sou · H9B318 · 2021-03-31 00:00:00 — Denna kontroll ska ske sedan styrelsen i den utländska juridiska person som ska ombildas till ett svenskt aktiebolag har anmält ombildningen för registrering hos . Registrering av ombildningen får endast ske om •Bolagsverket har fått del av ett ombildningsintyg, •bolaget har lämnat de uppgifter och handlingar som ska åtfölja en anmälan för registrering, •bolagsordningen är förenlig med aktiebolagslagen och annan författning, •det aktiekapital som ska registreras för bolaget uppfyller kra- ven i aktiebolagslagen, •det inte heller i övrigt finns något hinder mot registrering. Om lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner m.m. är tillämplig, förutsätter registrering dessutom att: •Avtal har träffats eller beslut har fattats om medverkan enligt den lagen, eller förhandlingsperioden har löpt ut utan att så- dant avtal har träffats eller beslut har fattats och •Det ombildade bolagets bolagsordning inte strider mot den ordning för medverkan som ska gälla till följd av lagen. (Jfr artikel 86o.) Skälen för förslaget: Den laglighetskontroll som artikel 86o föreskriver för gränsöver- skridande ombildningar motsvarar i huvudsak den laglighetskontroll som föreskrivs för gränsöverskridande fusioner (jfr 23 kap. 48 § ak- tiebolagslagen; jfr även artikel 128). Liksom vid gränsöverskridande fusioner bör vara den svenska behöriga myndighet som har att kontrollera och registrera (godkänna) ombildningen. Ombildningsförfarandet har vissa särdrag som ger anledning att utforma laglighetskontroll vid en ombildning av en dittills utländsk juridisk person på särskilt sätt. Punkterna 1 och 4 Vid en gränsöverskridande fusion genom kombination, dvs. en fu- sion som innefattar bildandet av ett nytt (övertagande) bolag, ska laglighetskontrollen i det land där det nya bolaget ska ha sitt hemvist –registrerade säte – omfatta bildandet av det nya bolag som uppstår genom fusionen.17 Det kan synas som att den kontroll som ska göras vid en gränsöverskridande ombildning bör överensstämma ganska nära med den kontroll som ska göras vid en sådan fusion. Det finns emellertid skillnader mellan förfarandena som får betydelse för hur laglighetskontrollen i bör utformas. Vid en gränsöverskridande fusion som leder fram till bildandet av ett nytt svenskt bolag har det redan i förfarandets inledningsskede funnits ett svenskt bolag och har varit involverat i den del av förfarandet som föregår och ska leda fram till utfärdandet av ett fusionsintyg. Ett fusionsintyg kommer följaktligen att utfärdas dels i för det svenska bolag som deltar i fusionen, dels i med- lemsstaten för det utländska bolag som deltar i fusionen. Underlaget för kontroll och laglighetsprövning inför den primära 17Jfr artikel 128.1 direktiv, vars lydelse inte ändrats genom direktiv, och 48 § aktiebolagslagen. Av förarbetena till den paragrafen framgår följande. ”Vid kombination bildas en ny förening. Om denna förening ska ha sitt hemvist i , måste den givetvis uppfylla de krav som uppställs på en förening i svensk lagstiftning. Sålunda måste styrelsen vara av en viss storlek, stadgarna ha ett visst innehåll etc. Verket ska i förekommande fall kontrollera även dessa förhållanden innan fusionen, och därmed den nya föreningen, kan registreras”, se prop. 2007/08:15 s. 184 om aktiebolag, som hänvisar till författningskommen- taren till motsvarande paragraf för ekonomiska föreningar på s. 158. registreringen finns därmed tillgängligt med anledning av denna del av förfarandet, som bl.a. innefattar en revisorsgranskning av fusions- planen. Av det revisorsyttrande som därvid ska upprättas ska det bl.a. undantagslöst framgå om de överlåtande bolagens sammanlagda värde för det övertagande bolaget uppgår till minst aktiekapitalet i detta, dvs. om det finns täckning för aktiekapitalet för det nya bola- get (jfr 23 kap. 11 § och 36 § aktiebolagslagen). har också redan innan fusionsintyget utfärdats kunnat förvissa sig om att bolagsordningen för det nya svenska bolaget är förenlig med svensk lag. Vid en gränsöverskridande ombildning är det i stället så att hela det förfarande som föregår och leder fram till utfärdandet av ett ombild- ningsintyg handläggs enbart av den behöriga myndigheten i den andra medlemsstaten: och svensk rätt involveras inte i förfarandet förrän efter det att ett ombildningsintyg har utfärdats i utlandet. Bo- lagsverket kommer in i bilden först sedan den utländska myndigheten har utfärdat ett ombildningsintyg. Den utländska myndigheten har normalt inte granskat om bolaget efter ombildningen uppfyller de krav som svensk rätt uppställer, t.ex. vad gäller bolagsordning och kapital. Den kontroll som måste göra när en tidigare ut- ländsk juridisk person registreras som ett svenskt aktiebolag blir där- för av ett annat slag än den kontroll som görs vid registreringen av ett bolag som bildas i samband med en gränsöverskridande fusion. Det bör ankomma på bolaget före ombildning – den utländska juridiska personen – att till ge in det underlag som be- hövs för verkets kontroll. Det bör göras i samband med att styrelsen anmäler ombildningen för registrering hos verket. Vi återkommer i författningskommentaren till bestämmelsernas närmare utformning och innebörd. Punkterna 2 och 3 Av artikel 86o.2 följer att det bolag som ska ombildas ska ge in om- bildningsplanen till . En bestämmelse om detta bör tas in i den paragraf som reglerar bolagets anmälan för registrering hos (jfr föregående avsnitt). Artikel 86o.3 gäller endast myndighetens praktiska – tekniska – hantering. Här kan hänvisas till avsnitt 4.17 om teknikfrågor. Enligt artikel 86o.5, som gäller ombildningsintygets betydelse vid laglighetskontrollen, ska ett ombildningsintyg godtas av Bolags- verket som ett intyg som ”slutgiltigt styrker att alla tillämpliga för- faranden och formaliteteter inför en ombildning har fullgjorts i ut- gångsmedlemsstaten”. får således inte ompröva de om- ständigheter som har varit föremål för den utländska myndighetens prövning och som har föranlett denna att utfärda ombildningsintyget. Vi bedömer att det inte krävs att en särskild bestämmelse av denna innebörd tas in i lagen. Vi återkommer till ombildningsinty- gets betydelse i författningskommentaren till den paragraf som vi föreslår om laglighetskontroll inför primär registre- ring av en ombildning (jfr punkten 1 ovan). 6.12Registreringen av ombildningen (artikel 86p) Artikel 86p innebär följande. Medlemsstaterna ska i sin nationella lagstiftning fastställa ar- rangemangen, i enlighet med artikel 16, för att offentliggöra fullgö- randet av den gränsöverskridande ombildningen i sina register (punkten 1). Åtminstone följande uppgifter ska registreras (punkten 2 första stycket): –I destinationsmedlemsstaten; (a) att registreringen av det ombil- dade bolaget är följden av en gränsöverskridande ombildning och (b) datum för registrering av det ombildade bolaget, –I utgångsmedlemsstaten; (a) att avregistreringen eller avförandet av bolaget från registret är följden av en gränsöverskridande om- bildning och (b) datum då bolaget avregistreras eller avförs från registret, –I både utgångsmedlemsstaten och destinationsmedlemsstaten; registrer- ingsnummer, namn och rättslig form för bolaget respektive för det ombildade bolaget. Registren ska offentliggöra de uppgifter som avses i första stycket och göra dem tillgängliga genom systemet för sammankoppling av register (punkten 2 andra stycket). Slutligen ska medlemsstaterna säkerställa att destinationsmed- lemsstatens register underrättar utgångsmedlemsstatens register om att den gränsöverskridande ombildningen har fått verkan, genom sy- stemet för sammankoppling av register. Medlemsstaterna ska också säkerställa att bolaget avregistreras eller avförs från registret ome- delbart vid mottagandet av den underrättelsen (punkten 3). 6.12.2Svenska bestämmelser om registrering Vårt förslag: När har registrerat ombildningen, ska verket utan dröjsmål underrätta behörig myndighet i den ut- ländska stat där det bolag som ska ombildas har haft sitt hemvist om registreringen. (Jfr artikel 86p.3 första meningen.) När bolaget efter ombildning ska ha sitt hemvist i , ska det i aktiebolagsregistret anges att bolaget är följden av en gräns- överskridande ombildning och datum för registreringen. Motsva- rande ska gälla vid avregistrering. I registret ska även tas in upp- gift om registreringsnummer, namn och rättslig form för bolaget före respektive efter ombildningen. (Jfr artikel 86p.2.) Skälen för förslaget: I artikel 86p anges vilka uppgifter som ska fö- ras in i det nationella registret vid en ombildning. Bestämmelsen har sin sakliga motsvarighet för gränsöverskridande fusioner i arti- kel 130 och bör genomföras i svensk rätt på motsvarande sätt (jfr övervägandena i avsnitt 4.13.3). Det behöver således säkerställas att det vid en gränsöverskridande ombildning tas in vissa i direktivet angivna uppgifter i aktiebolagsre- gistret. I artikel 86p.2 första stycket preciseras vilka uppgifter som det gäller. Vid s.k. primär registrering – dvs. när bolaget efter ombild- ning ska ha sitt hemvist i – ska det framgå av registret att bolaget är följden av en gränsöverskridande ombildning samt datum för registreringen (a och b). Motsvarande ska gälla vid avregistrering (c och d). I båda de medlemsstater som berörs av ombildningen ska också registreringsnummer samt namn och rättslig form för bolaget före och efter ombildningen registreras (e). Bestämmelser med denna innebörd bör tas in i aktiebolagsförord- ningen (2005:559). I artikel 86p.2 andra stycket anges att de uppgifter som ska regi- streras enligt ovan ska offentliggöras i registren. Enligt aktiebolags- förordningen är syftet med aktiebolagsregistret att ge offentlighet åt den information som ingår i registret (se 2 kap. 1 § första stycket aktiebolagsförordningen). Vidare följer det av allmänna bestämmel- ser om registrering i aktiebolagsregistret att det som registreras där genast ska kungöras (se 27 kap. 3 § aktiebolagslagen). Det fordras därmed ingen ny bestämmelse i svensk rätt med anledning av arti- kel 86p.2 andra stycket. För att genomföra artikel 86p.3 i svensk rätt krävs det däremot nya svenska författningsbestämmelser, på sätt som motsvarar regleringen för gränsöverskridande fusioner (jfr 23 kap. 47 § andra stycket och 48 § tredje stycket aktiebolagslagen; jfr även artikel 130.3). När det gäller kravet i samma punkt på att underrättelsen ska ske via systemet för sammankoppling av register hänvisar vi till avsnitt 4.17 om vissa teknikfrågor. Vi återkommer i författningskommentaren till bestämmelsernas närmare utformning. 6.13Rättsverkningarna av ombildningen (artikel 86q och 86r) Av artikel 86q i ändringsdirektivet följer att den tidpunkt då en gränsöverskridande ombildning får verkan ska bestämmas i enlighet med destinationsmedlemsstatens lagstiftning. Denna tidpunkt ska infalla efter att den kontroll som avses i artikel 86m och 86o har ge- nomförts.) Enligt artikel 86r ska, från och med den tidpunkt som avses i ar- tikel 86q, följande rättsverkningar inträda vid en gränsöverskridande ombildning. a)Bolagets samtliga tillgångar och skulder, inklusive avtal, krediter, rättigheter och skyldigheter, ska övertas av det ombildade bolaget. b)Aktieägarna i bolaget ska fortsätta att vara aktieägare i det ombil- dade bolaget, såvida de inte har avyttrat sina aktier enligt arti- kel 86i.1. c)Bolagets rättigheter och skyldigheter som härrör från anställ- ningsavtal eller anställningsförhållanden och som gäller då den gränsöverskridande fusionen får verkan, ska övertas av det ombildade bolaget. 6.13.2Rättsverkningarna av en gränsöverskridande ombildning Vårt förslag: Vid en gränsöverskridande ombildning ska följande rättsverkningar inträda. •Det ombildade bolaget får sitt registrerade säte i en annan medlemsstat och får en ändrad rättslig form enligt lagstift- ningen i den staten, •Bolagets tillgångar och skulder övergår till att vara det ombil- dade bolagets tillgångar och skulder, •Aktieägare i bolaget blir aktieägare i det ombildade bolaget, såvida de inte har utnyttjat rätten att få sina aktier inlösta, Bolagets rättigheter och skyldigheter som härrör ur anställnings- avtal eller anställningsförhållanden övergår till att vara det ombil- dade bolagets rättigheter och skyldigheter. (Jfr artikel 86r.) Skälen för förslaget: Vad som sägs i artikel 86r i ändringsdirektivet om rättsverkningarna av en gränsöverskridande ombildning motsva- rar i huvudsak vad som enligt ändringsdirektivet föreskrivs ifråga om gränsöverskridande fusioner.18 Det kan hävdas att en del av det som sägs i artikel 86r strängt taget är onödigt. En gränsöverskridande ombildning förändrar ju inte bolagets juridiska identitet och det framstår därför som något övertydligt att – såsom artikel 86r gör – ange att ombildningen medför att bolagets tillgångar och skulder ”övertas” av det ombildade bolaget. Det finns dock inte tillräcklig 18Jfr artikel 131.1 a och b och 131.4 anledning att vid det svenska genomförandet av artikeln avvika från det som sägs i direktivet. Det behöver således införas bestämmelser i aktiebolagslagen som reglerar rättsverkningarna av gränsöverskridande ombildningar. Be- stämmelserna bör i relevanta delar utformas efter den förlaga som finns i regelverket för gränsöverskridande fusioner. På samma sätt som vi har föreslagit i fråga om gränsöverskridande fusioner (jfr avsnitt 4.14.3) föreslår vi att det i den nya bestämmelsen även klargörs att aktieägare som utnyttjar sin rätt till inlösen inte ska bli aktieägare i det ombildade bolaget. 6.13.3Tidpunkten då rättsverkningarna inträder Vårt förslag: Rättsverkningarna av en gränsöverskridande om- bildning ska inträda som fastställs i den med- lemsstat där bolaget efter ombildningen ska ha sitt hemvist. Om bolaget ska ha sitt hemvist i , ska rättsverkningarna inträda när registrerar ombildningen i aktiebolagsregistret. (Jfr artikel 86q.) Skälen för förslaget: Enligt ändringsdirektivet ska rättsverkning- arna av en gränsöverskridande ombildning inträda som fastställs i destinationsmedlemsstatens lagstiftning, dvs. i lag- stiftningen i den stat där bolaget efter ombildningen ska ha sitt hem- vist. I den svenska lagen bör därför tas in en bestämmelse med denna innebörd. Det bör också tas in en bestämmelse om vid vilken tid- punkt som rättsverkningarna inträder om bolaget efter ombild- ningen ska ha sitt säte i . Det är naturligt att den tidpunkten sammanfaller med tidpunkten för registreringen av ombildningen i aktiebolagsregistret. 6.14Frågor om ombildningens giltighet (artikel 86t och artikel 86h.5) Ett stämmobeslut kan klandras genom att den missnöjde aktieägaren väcker talan vid domstol. En sådan talan ska normalt väckas men kan i vissa kvalificerade fall väckas senare (se 7 kap. 50–52 §§ aktiebolagslagen). Vid av bolagsstämmobeslut om fusion och delning gäller emellertid särskilda bestämmelser (se 23 kap. 52 § och 24 kap. 30 §). Enligt dessa paragrafer ska talan om upphävande av stämmobeslut som inte har tillkommit i behörig ordning eller på annat sätt strider mot aktiebolagslagen väckas från beslutet. Väcks inte talan , är rätten att föra talan förlorad. I de nämnda paragraferna finns också bestämmelser om vad som gäller om en domstol har bifallit en talan om upphävande av ett stäm- mobeslut om att godkänna en fusions- respektive delningsplan. I så fall ska fusionen eller delningen gå åter även om det överlåtande bo- laget har upplösts. För förpliktelser som har uppkommit genom nå- gon åtgärd på övertagande bolags vägnar efter det att det överlåtande bolaget har upplösts men innan domstolens avgörande har kungjorts i Post- och , svarar det överlåtande bolaget och de övertagande bolagen solidariskt. De nu angivna bestämmelserna går tillbaka på motsvarande be- stämmelser direktiv. En gränsöverskridande ombildning som har fått verkan i enlighet med de förfaranden som anges i ändringsdirektivet får inte ogiltig- förklaras (artikel 86t första stycket). Detta ska dock, enligt direkti- vet, inte påverka medlemsstaternas befogenheter, bland annat – i fråga om straffrätt, förebyggande och bekämpning av finansiering av terrorism, sociallagstiftning, beskattning och brottsbekämpning – att påföra åtgärder och sanktioner enligt nationell rätt efter den dag då den gränsöverskridande ombildningen fick verkan (artikel 86t andra stycket). I direktivet sägs vidare att medlemsstaterna ska säkerställa att det inte är möjligt att invända mot bolagsstämmans godkännande av den gränsöverskridande ombildningen enbart på grunden att den kon- tantersättning som avses i artikel 86d inte är korrekt fastställd eller att de uppgifter som lämnats om kontantersättningen inte uppfyllde de rättsliga kraven (artikel 86h.5). 6.14.3Möjligheterna att ogiltigförklara en gränsöverskridande ombildning Vårt förslag: Det ska vara möjligt att föra talan om upphävande av ett bolagsstämmobeslut om godkännande av en ombildnings- plan vid domstol (). Det ska dock inte vara möjligt att klandra beslutet endast på grund av att det inlösenbelopp som har erbjudits i ombildningsplanen inte är korrekt fastställt eller att de uppgifter som lämnats om beloppet inte uppfyller de rättsliga för- utsättningarna. (Jfr artikel 86h.5.) Klanderfristen ska vara eller, vid s.k. nullitetstalan, . Talan ska inte kunna väckas efter det att eller domstol har gett tillstånd till verkställande av delningsplanen och det beslutet har vunnit laga kraft. (Jfr artikel 86t.) Skälen för förslaget: Av artikel 86t första stycket i ändringsdirekti- vet följer att en gränsöverskridande ombildning inte ska kunna ogil- tigförklaras när den har fått verkan. Det utesluter inte att ett stäm- mobeslut om godkännande av en ombildningsplan angrips genom en klandertalan vid domstol men det är uppenbart att denna rätt alltid måste vara begränsad i tiden och inte får göras gällande efter det att har godkänt ombildningen. Vi föreslår därför att ett bolagsstämmobeslut om att godkänna en ombildningsplan likt andra stämmobeslut ska kunna angripas genom klandertalan vid domstol. Klanderfristen bör normalt vara den- samma som vid av andra slag av beslut, dvs. Vid s.k. nullitetstalan – som normalt kan föras utan begränsning i tiden –bör emellertid gälla en begränsning. Vi föreslår att klanderfristen vid sådan talan – liksom vid fusioner och delningar bestäms . Vi föreslår vidare att talan inte ska kunna väckas efter det att (eller domstol) har lämnat tillstånd till verkstäl- lande av ombildningsplanen. Detta överensstämmer med vad som gäller i fråga om gränsöverskridande fusioner (se hittillsvarande 23 kap. 52 § första och tredje styckena aktiebolagslagen). Av artikel 86h.5 följer att en klandertalan inte får grundas enbart på vissa i direktivet särskilt angivna omständigheter. Det finns en li- kadan bestämmelse i direktivets regelverk för gränsöverskridande fusioner och vi har med anledning av det föreslagit en särskild be- stämmelse med samma innebörd i 23 kap. aktiebolagslagen (se av- snitt 4.7.3). Det är naturligt att artikel 86h.5 genomförs genom en motsvarande bestämmelse i det nya 24 a kap. Vårt förslag: Särskilda rättighetshavare i ett aktiebolag som ska ombildas ska ha minst motsvarande rättigheter i det ombildade bolaget, dock inte om rättighetshavarna har rätt att få sina värde- papper med särskilda rättigheter inlösta av bolaget. ska under vissa förhållanden förklara att frågan om ombildning har fallit. Skälen för förslaget: En gränsöverskridande ombildning kan aktua- lisera frågor som inte direkt behandlas i direktivet men som det ändå kan vara motiverat att författningsreglera för att det svenska regel- verket ska bli konsekvent och sammanhängande. Ett par sådana frå- gor behandlas i det följande. En ombildningsplan ska innehålla uppgift om vilka rättigheter i bo- laget efter ombildning som ska tillkomma innehavare av särskilda rättigheter i det aktiebolag som ska ombildas, eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas för de särskilda rättighetsinnehavarna.19 Mot- svarande uppgift ska vara med i en fusionsplan.20 19Jfr artikel 86d.e. I det svenska regelverket för fusioner finns bestämmelser som re- glerar särskilda rättighetshavares ställning i ett fusionerande bolag. Bestämmelserna är tillämpliga även vid gränsöverskridande fusioner (jfr 23 kap. 5 § och 36 §). De innebär att innehavare av tecknings- optioner, konvertibler eller andra värdepapper med särskilda rättig- heter i överlåtande bolag ska ha minst motsvarande rättigheter i det övertagande bolaget. Det gäller dock inte om de har rätt att få sina värdepapper med särskilda rättigheter inlösta av det övertagande bo- laget. Bestämmelserna går tillbaka på artikel 15 i det s.k. fusionsdi- rektivet21, som syftar till att garantera rättighetshavare i ett överlå- tande bolag ett skydd mot att deras rättigheter tunnas ut eller upp- hör till följd av fusionen. Någon risk för uttunning finns visserligen inte vid en ombild- ning: det är ett och samma bolag genom hela förfarandet. Vidare framstår det som närmast självklart att de rättigheter som ska träda i stället för de befintliga, och som bolaget ska lämna uppgift om i ombildningsplanen, ska korrespondera mot dessa. Att uppgifter om rättigheterna måste lämnas i ombildningsplanen ger dock ingen ga- ranti för att rättigheterna faktiskt respekteras. En gränsöverskridande ombildning för med sig att den tillämpliga lagstiftningen ändras. Bolaget kommer att drivas vidare i en annan form i en annan medlemsstat, med tillämpning av den statens inhemska lagstiftning. Mot den bakgrunden blir det mycket svåröverskådligt vad en gränsöverskridande ombildning kan innebära för innehavare av särskilda rättigheter i ett aktiebolag och det kan inte uteslutas att om- bildningen försämrar rättighetshavarnas ställning i bolaget. Det nu sagda talar för att det även i fråga om gränsöverskridande ombildningar bör uppställas ett lagkrav på att särskilda rättigheter i bolaget efter ombildning som huvudregel minst ska motsvara rättig- heterna i bolaget före ombildning (dvs. det svenska aktiebolaget). En sådant krav är förenligt med direktivet (jfr t.ex. artikel 86r.a). 21Numera kodifierat; se artikel 101 direktiv. Frågan om ombildning faller När det gäller gränsöverskridande fusioner ska under vissa i lagen särskilt angivna förhållanden förklara att frågan om fu- sion har fallit. Så är bl.a. fallet om har avskrivit ett ärende om registrering eller vägrat registrering (jfr 23 kap. 27 § och 36 § aktiebolagslagen). Det är av systematiska skäl naturligt att införa motsvarande be- stämmelser för gränsöverskridande ombildningar. 7Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande förfaranden Gränsöverskridande fusioner, delningar och ombildningar inom EU (och EES i övrigt) kan underlätta förflyttningar av företag över grän- serna och kan därigenom få betydelse för de arbetstagare som arbetar i de berörda företagen. Ett antal artiklar ändringsdirektiv innehåller därför bestämmelser som ålägger företagen skyldigheter i förhållande till arbetstagarna, såsom bestämmelser om hur och i vilket skede arbetstagarrepresentanter ska informeras, bestämmelser om rätt till samråd (rätt att yttra sig i olika frågor) och rätten till medverkan (rätt till styrelserepresentation). Ändringsdirektivet bygger i dessa senare delar på en reglering som tillkom redan i samband med EU-lagstiftningen om europabolag (SE-direktivet och SE-förordningen) och som vidareutvecklades i samband med direktiv (sedermera direktiv). Genomförandet av direktiv resulterade i bland annat lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner (medverkandelagen).1 Genom den lagen skapades ett grundläggande skydd för arbetstagarnas rätt till medverkan vid gränsöverskridande fusioner. En grundläggande tanke i regleringen är att arbetstagarnas rätt till medverkan inte ska gå förlorad med anledning av ett bolag fusionerar med andra bolag inom EES. Genom direktiv sker flera ändringar i bestämmelserna om medverkan direktiv (artikel 133).