sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — För de uppgifter som samlas in för analys och urval föreslås en särskild uppgiftssamling, analys- och urvalsdatabasen. Vi föreslår även en rad bestämmelser som syftar till att minska det intrång i den per- sonliga integriteten som vi bedömer att uppgiftsbehandlingen inne- bär. Det föreslås exempelvis sökbegränsningar, dokumentation av sök- begrepp, rutiner för användningen av sökbegrepp, rutiner för hur urvalsmodeller får utformas, en särskild bestämmelse om dokumenter- ing, särskilda gallringsregler och sekretessbestämmelser. För samordningsnummer föreslås en rad åtgärder som avser att göra systemet säkrare. Till skillnad från vad som gäller föreslås att ska ansvara för kontrollen av identitetsuppgifter i samband med tilldelning av samordningsnummer. Samordningsnum- mer ska markeras med ”säkra uppgifter” eller ”osäkra uppgifter” i folkbokföringsdatabasen beroende på om samtliga identitetsuppgif- ter styrkts eller inte. Vidare föreslås att möjligheten för enskilda att ansöka om samordningsnummer tas bort. Även kravet på att ett sam- ordningsnummer ska behövas för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer tas bort. En skyldighet för så gott som samtliga myn- digheter att underrätta om det kan antas att en uppgift om en person med identitetsnummer eller samordningsnummer är oriktig eller ofullständig föreslås. Samordningsnummer föreslås på begäran av få tilldelas en person som beviljats arbets- tillstånd, även om behov av numret inte finns i myndighetens verk- samhet. Vid beslut om arbetstillstånd som är kortare än 12 månader, föreslår vi att ska begära ett samordningsnummer till den som beviljats arbetstillstånd, förutsatt att personen inte har ett personnummer, identitetsnummer eller samordnings- nummer. Vidare föreslås att i samband med att asyl- ansökan kommer in till verket ska begära samordningsnummer till den asylsökande, såvida inte ansökan bedöms uppenbart ogrundad eller om det finns särskilda skäl att inte begära tilldelning. Samordnings- nummer ska få tilldelas en asylsökande person på begäran av Migra- tionsverket även om behov av numret inte finns i Förstärkt sekretess föreslås gälla i ärende om tilldelning av samordningsnummer för asylsökande för uppgift om en enskilds personliga förhållanden och, i samtliga fall, för uppgift om grunden för tilldelning av samordningsnummer. 19.2.7Förslagen om ett nytt identitetsnummer Vi föreslår att det vid sidan av personnumret ska införas en ny iden- titetsbeteckning – identitetsnumret. Identitetsnumret ska kunna till- delas en person som inte är eller har varit folkbokförd och som genom- gått en säker identitetskontroll där styrkt identitet vid personlig inställelse är ett krav för att få ett sådant nummer. Identitetsnumret ska utformas på samma sätt som samordningsnumret, men med ett tillägg om 70 på positionen för månad. Det nya identitetsnumret ska tillsammans med samordningsnummer regleras i en ny lag. Lagen ska kompletteras med en förordning. De bestämmelser som finns i de för- fattningar som reglerar samordningsnummer förs i vissa delar med i huvudsak oförändrat innehåll in i den nya lagen eller i den nya förordningen. 19.2.8Förslagen om utökad anmälningsskyldighet till och åklagare På det brottsbekämpande området föreslår vi att anmäl- ningsskyldighet till eller åklagare enligt 11 § folk- bokföringsförordningen utökas till att omfatta även ett flertal brott i . Alternativa lösningar har övervägts och redovisas i olika delar av betän- kandet. Vi har exempelvis övervägt och utformat preliminära förslag avseende olika alternativ till systemet med samordningsnummer. Vi har föreslagit att en ny identitetsbeteckning, identitetsnumret, som kan tilldelas efter en jämfört med starkare identitetskontroll införs. Ett alternativ som övervägts är att samordningsnummer till- delas i samtliga fall och att de markeras i tre olika säkerhetsnivåer i Ett annat alternativ är att de som styrkt sin identitet tilldelas personnummer och att samordningsnumret får till- godose behov av nummertilldelning i övriga fall. Vi har även övervägt att införa en ny personbeteckning som förslagsvis kallas administra- tionsnummer, som kan tilldelas personer trots att identiteten är helt ostyrkt. I 13 kap. lämnas förslag om hur identitetsnumret ska utfor- mas. Vi föreslår att identitetsnumret ska utformas på samma sätt som samordningsnumret, men med ett tillägg om 70 på positionen för månad. Vi har övervägt och redovisat flera olika alternativa lösningar på hur numret kan utformas, bl.a. har ett alfanumeriskt nummer övervägts. Ett sådant nummer har fördelen att det på ett tydligt sätt skulle skilja sig från person- samordnings- och organisationsnummer. En sådan lösning skulle emellertid innebära mycket stora omställnings- kostnader för myndigheternas datasystem och kan antas bli mycket kostsamt. Vi har också övervägt ett nummer inspirerat av Skattever- kets s.k. GD-nummer, ett internt registreringsnummer för bl.a. beskattningsändamål. Ett nummer som liknar GD-numret kan poten- tiellt sammanblandas med ett organisationsnummer och bär heller ingen information om personens födelsetid. Vi har även övervägt ett nummer med ytterligare siffror och ett informationslöst nummer. Båda dessa alternativ skulle emellertid föranleda mycket höga kost- nader för att ställa om it-systemen. Vi har också övervägt om identi- tetsnumret kan utformas på samma sätt som ett samordningsnum- mer. En sådan lösning minimerar omställningskostnaderna men numret blir mycket svårt att särskilja från samordningsnumret. 19.4Ekonomiska konsekvenser för det allmänna Förslagen om stärkt kvalitet och identitetskontroll i folkbokföringen Vi föreslår att den som ska anmäla flytt till ska inställa sig per- sonligen hos för identitetskontroll. rutiner innebär redan nu att personlig inställelse normalt krävs vid anmälan om flytt till . Att en sådan bestämmelse förs in i lagen innebär alltså ingen ytterligare uppgift för . Däremot kan försla- gen medföra vissa utvecklings- och anpassningskostnader till följd av ökade krav på förmågan att granska dokument och att identifiera personer. har uppskattat dessa kostnader till 10 miljo- ner kronor och en ökad kostnad med . I praktiken kommer identitetskontrollen att ske vid något av Statens servicecenters (SSC) servicekontor. Enligt myndighetens reglerings- brev för får SSC ta ut avgifter för de serviceavtal som myn- digheten ingår med andra myndigheter för att utföra deras uppgifter enligt lagen (2019:212) om viss gemensam offentlig service. Att utföra identitetskontroller för räkning bör därför inte inne- bära tillkommande kostnader för SSC. Våra förslag rörande åtgärder vid felaktig folkbokföring på annans fastighet eller lägenhet och förslagen om utökad möjlighet att genom- föra kontrollbesök medför enligt vissa utvecklingskost- nader som emellertid inte är högre än att de bör rymmas inom befint- liga anslag. Vi föreslår att den som avregistrerats som utvandrad enligt 20 § folkbokföringslagen ser ett fortsatt behov av att uppgif- ter inte gallras i SPAR eller vill att gallrade uppgifter ska återinföras, ska ha möjlighet att anmäla detta till . För del kan förslaget innebära fler ärenden. Eftersom det rimligen bör röra sig om en mycket begränsad arbetsuppgift, torde även det förslaget rymmas inom befintliga anslag. Förslagen om kontroll av biometriska uppgifter Vi föreslår att ska få möjlighet att kontrollera bio- metriska uppgifter i handlingar i samband med identitetskontroll vid folkbokföring på grund av flytt till och vid tilldelning av iden- titetsnummer. För att kunna genomföra kontrollen behövs teknisk ut- rustning. Den vars identitet ska kontrolleras kommer i regel att inställa sig vid något av de servicekontor som drivs i Statens servicecenters regi. Där hanteras bl.a. anmälan om flyttning till och utfär- dande av id-kort på uppdrag av . På servicekontoren finns cirka 80 kameror för att ta foto på den som ansöker om id-kort. Enligt uppgift från räcker inte befintliga maskinvaror till för att även kontrollera biometriska uppgifter på det sätt som föreslås. Om förslagen genomförs kommer alltså ytterligare utrustning att behöva införskaffas. har uppskattat att den initiala kostnaden för en central lösning samt införande på ett servicekontor till 25 miljo- ner kronor plus en årlig kostnad på . för att därefter införa samma lösning på fler kontor beräknas vara betydligt lägre. I övrigt är kostnaderna för att införa möjlighet till bio- metrisk kontroll enligt svåra att uppskatta eftersom det kan finnas möjlighet att samordna teknik och mjukvara med t.ex. och vilket kan innebära kostnads- effektiviseringar. Kostnaden kan också påverkas av att förfarandet kommer att bli föremål för upphandling. Förslagen om utökat informationsutbyte Förslagen om utvidgat informationsutbyte och underrättelseskyldighet syftar till att ska få bättre förutsättningar för att upp- täcka och åtgärda fel i folkbokföringen. Förslagen om att Migrations- verket på begäran av ska vara skyldigt att lämna ut vissa uppgifter från sitt verksamhetsregister innebär enligt vår bedömning minskade kostnader för folkbokföringsverksamhet i form av färre kontakter med den enskilde och snabbare ärendehan- tering. För innebär förslaget lägre kostnader eftersom varje begäran inte längre måste hanteras manuellt och kan ske utan sekretessprövning. Viss utbildning av myndighetens personal kan behövas. Sådana kostnader bedöms emellertid rymmas inom befintliga anslag. Förfarandet blir alltså både enklare och mindre arbetskrävande både för folkbokföringsverksamheten, för den enskilde och för Migra- tionsverket och bör sammantaget leda till att kostnaderna minskar. hämtar många uppgifter från Försäkrings- kassan och . Uppgifterna inhämtas manuellt efter sekretessprövning eller med stöd av sekretessbrytande bestäm- melser, vilket är arbetskrävande och tidsödande. En snabb och effektiv informationsinhämtning på medium för automatiserad behandling innebär enligt vår bedömning säkrare och bättre underlag för beslut och bör kunna medföra minskade kostnader för myndigheterna. Detsamma gäller uppgifter som inhämtas från Kronofogdemyndig- heten, CSN och från Arbetsförmedlingen. Beträffande den tekniska hanteringen av informationsutbytet har uppgett att det kommer att uppstå kostnader för myn- digheten som uppgår till , bl.a. bestående av kostnad för att bygga en fråga/svars-tjänst. Förslagen i 8 kap. om utvidgad underrättelseskyldighet påverkar främst och migrationsdomstolarna. Det är till största del fråga om justeringar av redan befintliga underrättelseskyldig- heter eller författningsreglering av ett uppgiftslämnande som sker regelmässigt. Eventuella initiala kostnader för t.ex. utbildning av personal bör därför rymmas inom befintliga anslag. Förslagen om dataanalyser och urval Förslagen om utökade möjligheter för att genomföra dataanalyser och göra urval innebär att ges möjlighet att koncentrera verksamheten på att åtgärda de fel som orsakar störst pro- blem för samhället. Resurserna kan med våra förslag bättre fördelas där de verkligen behövs vilket bör innebära minskade kostnader för . Att införa en analys- och urvalsdatabas kommer emellertid att innebära kostnader för som myndigheten har uppskattat till 7,5–12,. Förslagen om ett nytt identitetsnummer och säkrare samordningsnummer Vi föreslår att ett nytt nummer, identitetsnumret, ska införas. Num- ret ska vara utformat på samma sätt som ett personnummer och sam- ordningsnummer, det vill säga med två siffror , månad och dag. För att numret på ett tydligt sätt ska gå att skilja från samord- ningsnumren föreslår vi att siffrorna för dag bör adderas med 60 och siffrorna för månad med 70. Därefter anges ett tresiffrigt individnum- mer, som är udda för män och jämnt för kvinnor, samt en kontroll- siffra. Det nya numret innebär att en ny nummerserie måste införas, vilket medför relativt höga omställningskostnader för de flesta myn- digheter och även för privata aktörer (se avsnitt 13.5.2). har uppskattat sina kostnader till 11–. Det uppskat- tade beloppet omfattar kostnader för analys, rapporter, registerutdrag, sökningar, migreringar och övriga anpassningar som krävs samt anpass- ning av lösning för passmyndighet. I kostnaden inkluderas inte bara beräkningar för folkbokföringen utan även för andra system inom , primärt olika beskattningssystem. har uppgett att det skulle kräva anpassningar av myndighetens it-miljö för vilka kostnaderna svårligen kan uppskattas men som i vart fall torde överstiga . har be- dömt sina kostnader till mellan fyra och . domstolar har uppskattat att anpassningarna kommer att innebära en till två månaders arbete men inte lämnat någon kostnadsuppskatt- ning. Identitetsnumren kommer också troligen att behöva hanteras t.ex. inom sjukvård och i kommunernas verksamhet. Kom- muner och Regioner har dock uppgett att det inte går att göra några uppskattningar av omställningskostnader i dessa avseenden. Försäk- ringskassan har uppskattat att det skulle krävas en utvecklingsinsats på omkring för att anpassa alla förmånssystem att kunna ta emot ett sådant identitetsnummer. har vidare uppgett att myndigheten kommer att få stora problem när de gäller de förmåner som hanteras i TP-systemet (COBOL-miljö). I denna gamla it-miljö kan det enligt uppgift från vara så att även en mycket liten ändring innebär att man får skriva om hela kodningen därefter. I TP-systemet hanteras barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag. har uppskattat att utvecklingskostnaden avseende det systemet skulle upp- gå till nära tresiffriga miljonbelopp om det ska kunna hantera identi- tetsnummer med den föreslagna utformningen. Överflyttning till en ny teknisk miljö pågår dock , i första skedet flyttas bostads- bidrag (2022–2023), därefter underhållsstöd (omkring 2025) och barnbidrag (omkring 2027). Men om det gamla systemet måste anpassas till att kunna hantera det nya numret kommer det tresiffriga miljonbelopp kostnaden uppskattats till i sin helhet utgöra en mer- kostnad. Därtill har uppgett att det dessutom kommer att krävas omfattande anpassningar av självbetjäningstjäns- ter, blanketter m.m. har uppgett att det inte skulle föran- leda några stora kostnader att anpassa verkets it-system och har upp- skattat kostnaden till . CSN har uppgett att myndigheten redan kan hantera ett sådant nummer. Transportstyrel- sen har uppskattat att det skulle kosta att anpassa myndighetens ärendehanteringssystem och mer än 18 mil- joner kronor ytterligare om ett sådant nummer ska kunna lagras i väg- trafikregistret. Transportstyrelsen har särskilt poängterat att det rör sig om uppskattade belopp som kan komma att ändras. SCB har inte kunnat göra någon kostnadsuppskattning eftersom det är svårt att bedöma hur och på vilket sätt identitetsnummer kommer att ingå i leveranser till myndigheten. Att införa en ny nummerserie är alltså förenat med relativt höga kostnader som är svåra att uppskatta och som tycks skilja sig åt väsent- ligt mellan olika myndigheter. sticker ut i samman- hanget med sin kostnadsuppskattning om . Den största kostnaden utgör en anpassning av ett system (TP/ COBOL) som under alla förhållanden ska fasas ut . Det framstår självklart som en onödig anpassning och ett sätt att minska kostnaden är enligt vår bedömning att skynda på överflytt- ningen till en ny teknisk miljö, i stället för att lägga stora resurser på ett gammalt system som ändå ska fasas ut. På så sätt skulle kostna- derna som uppstår inte vara merkostnader. Det kan dessutom antas att en snabbare överflyttning till en ny it-miljö medför andra fördelar för . har betonat att om en över- flyttning från systemet TP/COBOL ska ske snabbare än enligt nuva- rande plan, kommer det att påverka myndighetens reformutrymme i övrigt och/eller kräva resursförstärkning. Förutom de nämnda kostnaderna kommer det troligtvis att uppkomma utvecklingskostnader hos fler myndigheter och andra aktö- rer som ska använda ett sådant nummer som är svåra att uppskatta. Utöver systemanpassningar kommer ett nytt nummer, oavsett vilken utformning det får, att kräva stora utbildningsinsatser. Förslagen med- för alltså betydande kostnader som kan behöva finansieras genom ökade anslag till myndigheterna. Vikten av ett regelverk som ökar för- utsättningarna för att uppgifterna i folkbokföringsdatabasen är tillför- litliga och ändamålsenliga och förhindrar att uppgifterna kan utnyttjas på ett felaktigt sätt kan inte nog poängteras. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har i en rapport studerat och redovisat bl.a. felaktiga utbetalningar inom välfärdssys- temen som orsakats av fel i systemöverskridande uppgifter. Felaktiga utbetalningar till personer som är folkbokförda i trots att per- sonen inte längre bor i landet, uppskattas i rapporten till nästan för och för år 2018.1 Det är vår övertygelse att förslagen om ett nytt identitetsnummer och säkrarare samordningsnummer tillsammans med våra övriga förslag, 1Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, Läckaget i välfärdssystemen, del 2 Omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, Rapport 6, , s. 114. i ett längre perspektiv kan leda till minskade kostnader för staten i form av färre felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen samt minskad bedrägeri- och annan identitetsrelaterad brottslighet. är det inte , utan de myndigheter och utbildnings- anordnare som begär att en person tilldelas samordningsnummer, som ansvarar för att bedöma om en persons identitet kan anses fast- ställd. Våra förslag innebär att ska vara ansvarigt för att utföra identitetskontroller såväl vid folkbokföring som vid tilldelning av identitets- och samordningsnummer. Förslagen innebär fler upp- gifter för och färre för de som tidigare utfört uppgiften. Eventuella merkostnader för bör kunna finansieras genom en omfördelning av anslag från övriga myndigheter till anslag. Beträffande samordningsnummer innebär förslagen i den delen ett mycket begränsat merarbete för som redan sedan tidi- gare, vid sidan av det rekvirerande organet, gjort en prövning av iden- titetsuppgifterna inför beslut om nummertilldelning. Tilldelning av identitetsnummer kommer däremot att innebära en ökning av antalet identitetskontroller som måste ske vid personlig inställelse. Dessa kom- mer att ske i huvudsak vid ett av servicekontor. Enligt våra förslag ska vissa utlandsmyndigheter utföra identitets- kontroller vid tilldelning av identitetsnummer till personer som befin- ner sig i utlandet och därför inte kan inställa sig vid ett servicekontor Vi har föreslagit att beskickningar och konsulat som fullgör uppgift som passmyndighet utom riket och som är behöriga att hand- lägga ärenden om vanliga pass ska tilldelas uppgiften eftersom de redan har rutiner för att utföra identitetskontroller. Detta blir en extra arbets- uppgift för vissa beskickningar och konsulat. Det bör emellertid inte vara fråga om särskilt många kontroller och eftersom rutiner och utrustning redan finns tillgängliga, bör eventuella tillkommande kost- nader rymmas inom befintliga anslag. Ipropositionen Säkrare samordningsnummer och bättre förutsätt- ningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen (prop. 2020/21: 160), före- slog regeringen en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen om en person som är eller har varit folkbokförd är oriktig eller ofullstän- dig. Från skyldigheten har vissa undantag gjorts och om särskilda skäl talar mot det behöver någon underrättelse inte lämnas. Lagändringarna trädde i kraft . Många av remissinstanserna påpekade att arbetsuppgiften kommer att leda till en ökad arbetsbörda som det inte finns utrymme att hantera inom befintliga ramar, men att kon- sekvenserna är svåra att bedöma. Vi föreslår att den införda underrättelseskyldigheten ska utvidgas till att även omfatta uppgifter om en person med ett identitetsnummer eller ett samord- ningsnummer. Förslaget är alltså mer långtgående än den införda lagändringen som inte omfattar underrättelse om samord- ningsnummer (eller identitetsnummer). I ett inledande skede kan för- slaget medföra merarbete med att ta fram rutiner för underrättelse- skyldigheten och utbildning av personal. Detta kan antas gälla för flera myndigheter. Myndigheterna förutsätts emellertid inte vidta några långtgående utredningar av sina misstankar om felaktiga uppgifter för att kunna uppfylla skyldigheten. För vissa myndigheter kan det finnas särskilda skäl för att inte underrätta . Vid handläggningen i domstol kan särskilda skäl enligt förarbetena till den införda underrättelseskyldigheten föreligga t.ex. när misstänkta fel fram- kommer under den inledande handläggningen av ett mål eller ärende eller i samband med att det avgörs. Regleringen medför inte i dessa fall någon skyldighet för domstolarna att lämna underrättelser om parter eller vittnen. Underrättelseskyldigheten för domstolar är främst tänkt att aktualiseras när misstänkta fel upptäcks i samband med att ett ärende registreras eller när ett avgörande expedieras.2 Även om en underrät- telseskyldighet avseende identitetsnummer kan innebära en admin- istrativ börda, bör de hårdare kraven i samband med tilldelning av identitetsnummer innebära att ofullständiga eller felaktiga uppgifter kommer att bli mer sällsynta än vad som är fallet med samordnings- nummer. Sammantaget bör förslaget, , inte innebära någon ökad kostnad för statliga myndigheter, regioner och kommuner och det finns därmed inget behov av ytterligare resurser för denna hantering. Eventuella ökade kostnader för de statliga myndigheterna kan rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Eventuella merkostnader kan också förväntas kompenseras av att fler underrättelser i sin tur kan leda till ändringar i folkbokföringsdatabasen så att den håller en högre kvalitet, vilket innebär lättnader och besparingar för alla som använ- der sig av sådana uppgifter i den egna verksamheten. För myndigheter som gör utbetalningar från välfärdssystemen bör förslaget dessutom innebära att de i ökad omfattning kommer att få tillgång till korrekta 2020/21:160 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta upp- gifter i folkbokföringen, s. 36 f och 101 f. uppgifter vilket även kan förväntas förbättra myndigheternas egen kontrollverksamhet och leda till fler korrekta beslut. finns en möjlighet att överklaga beslut om tilldelning av samordningsnummer efter egen ansökan. Dessa beslut kommer med våra förslag i stället att avse identitetsnummer. Detta torde inte medföra några ökade kostnader för förvaltningsdomstolarna. Förslagen om samordningsnummer för asylsökande Vi föreslår att asylsökande, med undantag för om ansökan kan antas komma att bedömas som uppenbart ogrundad, ska tilldelas samord- ningsnummer. Uppgiften att begära samordningsnummer för asylsök- ande ska enligt förslaget åligga och ska ansvara för själva tilldelningen av numret. Förslagen innebär nya eller utökade arbetsuppgifter för och . Det kan antas att antalet samordningsnummer som kommer att tilldelas kommer att öka. Enligt prognoser kommer omkring 20 000 personer att söka asyl i från 2023 och framåt.3 Många av dessa kommer att tilldelas samord- ningsnummer. En del av dem skulle dock, även utan våra förslag komma att tilldelas ett samordningsnummer i ett senare skede t.ex. på grund av sin kontakt med en myndighet som ser ett behov av ett sådant nummer. Det ökade antalet samordningsnummer som tilldelas på grund av förslagen kommer därför inte att bli fullt så stort. Förslagen kan dock medföra vissa, om än begränsade, löpande kostna- der för . Eventuella tillkommande kostnader bör emellertid kunna rymmas inom befintliga anslag, inte minst med beak- tande av att vissa av våra andra förslag bedöms leda till minskade om- kostnader för de berörda myndigheterna. Förslagen om samordningsnummer i samband med arbetstillstånd