sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — Det förslag med ändrad ordning mellan räntefördelning och fondsparande som lagts fram påverkar inte valet av systematisk pla- cering av jordbruksavdraget utan talar snarare för det. Även systematiken för enmansaktiebolag talar för att jordbruks- avdraget, såväl i aktiebolag som enskild näringsverksamhet ska ske före slutbeskattning. Jordbruksavdraget, sociala avgifter och sociala förmåner Enskilda näringsidkare som bedriver aktiv näringsverksamhet be- talar genom egenavgifter för de sociala förmåner de kan få. Som ut- gångspunkt gäller att ju högre inkomst av aktiv näringsverksamhet man deklarerar desto högre egenavgifter betalar man. Till skillnad från skatteuttaget vid inkomstbeskattningen tas egenavgifterna bara ut proportionellt. Som utgångspunkt gäller att desto högre egenavgif- ter som betalas desto högre socialförsäkringsskydd får man. Det finns dock inslag i socialförsäkringssystemet som bryter sam- bandet mellan avgifter och förmåner. Ett viktigt sådant generellt undan- tag är egenavgifter som tas ut för sjukpenninggrundande inkomst över 8 prisbasbelopp (tak för sjukpenning) respektive 10 prisbasbelopp (tak för föräldrapenning). De utgör i sin helhet skatt. Egenavgifterna består av olika avgifter För inkomstår 2021 betalas i sjukförsäkringsavgift (vid 7 dagars karens), 2,60 pro- cent i föräldraförsäkringsavgift, i efterlevandepensions- avgift, i arbetsmarknadsavgift, i arbetsskade- avgift. Till detta kommer ålderspensionsavgift som behandlas nedan. Vidare tas ut i form av allmän löneavgift. Denna är i sin helhet en skatt och ger således inga sociala förmåner. Sociala förmåner i form av ålderspension finansieras genom allmän pensionsavgift och ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgif- ten tas ut av bl.a. inkomst av aktiv näringsverksamhet och tas ut på pensionsgrundande inkomster upp till 8,07 inkomst- basbelopp. I samband med beskattningen medges en skattereduk- tion som motsvarar den allmänna pensionsavgiften. I de flesta fall betalar man således i praktiken inte någon sådan avgift utan den finansieras i praktiken med allmänna skatter. Ålderspensionsavgift utgår och hanteras till stor del utanför statsbudgeten inom ramen för ålderspensionssyste- met. Avgiften betalas på hela den pensionsgrundande inkomsten men pensionsrätt erhålls bara på inkomster upp till och med 8,07 inkomst- basbelopp. Den del av avgiften som överstiger denna nivå förs till statsbudgeten och utgör i sin helhet en skatt. I övrigt utgör ålders- pensionsavgiften i sin helhet en social avgift. Den huvudsakliga skillnaden mellan avgifter och en skatt är att avgifterna är kopplade till en motprestation eller nyttighet, medan skatterna saknar en sådan koppling. Ålderspensionsavgiften är så- ledes helt knuten till ålderspension medan sjukförsäkringsavgiften som ger rätt till sjukersättning inte är lika starkt kopplad den nyttig- het det offentliga tillhandahåller. Inom forskningen brukar anges att av egenavgifterna utgör cirka 2/3-delar principiellt skatt på grund av avgiftssystemets konstruktion i . Som pensionsgrundande inkomst räknas bl.a. inkomst av aktiv näringsverksamhet. En viktig skillnad mot sjukpenninggrundande in- komst är att skattepliktiga förmåner ingår i den pensionsgrundande inkomsten (till skillnad från sjukpenninggrundande inkomst). Även andra inkomster kan vara pensionsgrundande. Det kan t.ex. vara er- sättningar i samband med förtidspension, föräldraledighet, arbets- löshet och plikttjänstgöring. Det är summan av dessa inkomster minus den allmänna pensionsavgiften som är pensionsgrundande. Sjukpenninggrundande inkomsten är den förväntade inkomsten från verksamheten. I praktiken bestäms den ofta med hänsyn tagen till en historisk inkomst som justeras för ackumulerade underskott och skattedispositioner i form av t.ex. avsättning till skogskonto, periodiseringsfond etc. Den sjukpenninggrundande inkomsten multi- pliceras med 0,97 vid beräkning av sjukpenning och föräldrapenning. För inkomst av passiv näringsverksamhet utgår i princip inga sociala förmåner. För sådan inkomst tas sociala avgifter ut i form av särskild löneskatt om , den utgör i sin helhet en skatt. I såväl som i ett senare förenklings- arbete på skatteområdet (SOU 2021:55 s. 118 och 121) har frågan om i vilket inkomstslag som inkomst av passiv näringsverksamhet tagits upp och diskuterats. Passiv näringsverksamhet definieras som verksamhet som bedrivs utan eller med ringa egen arbetsinsats, vilket överensstämmer med definitionen av kapitalinkomst. Med kapital- inkomster avses inkomster från innehav av tillgångar och skulder samt kapitalvinster, vilka till sin natur kan klassificeras som passiva. Passiv näringsverksamhet kan sägas finnas i gränslandet mellan in- komstslaget näringsverksamhet och inkomstslaget kapital. I delar vi in enskild näringsverksamhet i aktiv och passiv näringsverksamhet. I kompenserar jordbruksavdraget för ett inkomstbortfall som kräver aktivitet. Det talar för en koppling även för jordbruksavdraget till det svenska skatterättsliga begreppet aktiv näringsverksamhet. En näraliggande fråga är vad som ska gälla vid arrende. I ges jordbruksfradraget till producenten, dvs. den som ut- övar driften. Syftet med det svenska jordbruksavdraget motiverar en sådan ordning även i . Arrendator ska således få avdraget men inte den som arrenderar ut marken. Lagtekniskt bör frågan regleras i definitionen av jordbruksintäkt där arrendeintäkt således kan undan- tas. Det återstående frågan är om en avgränsning också är motiverad mot passiv näringsverksamhet. Enligt utredningens uppfattning bör undvikas att komplicera syste- met med ytterligare en komplex avgränsning med begränsad nytta. Utredningen anser därför att jordbruksavdraget ska kunna utgå be- räknas på såväl aktiv som passiv jordbruksintäkt, det viktiga är att det är fråga om en jordbruksintäkt. Jordbruksavdraget ska sedan kunna dras av i såväl aktiv som passiv näringsverksamhet. Genom detta undviker utredningen också problemen som uppkommer genom att en av två brukare bedöms bedriva aktiv näringsverksamhet och den andra passiv näringsverksamhet. Det är inte heller motiverat i det svenska systemet med ett bo- sättningskrav. Utredningen anser således att kopplingen till produk- tion i jordbruk inte motiverar ett krav på bosättning på den eller någon av de egendomar där jordbruksdriften bedrivs. En viktig fråga är hur jordbruksavdraget ska påverka sociala för- måner och sociala avgifter. Med ett allmänt syfte att höja den dispo- nibla inkomsten respektive ett syfte att kompensera för ökade kost- nader eller slopad återbetalning av återbetalningar av energiskatt etc. talar den svenska systematiken för att den lägre beskattningsbara inkomsten efter jordbruksavdraget också ska få effekt på de sociala förmånerna och den med dem tillhörande finansieringen i form av skatt och avgifter. Dagens svenska systematik, såväl den skatterättsliga som den socialförsäkringsrättsliga, talar således starkt för att jordbruksavdra- get ska få som effekt att den sociala tryggheten minskar. Detta även om syftet är att sänka skatten och inte i sig att sänka de sociala för- månerna. Utredningen vill dock understryka att införandet av jord- bruksavdraget är en särskild nyordning som är motiverad av särskilda omständigheter. Behovet av sådana skattesänkningar för jordbrukare är vidare mycket högt i förhållande till dagens låga inkomstnivåer. Utred- ningen vill dock här erinra om att när dagens regler om positiv ränte- fördelning infördes i samband med den då lanserade reformen om neutral företagsbeskattning i en företagsskattereform medförde de enskilda näringsidkarnas behov av social trygghet att den redan lagreglerade tvingande positiva räntefördelningen med dess höga räntenivåer i förhållande till företagarnas inkomstnivåer gjordes fri- villig. Genom detta gavs den enskilde näringsidkaren ett val att prio- ritera den sociala tryggheten eller en lägre kapitalinkomstbeskattning. En samlad bedömning medför enligt utredningens uppfattning att reglerna om jordbruksavdrag inte ska medföra sänkta sociala för- måner. Det är vidare rimligt att knyta an till den frivillighet som in- fördes för positiv räntefördelning. Då såväl sjukpenninggrundande inkomst som pensionsgrundande inkomst baseras på inkomst av aktiv näringsverksamhet kan detta åstadkommas genom att jordbrukaren får välja att helt eller delvis lägga tillbaka jordbruksavdraget och därmed helt eller delvis öka dessa förmånsgrundande inkomster. Sociala avgifter ska vid sådan ökning av de förmånsgrundande inkomsterna då tas ut på det tillbakalagda beloppet. Det finns dock ingen anledning att ta ut den särskilda löneskatten i detta samman- hang, den utgör i sin helhet en skatt. Avgiftsberäkningen borde dess- utom i den praktiska hanteringen kunna ske automatiskt genom datorstöd och därmed inte öka reglernas komplexitet utan denna be- står i att göra valet om social trygghet eller inte och med hur mycket ökningen ska ske. Det kan argumenteras att en sådan ordning är systemfientlig men enligt utredningens uppfattning är jordbruksavdraget en särskilt moti- verad ordning och utredningens överväganden vad gäller sociala för- måner en konsekvens av denna. Frågan om sociala förmåner och där till hörande finansiering på- verkar inte i sig systemet för jordbruksavdrag för driftsaktiebolag. Detta eftersom sociala avgifter endast tas ut på lön. Det understryker dock vikten av att noga pröva utformningen av jordbruksavdraget för aktiebolag. Den svenska beskattningen och näringsbidrag Även åtgärder inom ramen för det svenska skattesystemet kan ut- göra näringsbidrag. I 29 kap. IL finns bestämmelser om näringsbidrag. Begreppet näringsbidrag definieras i 29 kap. 2 § IL. Av definitionen framgår att med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldig- het som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten, Europeiska unionen eller Europeiska atomenergigemenskapen, regioner, kommuner, juridiska personer som avses i 7 kap. 16, 17 och 20 §§, allmänningsskogar enligt lagen (1952:167) om allmännings- skogar i och samt stöd av detta slag som beslutas av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete. Med näringsbidrag avses också stöd som lämnas i form av 1.elcertifikat till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 a § 1 IL, 2.utsläppsrätter till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § första stycket IL, 3.utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § andra stycket 1 IL, och 4.stöd enligt lagen (2015:1016) om resolution eller lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut, om stödet inte – redovisas som en skuld i räkenskaperna, eller – avser betalning för nyemitterade eller egna aktier. Ett näringsbidrag är skattefritt om det används för en utgift som inte får dras av vare sig eller i form av värdeminskningsavdrag. Näringsbidrag som används vid inköp av avskrivningsbara tillgångar som byggnader och maskiner, beskattas genom att avskrivningsunder- laget reduceras med bidragsbeloppet. I samband med förslaget om in- förande av en skattereduktion för investeringar i inventarier anskaffade uppmärksammades frågan om den föreslagna skattereduk- tionen kunde vara ett skattepliktigt näringsbidrag. I den promemoria där förslaget finns konstaterades att enligt 2 § IL definieras näringsbidrag som stöd utan återbetalnings- skyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av bl.a. staten. Den ekonomiska effekten av den föreslagna skatte- reduktionen är att det är ett stöd till näringsidkare som investerar i inventarier . Om inte någon särskild regel införs skulle skattereduktionen därför kunna komma att behandlas enligt reglerna för näringsbidrag. I så fall skulle anskaffningsvärdet på den förvärvade tillgången sättas ned enligt 6 §. Om skattereduktionen skulle minska anskaffningsvärdet skulle det uppstå en situation där skattereduktionens storlek bestäms av vilket anskaffningsvärde inventarierna har men anskaffningsvärdet skulle i sin tur vara beroende av skattereduktionen. För att undvika en sådan situation bör det, anges det i promemorian, uttryckligen regle- ras att skattereduktioner inte ska utgöra näringsbidrag. Genom en sådan regel skulle eventuella oklarheter undanröjas. För det fall att ett näringsbidrag används för utgifter som får dras av direkt ska näringsbidraget tas upp till beskattning i sin helhet enligt 29 kap. 5 § IL. Den som framställer förnybar el har under vissa villkor rätt till skattereduktion för mikroproduktion av el enligt reglerna i 67 kap. 27–33 §§ IL. Underlaget för skattereduktionen består av de kilo- wattimmar förnybar el som har matats in i en anslutningspunkt under ett visst kalenderår. Även denna skattereduktion uppmärk- sammades i den ovan angivna promemorian. Då uttalades att reglerna om näringsbidrag och skattereduktioner borde ges generell räckvidd så att den omfattar alla skattereduktioner i inkomstslaget närings- verksamhet, dvs. även skattereduktionen för mikroproduktion av el. Den föreslagna lagregleringen lyder: ”Skattereduktioner utgör inte näringsbidrag”. Förslaget är under beredning i . Det nu föreslagna jordbruksavdraget är ett generellt stöd genom ett avdrag som undantar viss inkomst från beskattning. Ovan har berörts bedömningen då ett stöd ges i form av en skattereduktion vars ”de facto-effekt” är att ett högre värdeminskningsavdrag, än vad som är motiverat med avseende på tillgångens anskaffningsvärde, ges vid avskrivningar av vissa inventarier respektive i form av skatte- reduktion som ger en ökad behållning av en viss näringsinkomst. För jordbruksavdraget har valts en teknisk lösning som innebär ett avdrag utan koppling till någon faktisk kostnad/utgift och har som syfte att sänka skatteuttaget på viss verksamhet som ett moment i en grön skatteväxling. Hade stödet givits i form av en skattereduktion hade den kunnat bedömas vara ett näringsbidrag. Bedömningen sker oavsett vilken teknik som använts och eftersom avdraget medför att statliga medel överförs till ett företag finns stor risk för att det är fråga om ett statligt stöd. Det kan därför inte uteslutas att fråga är om ett skattepliktigt näringsbidrag som i sådant fall skulle leda till en inkomst som i sin helhet skulle tas upp avdragsåret. Detta hade helt eller delvis neutra- liserat den önskade effekten. För att undvika att effekten urholkas genom en beskattning bör även för jordbruksavdraget i en lagreglering klargöras att någon be- skattning inte ska ske enligt reglerna för näringsbidrag. Samråd med andra utredningar Enligt utredningsdirektiven ska utredningen samråda med Utfasnings- utredningen (M 2019:04) och med Fossilfritt (M 2016:05). Så har också skett. Utöver dessa har utredningen även haft möten med följande ut- redningar: Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05), Klimaträtts- utredningen (M 2019:05), (M 2020:06), Utredningen om Enklare regelverk för mikroföretagande och en moder- nare bokföringslag (N 2020:03) samt Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09). Enligt utredningsdirektiven ska utredningen följa arbetet i . Separata möten har också hållits med , , och Näringsdeparte- mentet. Utredningen har även haft möten med följande myndigheter och lärosäten: , , jord- bruksverk, , på , Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), , , () samt . Möten har även hållits med Utvärderings- och forskningssekreta- riatet vid . Möten med branschorganisationer, företag och övriga Under utredningens gång har digitala möten hållits med följande aktö- rer: Agro , Arla, Avfall , , Biogas Väst och , Ekologiska Lantbrukarna, Energifabriken i , Energigas , f3 centre, Fores, HKScan, , KRAV ekonomisk förening, Kretslopp och Recycling i , (), Lantmännen, (), (), Maskinringar, , Naturskyddsför- eningen (SNF), Trioworld, , Världsnatur- fonden (WWF) samt . Utredningen har även hållit två digitala hearings. Den första hear- ingen hölls och fokus på hearingen var lönsam- het och konkurrenskraft i jordbruket och på inbjudningslistan fanns olika branscher. På hearingen deltog Frö- och Oljeväxt- odlare, Lammproducenterna, mat och dryck, LRF Kött, Mjölkgruppen på LRF, LRF Skogs- ägarna, LRF Trädgård, LRF Växtodling, Potatisodlarna, , , Svenska Köttföretagen, Gris- företagare, , Nötköttsproducenter och . Den andra hearingen hölls och vid denna hear- ing diskuterades utredningens samlade utredningsområden. Under hearingen deltog ett 40-tal personer, antalet deltagare varierade mellan de olika blocken eller utredningsområdena. Till hearingen hade föl- jande aktörer anmält deltagande: 2050-Fast forward to a greener future, , Agro , , Avfall , , Ekologiska lantbrukarna, Energigas , f2 center, Formas, , , , Kretslopp och Recycling i , Lant- brukarnas riksförbund (LRF), Lantmännen, , (), på , Myndigheten för samhällskydd och beredskap (MSB), Natur- vårdsverket, , (), Skogsindustrierna, Statens energimyn- dighet, , (Svebio), (Sekab), (), Styrel- sen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), , Totalförsvarets forskningsinstitution (FOI), , , , , Världsnaturfonden i (WWF), regionen och . 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2.