sou · H9B385 · 2021-10-28 00:00:00 — Därför presenteras i det följande brottstypernas andel (och inte antal) av anmälningsrespektive lagföringsstatistiken. I tabell 4.6 framgår hur de anmälda respektive lagförda brotten fördelar sig på olika kapitel i samt specialrättsliga författningar. Därefter ges en mer detaljerad beskrivning av strukturen inom vissa kapitel där de flesta anmälda eller lagförda brotten återfinns. Tabell 4.6 Brottskategoriers andel av anmälda respektive lagförda brott, 2020 brott (%) brott (%) 3 kap. Brott mot liv och hälsa 4 kap. Brott mot frihet och frid 7 kap. Brott mot familj Bedrägeri och annan oredlighet Förskingring och annan trolöshet 11 kap. Brott mot borgenärer m.m. 13–15 kap. Brott mot allmänheten 16–22 kap. Brott mot staten 14Lagföringar avser samtliga brott där det fattats ett lagföringsbeslut, dvs. fällande domslut i tingsrätten, meddelade åtalsunderlåtelser eller godkända strafförelägganden. SOU 2021:85Brottslighetens struktur och utveckling brott (%) brott (%) Övriga brott mot specialrättsliga förf.* *Exklusive brott mot narkotikastrafflagen resp. trafikbrottslagen . Den vanligaste brottskategorin som anmäldes var tillgreppsbrott (), följt av skadegörelsebrott () och bedrägeri (), som sammantaget utgör en majoritet av anmälningarna. Bland lagföringarna dominerar de specialrättsliga författningarna som sammantaget utgör av samtliga lagföringar. Bland dessa är brott mot narkotikastrafflagen och trafikbrottslagen vanligast följt av andra specialrättsliga författningar. Den därefter vanligaste brottskategorin är tillgreppsbrott (). Det finns både likheter och skillnader i strukturen på den del av brottsligheten som olika delar av rättsväsendet har att hantera. Tillgreppsbrotten utgör en av de vanligaste brottskategorierna som anmäls och lagförs, och sexualbrotten är relativt ovanliga både bland anmälningar och lagföringar (i bägge fall). Samtliga brott mot specialrättsliga författningar utgör en majoritet () av de lagförda brotten, men knappt en femtedel () av de anmälda. Detta har att göra med att brott mot narkotikastrafflagen och trafikbrottslagen i huvudsak upptäcks och hanteras till följd av ett ingripande efter indikationer på brott. Det förklarar i sin tur varför dessa brott har den högsta personuppklarings- och lagföringsprocenten 2020 (Brå 2021f) och att deras andel av de lagförda brotten är klart högre i förhållande till mindre lättuppklarade brottstyper. Skadegörelsebrotten ingår bland de vanligast anmälda brotten men har i stället den lägsta personuppklaringsprocenten; av lagföringar rör skadegörelsebrott 2020. Män lagförs i klart högre utsträckning än kvinnor Överlag lagförs män i klart högre utsträckning för brott jämfört med kvinnor 2020. Det gäller både avseende brott mot och mot de specialrättsliga författningarna, där lagföringar avser män. De enda undantagen till detta mönster är dels Brottslighetens struktur och utveckling det antalsmässigt lilla brottskapitlet brott mot familj15 (7 kap. BrB), dels gällande förskingring, annan trolöshet och mutbrott (10 kap. BrB), där av de lagförda är kvinnor. Vid samtliga andra brottskategorier är män i klar majoritet. En särskilt stor könsskillnad återfinns gällande sexualbrott, där av lagföringarna avser män. Ser man till de antalsmässigt stora brottskategorierna är andelen män hög, t.ex. vid tillgreppsbrott (), trafikbrott () och brott mot narkotikastrafflagen (). Härnäst beskrivs den kända brottslighetens strukturen inom vissa brottsbalkskapitel samt specialrättsliga författningar. Ofta har lagföringsstatistiken en annan avgränsning och en lägre detaljeringsgrad än anmälningsstatistiken, vilket innebär att brottstyper och kategorier inom olika kapitel inte är helt jämförbara. Jämförelsen ger ändå en bild av skillnader och likheter i brottslighetens struktur vid olika steg i rättskedjan. En högre andel av unga vid vissa brottskategorier En uppdelning av lagföringsstatistiken efter ålder visar att närmare var femte lagföring avser en person . Den andel som är varierar vid olika brottskategorier och är som högst vid skadegörelse () och mened, falskt åtal m.m. (). Dessutom avser drygt en femtedel av lagföringar för sexual-, narkotika-, vålds- och stöldbrott en person . En uppdelning på kön visar vidare att en större andel av de kvinnor som lagförts för mened, stöld- och våldsbrott tillhör gruppen än vad som är fallet bland män. Omvänt gäller att en högre andel av de män som lagförts för ärekränkning (5 kap. BrB), skadegörelse (12 kap. BrB), allmänfarliga brott (13 kap. BrB) är yngre än vad som är fallet bland kvinnor som lagförts för samma brottskategorier. Brott mot liv och hälsa (3 kap. ) I kategorin brott mot liv och hälsa ingår det som i dagligt tal kallas för våldsbrott. De anmälda brotten i denna kategori utgjorde totalt av samtliga anmälda brott . 15Antalet lagföringar för dessa brott uppgår 2020 till 27, varav 15 gällde kvinnor och 12 män. Samtliga gällde egenmäktighet mot barn. Brottslighetens struktur och utveckling typen är misshandel (inkl. grovt brott, ej med dödlig utgång) (). Drygt en tredjedel av dessa hade riktats mot barn . Fullbordat mord och dråp samt misshandel med dödlig utgång utgjorde tillsammans av anmälningarna. Brotten mot liv och hälsa utgjorde tillsammans av samtliga lagförda brott . Av dessa utgjorde misshandelsbrotten (inkl. grovt brott) . Synnerligen grov misshandel, mord och dråp utgjorde tillsammans av lagföringar rörande brott mot liv och hälsa. Brott mot frihet och frid (4 kap. ) Anmälningarna om brott mot frihet och frid utgjorde av samtliga anmälda brott 2020. De vanligaste brottstyperna var olaga hot och ofredande som tillsammans utgjorde anmälningarna (32 respektive ). Grov fridskränkning, grov kvinnofridskränkning, utgjorde vardera. Totalt av brotten som lagfördes utgjordes av brott mot frihet och frid. De vanligaste brotten var olaga hot (inkl. grovt brott) och ofredande som tillsammans utgjorde (50 respektive ). Också bland lagförda brott var grov frids- och kvinnofridskränkning mindre vanliga, de utgjorde . Sexualbrott (6 kap. ) Antalet anmälda sexualbrott utgjorde av samtliga anmälda brott 2020. Av dem var sexuellt ofredande vanligast (), följt av våldtäkt, inklusive både grova och oaktsamma, mot vuxna och barn (). Majoriteten av anmälningarna rör sexualbrott mot barn . Sexualbrotten utgjorde av de lagförda brotten 2020. Det vanligaste lagförda sexualbrottet var sexuellt ofredande (), följt av våldtäkt (inkl. grov) (). En majoritet av våldtäkterna var riktade mot barn. Vidare gällde av sexualbrotten lagföringar för köp av sexuell tjänst. Brottslighetens struktur och utveckling Tillgreppsbrott (8 kap. ) Tillgreppsbrotten utgjorde av samtliga anmälda brott 2020. Hälften av dessa tillhör den breda kategorin övrig stöld16. De därefter vanligaste typerna av tillgreppsbrott var inbrottsstöld () och cykelstöld (). Rån utgjorde av anmälningarna, och i drygt ett av tio rån har gärningspersonen använts sig av skjutvapen. Anmälningar rörande tillgrepp av motordrivet fortskaffningsmedel, och övriga brott mot 8 kap. utgjorde, vardera. Tillgreppsbrotten utgjorde av samtliga lagförda brott 2020. Av dessa gällde den absoluta majoriteten stöldbrott av olika allvarlighetsgrad. En majoritet av dessa gäller ringa stöld (), en tredjedel rör stöld av normalgraden, och andelen grov stöld är relativt liten (). De lagförda rånen utgjorde av lagförda tillgreppsbrott. av samtliga tillgreppsbrott gällde grovt rån. Bedrägerier och annan oredlighet (9 kap. ) Bedrägerierna utgjorde av samtliga anmälda brott 2020. Knappt hälften () gällde kortbedrägerier (köp eller uttag med annans kort eller kortuppgifter). Identitetsbedrägerier (låntagande m.m. med en annans identitetsuppgifter) och annonsbedrägerier (t.ex. försäljning av vara/tjänst vars leverans uteblir) utgjorde . Av samtliga lagförda brott 2020 utgjorde bedrägerierna . Liksom gällande tillgreppsbrotten ovan, delas statistiken över lagförda bedrägerier in efter brottens allvarlighetsgrad. En majoritet () av de lagförda bedrägerierna var av ringa och normalgrad, och en dryg fjärdedel rörde grovt bedrägeri. Hälerier står för en dryg tiondel av lagförda bedrägeribrott. 16I kategorin övrig stöld ingår bl.a. stöld från fordon, cykel, båt och stöld i skola, hotell, restaurang, butik. Även stöld i bostad som inte är inbrott, väskryckning och fickstöld ingår. Brottslighetens struktur och utveckling Brott mot narkotikastrafflagen utgjorde av anmälda brott 2020. Den absoluta majoriteten av dessa rörde eget bruk () och innehav (). Resterande anmälningar rörde överlåtelse () och framställning av narkotika (). Brott mot narkotikalagstiftningen utgör en stor del av den brottslighet som rättsväsendet har att hantera . Brott mot narkotikastrafflagen utgjorde en fjärdedel av samtliga lagförda brott . Narkotikabrotten var därmed totalt sett de vanligaste brotten som lagfördes detta år. I statistiken framgår att innehav och eget bruk m.m. utgör av dessa lagföringar. av lagföringarna avser den grövre allvarlighetsgraden. Brott mot trafikbrottslagen utgjorde av samtliga anmälda brott 2020. Olovlig körning var det vanligaste () trafikbrottet och näst vanligast var smitning, trafikolycka (). Av den totala mängden lagförda brott 2020 avsåg trafikbrottslagen. Över hälften () utgjordes av olovlig körning, inklusive grov sådan. Rattfylleribrotten utgjorde av brotten, varav merparten rörde rattfylleri under påverkan av narkotika. Grovt rattfylleri utgjorde av de lagförda brotten mot trafikbrottslagen. I de övriga specialrättsliga författningarna ingår en rad olika brott. Av anmälningar av dessa brott rör en knapp fjärdedel () bidragsbrott och drygt var tionde () lagen om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål. Bland lagföringarna för övriga specialrättsliga författningar 2020 var de två vanligaste kategorierna brott mot trafikförordningen och bidragsbrott (bägge ). Prognoser över brottslighetens utveckling kan göras på olika sätt. De kan vara rent kvantitativa, där den förväntade utvecklingen räknas fram med statistiska metoder. Sådana prognoser baseras ofta på hur utvecklingen sett ut historiskt. När brottslighetens utveckling ska prognostiseras på detta sätt tillkommer komplikationen att den aktuella faktiska brottsligheten svårligen låter sig beskrivas. Det som kan beskrivas, och därmed också prognostiseras, är utvecklingen av den kända brottsligheten. En beskrivning av den kända brottslighe- Brottslighetens struktur och utveckling ten kan visserligen fungera som en beskrivning också av den faktiska för vissa brottstyper. Men beskrivningar av den kända brottsligheten förmår endast beskriva en mycket liten del av den totala brottsligheten. Prognoser över den kända brottslighetens utveckling på kort sikt (exempelvis antalet anmälda brott eller antalet inkomna ärenden till som redovisas nedan) kan ändå vara värdefulla som underlag för planering av resurser och verksamhet samt som underlag för diskussioner om tänkbara konsekvenser av möjliga utfall. Prognoser kan också göras med kvalitativa metoder där man utifrån olika nyckelfaktorer och förändringar i omvärlden, som har betydelse för brottslighetens utveckling, tar fram tänkbara scenarier för hur brottslighetens karaktär och omfattning kommer att utvecklas. Ett vanligt tillvägagångssätt är att låta experter, enskilt eller tillsammans, resonera kring tänkbara framtidsscenarier och utvecklingstrender. Några sådana kvalitativa prognoser över brottslighetens utveckling presenteras nedan. Kommittén har i uppdrag att beskriva brottslighetens utveckling . I detta arbete har beredningen valt att frångå modellen med att göra kvantitativa prognoser baserade på den historiska utvecklingen. I stället har experter bjudits in för att beskriva och diskutera den utveckling som de ser i sina respektive verksamheter. De trender som experterna beskriver är ofta kopplade till sådana kriminalpolitiska utmaningar som kommittén har i uppgift att identifiera. I detta avsnitt beskrivs tidigare prognoser, både kvantitativa och kvalitativa, av brottslighetens utveckling och vad dessa prognoser har visat. 4.4.1Kvantitativa prognoser baserade på den historiska utvecklingen Det enklaste sättet att förutspå brottslighetens utveckling med avseende på nivåer och volymer är att räkna fram aktuella trender. Ut- gångspunkten för en sådan prognos är att utvecklingen kommer fortsätta som . Problemet med den utgångspunkten är att det inte går att förutspå trendbrott. Ett exempel på detta var den framräkning som gjordes av hur den anmälda brottsligheten i skulle utvecklas och . Prognosen baserade sig på hur trenden sett ut –1990 och en fortsatt ökning förutspåddes. Vad man inte lyckades förutse var det trendbrott som inträffade då ökningen av antalet anmälda brott Brottslighetens struktur och utveckling stannade av, inte bara i utan i flera västerländska länder. Det kan alltså vara vanskligt att göra långsiktiga prognoser baserade på rådande trender eftersom man då utgår ifrån att samhället inte kommer att förändras på något sätt som påverkar brottsligheten, anmälningsbenägenheten, rättsväsendets arbete eller kriminalpolitiska beslut (2008). Även om en ren framräkning av en rådande trend kan beskrivas som den enklaste metoden att göra prognoser över brottslighetens utveckling (även om de statistiska metoderna kan vara mycket komplicerade), är den inte den vanligaste. räknas andra faktorer med i prognoserna. Den vanligaste faktorn som vägs in är förändringar i åldersstrukturen på befolkningen. Utgångspunkten här är att unga begår fler brott än äldre, och med en åldrande befolkning förväntas därför de potentiella gärningspersonerna att bli färre, och därmed också brotten. En annan utgångspunkt är att andelen personer i varje åldersgrupp som begår brott är . Så är dock inte fallet utan det förändras mellan olika födelsekohorter17. Demografin är långt ifrån den enda faktorn som påverkar brottsligheten i samhället, andra faktorer som påverkar är arbetslöshet, alkoholkonsumtion och tillfällighetsstrukturer. Men eftersom det är mycket komplicerat att väga in och kontrollera för alla de föränderliga faktorer som kan påverka brottslighetens utveckling, stannar man ofta vid att endast utgå från demografiska förändringar (2008). Prognos av inkomna ärenden till och flödet vidare i rättskedjan samarbetar Kriminalvården, och , på regeringens uppdrag, med att ta fram prognoser över framtida verksamhetsvolymer (Brå m.fl. 2021).18 Syftet är att få en gemensam bild av flödet i brottsmålprocessens olika delar liksom av verksamhetsresultat i rättskedjan, inte att göra prognoser över brottslighetens utveckling. Utifrån uppgifter från egna system för verksamhetsuppföljning presenteras prognoser över antalet inkomna ärenden. Prognoserna utgår från den historiska utvecklingen och baseras på trendframskrivning av det historiska utfallet. Enligt den senast publicerade 17En födelsekohort består av personer födda under samma kalenderår. 18Myndigheternas prognoser sammanställs och publiceras av Brå som bistår med metodstöd. Brottslighetens struktur och utveckling rapporten kommer antalet inkomna ärenden totalt sett öka (från 1 279 170 till 1 379 700) (Brå m.fl. 2021). I den senaste rapporten om framtida verksamhetsvolymer utarbetades en myndighetsgemensam kategorisering av olika brottsgrupper baserat på hur resurskrävande de är. De särskilt resurskrävande brotten innefattar exempelvis grövre vålds-, narkotika- och sexualbrott. De står för en mindre andel av ärendeinflödet men är i regel resurskrävande för samtliga berörda myndigheter i rättskedjan. Bland de initialt volymstarka brotten återfinns exempelvis tillgrepps- och trafikbrott, brottstyper vars volym minskar genom rättskedjan då ärenden ofta kan avslutas i ett tidigt skede. Dessa brott är i regel av lindrigare art och föranleder i huvudsak böter. Resterande brott har placerats i övriga brott, där exempelvis misshandel och enklare narkotikabrott återfinns. I tabell 4.7 visas prognosen över antalet inkomna ärenden till åren 2021–2024, uppdelat på dessa brottsgrupper. Medan det totala antalet inkomna ärenden väntas öka , väntas de särskilt resurskrävande brotten öka jämfört med nivån . Tabell 4.7 Prognos över antal inkomna ärenden, 2021–2024 Antal inkomna ärenden till samt ackumulerad förändring jämfört med , efter brottskategori (Mord, dråp m.m., allvarliga narkotikabrott, våldtäkt, grov misshandel, rån, vapenbrott) förändring i % jfr 2020 (Tillgreppsbrott, skadegörelse- brott, trafikbrott, bedrägeribrott) förändring i % jfr 2020 (Misshandel, enkla narkotika- brott, olaga tvång m.m., människohandel, övrigt) förändring i % jfr 2020 Totalt antal inkomna ärenden förändring % jfr 2020 Källa: Brå m.fl. (2021). Brottslighetens struktur och utveckling När det gäller flödet vidare i rättskedjan prognostiseras ärenden som redovisas till åklagare () att öka , och ser man till de särskilt resurskrävande brotten väntas antalet ärenden öka . Antalet brottsmisstankar med åtalsbeslut () väntas ha ökat fram , och antalet genom dom avgjorda brottmål (Domstolar) förväntas öka . Medelantalet klienter i Kriminalvården väntas också öka, . Den höga ökningstakten i domstolsledet förklaras av ändrade arbetssätt till följd av att man i vissa områden har tillämpat ett snabbförfarande i brottmål på försök. Prognoserna för Domstolar grundar sig på att snabbförfarandet införs i hela landet . Detta kan få stora effekter på antalet brottmål i domstolarna, förutsatt att det ger liknande resultat i hela landet som i försöksområdena. Andra delar av rättskedjan bedöms inte påverkas i lika stor utsträckning (Brå m.fl. 2021). Hur har då tidigare prognoser över antal inkomna ärenden stämt? I tabell 4.8 jämförs de prognoser som gjordes året utfallet blev känt. I tre fall av sex (2016–2018) lades prognosen högre än utfallet och i övriga fall (2015 och 2019–2020) lades prognosen lägre. Tabell 4.8 Träffsäkerheten i tidigare prognoser över inkomna ärenden till Källa: Brå m.fl. (2021). Pandemins inverkan på nivån av anmälningar och på flödet i rättskedjan slog pandemin till i världen och de svenska myndigheterna förmedlade restriktioner till allmänheten för att begränsa smittspridningen. Pandemin utgör ett bra exempel på hur oförutsedda händelser kan påverka träffsäkerheten i prognoser som räknas fram utifrån den historiska utvecklingen. Enligt Brås bedömningar av pandemins konsekvenser på nivån av anmälda brott, var pandemins inverkan störst under de första pandemi- Brottslighetens struktur och utveckling månaderna (mars, ) då färre anmälningar gjordes än 2019 (Brå 2021d). , när myndigheterna lättade på vissa restriktioner, ökade antalet anmälningar i förhållande till föregående år. ökade smittspridningen, vilket åter föranledde restriktioner . Sammantaget var nivån av anmälningar 2020 oförändrad jämfört med men – var nivån klart lägre än 2020. Enligt Brås bedömning har pandemins inverkan på nivån av anmälningar dämpats . Minskningarna i nivån av anmälningar sammanfaller därmed, med viss förskjutning, med restriktionerna kring social distansering. Brå har undersökt pandemins inverkan på flödet i rättskedjan (Brå 2021d). Brå menar att pandemin haft en inverkan på vissa brottstyper som minskat/ökat mer än vad prognoser föreslagit. Brottstyper vars anmälningar troligen minskat till följd av ett förändrat nöjesliv är misshandel mot obekant och stölder från butiker, skolor, bilar och personer. Ökningar och minskningar av anmälningar av andra brottstyper tycks i stället förklaras av förändrade arbetssätt hos främst . Den generella bilden är att i betydligt större utsträckning har bearbetat ärenden gällande en rad brottstyper jämfört med , särskilt kvartal två och fyra. Mer specifikt innebar en omprioritering av polisanställda från till kontaktcenter (PKC) att fler skadegörelsebrott kunde registreras. Brå bedömer även att ökningen i anmälningar av narkotikabrott jämfört med delvis kan förklaras av att fick mer tid än vanligt att ingripa mot narkotikabruk och narkotikainnehav. har antalet anmälda rattfyllerier minskat till följd av färre generella nykterhetskontroller. publicerade kommittén Coronapandemin, brottsligheten och rättsväsendets myndigheter, som bl.a. beskrev en oro från ideella organisationer att utsattheten för våld i nära relation hade ökat till följd av rekommendationer kring social distansering. Enligt en sammanställning av utländska studier har rörelsebegränsningarna under pandemin bidragit till bl.a. arbetslöshet och ökad risk för våld i hemmet (m.fl. 2020). Därutöver har rapporterat om en ökning i barns samtal om fysiskt och psykiskt våld (2021). Brottslighetens struktur och utveckling 4.4.2Tidigare prognoser över brottslighetens utveckling på lång sikt utifrån omvärldsbevakning Ett alternativ till att räkna fram omfattningen av den kända brottsligheten baserat på historiska trender, är att i stället blicka framåt mot förväntade förändringar i samhället och omvärlden som kan ha betydelse för brottslighetens utveckling. Det kan exempelvis gälla samhällsutvecklingar som förändrar tillfällighetsstrukturen för brott (exempelvis digitalisering och globalisering) eller andra förhållanden som hänger samman med brottslighet (exempelvis demografi och makroekonomiska faktorer). Genom att göra sådana omvärldsanalyser kan olika scenarier tas fram om hur brottsligheten kommer utvecklas baserat. En kritik som har riktats mot den här typen av prognoser är att de ofta saknar teorianknytning och att redovisningen av antagna samband ofta är svag. Men i studier av det här slaget görs ofta heller inga anspråk på vetenskaplighet, eller på att med säkerhet bedöma hur det kommer se ut . I stället är syftet ofta att göra kvalificerade bedömningar av vad som kan tänkas hända samt stimulera till diskussion och debatt om vilken handlingsberedskap som finns, eller behöver finnas, givet olika scenarier. är det viktigt att utsagor och prognoser om brottsligheten, som kan komma att ligga till grund för en ändamålsenlig kriminalpolitik, så långt som möjligt kan knytas till teori och tillgänglig empiri (2008). Flera likheter i svenska och internationella prognoser Konsult- och analysföretaget har på beställning av gjort en studie om hur verksamhet kan behöva anpassas för att möta framtida krav (Kraft, och 2013). Som en del i det arbetet organiserades expertseminarier med sakkunniga19 om hur brottsligheten kan utvecklas . En övergripande bedömning som presenteras i rapporten är att brottsligheten inte kommer förändras i någon större omfattning. Tre trender som ändå lyfts fram är att den grövre organiserade brottsligheten kommer bli mer sofistikerad och gå mot en högre grad av internationalisering; it-relaterade brott förväntas öka; anmälningsbenä- 19Forskare, representanter från fackförbund, polisanställda och representanter från myndigheter. Man inhämtade också synpunkter från poliskåren och allmänheten via enkäter. Brottslighetens struktur och utveckling genheten för mindre allvarliga brott kommer öka till följd av minskad tolerans. Generellt sett menar man i rapporten att den kriminella världen utvecklas på samma sätt som den legitima. Man jämför med hur företag globaliserats, specialiserats och anpassat verksamheten efter it-utvecklingen, och menar att på samma sätt kommer brottsligheten internationaliseras, utnyttja digitaliseringen i allt högre grad och professionaliseras. De deltagande experterna lyfte även fram en trend om ökad juridicering i samhället, dvs. att fler sociala problem skulle komma att definieras som brott i juridisk bemärkelse. Enligt en enkät till poliskåren trodde fyra av tio poliser att förväntningarna på att ska hantera sociala problem, så som hemlöshet, missbruk och psykisk sjukdom, kommer att öka. Två av tio trodde att dessa krav på myndigheten skulle minska och resten trodde inte det skulle bli någon förändring. I Kairos Futures rapport redogörs för vilka framtidsbilder som de deltagande experterna enats om som mest troliga när det gäller brottslighetens utveckling.