avseende narkotika, punktskattebrott alkohol och tobak, fiske samt plundring av lag- skyddade vrak. Ofta bidrar till andra myndigheters ärenden med den unika kompetens som finns i myndigheten. Under- rättelser rörande personer kopplat till flyktingsmuggling eller illegal närvaro i , som inkommer till underrättelsesektionen är få till antalet. Genom det samarbete mellan myndigheter som finns inom sats- ningen mot den organiserade brottsligheten deltar i det arbete som bedrivs vid ett antal regionala underrättelsecenter. delar och får information och underrättelser inom detta nätverk som rör gränsnära områden. Man har regelbundna sam- verkanskonferenser med och där främst polisen delger den nationella lägesbild som är aktuell i gränsnära om- råden. använder inte kameror i gränsnära områ- den på motsvarande sätt som eller . Kust- bevakningen använder däremot kameror i sin verksamhet bl.a. för sjösäkerhet eller annan säkerhet för egna fartyget och besättningen. Inom pågår dock ett arbete med att undersöka möjligheterna att i större utsträckning använda kameror, exempelvis drönare, i sin verksamhet. Det är svårt att förutse hur kamerabevak- ning i gränsnära områden som metod i verksamhet kommer användas fram. Särskilt om verksamheten i gränsnära områden utför gränsövervakning till sjöss med hjälp av rör- liga enheter såsom fartyg och flygplan mellan de officiella gränsöver- gångsställena. In- och utresekontroller sker som huvudregel först när fartyget ankommer hamn (gränsövergångsställe) även om det finns möjlighet att vidta in- och utresekontroller också till sjöss. hänger delvis samman med bl.a. att förutsättningarna för vistelse på sjöterritoriet skiljer sig från det som gäller för landterritoriet och att utländska fartyg har rätt till vad som kallas oskadlig genomfart, vid vilken möjligheterna för myndigheten att agera är starkt begränsade. När sådana kontroller utförs har kustbevakningstjänstemän i regel samma befogenheter som en polisman vad gäller rätten att utföra kroppsvisitation, ta fotografi och fingeravtryck och också omhän- derta personer. och har i en över- enskommelse närmare redogjort för samarbetet gällande gränskontroll- verksamheten. är, som nämnts ovan, enligt 9 kap. 9 § andra stycket utlänningslagen skyldig att medverka i verksamhet att utföra inre utlänningskontroller genom att utföra sådana kontroller av och i anslutning till sjötrafiken, t.ex. på kobbar och skär, eller i anslutning till hamn. får även i annat fall biträda vid sådana kontroller. Kustbevak- ningen har således en framträdande roll vad gäller personkontrollen till sjöss. Vad gäller de inre utlänningskontrollerna kan alltså utföra dessa på personer i sjötrafiken, men också när exempel- vis en båt påträffas för ankar eller där de personer som ska kontrol- leras befinner sig i land på en ö, i en hamn eller vistas ombord på ett fartyg eller en båt eller i direkt anslutning till en hamn. Situationen ska dock vara sådan att det typiskt sett finns ett samband med sjö- trafiken och det ska framstå som mer naturligt att myndigheten agerar som ett led i sin övervakning av sjötrafiken än att polisen till- kallas för att genomföra kontrollen.8 Om utlänningen vid en kon- troll saknar t.ex. pass eller annan identitetshandling kontaktas Polis- myndigheten som tar över ärendet. Detsamma gäller om det uppstår andra tvivel kring utlänningens identitet eller av något annat skäl finns frågetecken kring hans eller hennes rätt att vistas i landet. Enligt bestämmelser i bilaga VI i EU:s gränskodex har befälhavare på fartyg skyldighet att upprätta en förteckning över besättningen och eventuella passagerare som ska ges in till behörig myndighet innan fartygets ankomst till hamn. Utöver dessa uppgifter ska även tidpunkt för fartygens anlöp och avgång från hamn anges. I är det Kust- bevakningen som ansvarar för att ta emot och granska sådana för- 1999/2000:64 Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen s. 180 f. handsanmälningar (se 6 kap. 9 § utlänningsförordningen, 2006:97). Kontrollen innebär bl.a. en registerkontroll mot SIS (Schengens informationssystem). utför också kontroller om- bord på fartyg som syftar till att kontrollera att den information som lämnats till myndigheten är korrekt. Vidare genomförs även viss pro- filering av besättningslistorna. mottar även anmäl- ningar enligt reglerna för sjöfartsskydd. Enligt årsredovisning mottogs sam- manlagt 25 528 fartygsanmälningar och myndigheten genomförde 770 fysiska kontroller ombord på handelsfartyg. De fysiska kontrol- lerna ombord bedöms i huvudsak vara kontroller av förhandsanmälan för gränskontroll men kan också avse in- och utresekontroller samt i viss mån kontroll mot sjöfartsskyddet. ska även medverka i kontrollverk- samhet genom att utöva tullkontroll av sjötrafiken (4 kap. 2 § tull- förordningen, 2016:287). kan i övriga fall biträda om det behövs för att verket ska kunna vidta en kontroll- åtgärd. är därutöver skyldig att medverka i kontroll- verksamheten enligt lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Efter en begäran om biträde från kan och kustbevakningstjänsteman vidta kontrollåtgärder. genomför ombordkontroller på handelsfartyg och fritidsbåtar till sjöss och bidrar till verksamhet ge- nom att utöva kontroll av varor och gods i hamnar. Kustbevakning- ens tullkontroller utförs ibland i samband med annan kontrollverk- samhet. kontrollerar även ett urval av objekt baserat på underrättelser och riskanalyser. Totalt har genomfört kontrollvisitationer på 395 fartyg. Kontrollvisitatio- nerna förbereds och genomförs delvis i samverkan med . Då inte förfogar över egna fartyg, flyg eller dykresurser använder sig av som sin maritima platt- form. Samverkan mellan och regleras i en gemensam överenskommelse avseende samarbete för tullkontroll. Överenskommelsen har förnyats med särskilt fokus på att vårda och utveckla samverkan samt att tydliggöra roller och be- grepp för att på bästa sätt ta tillvara myndigheternas samlade för- måga och kompetens. Myndigheterna stödjer varandra och samverkar i informations- utbyte inom ramen för respektive myndighets uppdrag. Genom kon- tinuerligt informationsutbyte verkar myndigheterna för en gemensam maritim hot- och lägesbild. Myndigheterna verkar även för samord- nade riskanalyser av sjötrafiken och av hamnarna. bidrar även till och andra myndigheters arbete genom att exempelvis förmedla sjöinformation och på så vis bidra till situationsmedvetenhet till sjöss. utför vidare en del andra åtgärder inom ramen för kontroll och tillsyn i hamnar eller på fartyg t.ex. kontroll av farligt gods, lastsäkringskontroller, fisketillsyn samt bemanning och be- hörighetskontroller. Betydelsen av effektiva åtgärder i gränsnära områden och på andra strategiskt viktiga platser har framfört att den gränsöverskridande brotts- ligheten utgör ett stort problem som myndigheten bedö- mer sig ha behov av bättre förutsättningar för att bekämpa effektivt och framgångsrikt. När det gäller denna typ av brottslighet är grän- sen och de gränsnära områdena av naturliga skäl av intresse. Ett effek- tivt arbete i sådana områden kan ha en preventiv verkan. Om risken för ingripanden redan i anslutning till inresa och utresa är hög kan bedömas som ett mindre attraktivt mål för viss kriminell verk- samhet. Ett effektivt arbete i gränsområden kan också bidra till att i ett tidigt skede hindra eller upptäcka brott eller brottslig verksamhet och därigenom minska brottsligheten inne i landet. Att kunna arbeta effek- tivt och verkningsfullt i dessa områden ses därför som prioriterat i arbetet mot den gränsöverskridande brottsligheten. har också fört fram att även andra strategiskt viktiga platser, exempelvis knutpunkter i vägnätet och större trafik- leder, också är av stor betydelse för det brottsbekämpande arbetet. har lyft fram att myndigheten genom under- rättelsearbete ofta har kännedom om vilka gränspassager och andra strategiskt viktiga platser som kan vara av be- tydelse i arbetet mot organiserad gränsöverskridande brottslighet. Platserna har till utredningen beskrivits utgöra kanaliserande terräng i betydelsen att de utgör områden eller platser som på grund av sin geografiska profil eller funktion och utformning tvingar aktörer till att passera dem för att uppnå sitt syfte. Som exempel har angetts att en utländsk kriminell aktör avser begå brottslig verksamhet i . För att göra det behöver indivi- den ta sig in i och ut ur landet. Detta kan endast ske genom en gräns- passage, ofta vid en gränsövergång, t.ex. en flygplats, hamn eller via . Det mest resurseffektiva är därför att söka efter per- sonen vid en eller flera gränsövergångar. När personen väl är inne i landet är arbetet svårare och man har hela landets yta att genomsöka. Vad gäller andra strategiskt viktiga platser har det anförts att t.ex. vissa vägavsnitt är kritiska för att kunna ta sig snabbt mellan olika delar av . För att snabbast möjligt byta från en europaväg till en annan finns ett fåtal nödvändiga knutpunkter där sådana byten kan ske. Knutpunkterna utgör därför en yta där det är hög sanno- likhet för att en aktör av intresse kommer passera i de fall denne ska ta sig snabbt genom landet. Det är alltså i passagerarflöden på ovan beskrivna platser och om- råden som irreguljär migration, illegala varor, kriminella aktörer och stöldgods förekommer och möjligheterna till upptäckt är som störst. Myndigheterna har i viss utsträckning tillgång till trans- portörsuppgifter och bokningsuppgifter på inkommande och utgående transporter.