sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Den negativa effekten (toxiciteten) av farliga ämnen kan på individ- nivå yttra sig som t.ex. akut förgiftning och död, eller påverkan på som gör det svårare för organismer att växa eller fort- planta sig. Detta kan i sin tur påverka populationer, artsammansätt- ning och funktioner i ekosystemet. I havet kan även ämnen som är särskilt giftiga för växter (s.k. fytotoxiska ämnen) ha en stor effekt, eftersom de kan påverka viktiga livsmiljöer för vissa organismer eller stadier av organismer. Ett exempel är koppar som kan skada repro- duktionen hos blåstång. En typ av effekter som kan vara svåra att upptäcka i konventionella tester som utförs är hormonstörande effekter. Väl fungerande hormonella system är en förutsättning för många fysio- logiska funktioner hos såväl däggdjur, fiskar som hos ryggradslösa djur. Hormonella system spelar en stor roll för bl.a. tillväxt, fort- plantning och beteenden som aggressivitet, uppvaktning m.m. Ämnen som stör balansen i organismernas hormonsystem kan på så sätt i förlängningen ha en inverkan på en hel population och art.16 Ett känt exempel på ett hormonstörande ämne i havsmiljön är TBT som orsakar sterilitet hos snäckor, musslor och ostron. TBT användes förr som aktiv substans i båtbottenfärg för att förhindra påväxt på båtskrov. gäller totalförbud mot förekomst av bottenfärger som innehåller TBT på alla svenska fartyg, oavsett storlek och trafik. infördes ett globalt förbud mot att måla fartyg med bottenfärg som innehåller TBT. Läkemedel, som används av människor och sedan kommer ut i miljön via reningsverk, kan också ge hormonstörande effekter. Ett exempel är preventivmedel, vilka bl.a. kan ge störningar i fiskarnas 15För ämnen med sådana egenskaper som beskrivs ovan ska, enligt Giftfri miljö och Reach- förordningen, användningen så långt som möjligt fasas ut och ämnena tas därför upp på den s.k. kandidatförteckningen. 16Kemikalieinspektionen 2019, Kemikaliekontroll för hållbara hav, dnr H18-05746. fortplantningsförmåga, och förändra förhållandet mellan antalet honor och hanar. Det finns fortfarande stora kunskapsluckor om effekterna av hormonstörande ämnen i miljön, särskilt i havsmiljön. För att bedöma risker med olika ämnen behöver hänsyn tas till såväl exponering från olika källor och olika exponeringsvägar som till samtidig exponering för flera ämnen. bedöms kemiska ämnen normalt var för sig och källa för källa, trots att de ofta före- kommer i komplexa blandningar och trots att mycket kunskap nu- mera finns om att kemiska ämnen samverkar. En blandning av flera ämnen som var för sig förekommer under sina respektive gräns- värden kan ge upphov till en kombinerad risk som är oacceptabel. I en svensk studie analyserades 172 organiska kemiska ämnen från 16 olika kemikalieklasser i vattenprover från fem olika platser längs . Av dessa förekom 62 ämnen på minst en av platserna och på varje plats förekom mellan 30 och 41 ämnen. På alla fem platserna låg den kombinerade risken för effekter av de aktuella blandningarna av ämnen på oacceptabelt höga nivåer.17 För att kunna hantera detta behövs dels ökad kunskap om farliga egenskaper för de enskilda kemiska ämnena, dels en bättre förståelse för när det finns risk för kombinationseffekter. Regeringen tillsatte 2018 en särskild utredning om kombinations- effekter och gruppvis hantering av ämnen, med uppgift att utreda hur gruppvis riskbedömning av farliga ämnen ska kunna öka och hur s.k. kombinationseffekter ska kunna beaktas. Utredningen har lämnat betänkandet Framtidens kemikaliekontroll – Hantering av kombina- tionseffekter och gruppvis bedömning av ämnen (SOU 2019:45) till regeringen (se avsnitt 15.7). 17Gustavsson, B. M. m.fl. 2017, Chemical monitoring of Swedish waters indicates common exceedances of environmental thresholds, both for individual substances as well as their mixtures, , s. 409–419. Farliga och särskilt farliga ämnen Inom kemikalielagstiftningarna och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö används begreppen farliga ämnen och särskilt farliga ämnen. Med farliga ämnen avses kemiska ämnen med egenskaper som uppfyller kriterierna för klassificering av farliga ämnen inom EU:s CLP-för- ordning18. I CLP-förordningen finns kriterier för att bedöma olika typer av hälsofaror, miljöfaror och fysikaliska faror, som t.ex. brand- eller explosionsfara. Ämnen klassificeras som farliga om de uppfyller något eller några av kriterierna i CLP. Det finns fler faroklasser för egenskaper som påverkar hälsan än det finns för miljön. Med särskilt farliga ämnen avses i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö de ämnen vars egenskaper är så farliga att användningen så långt som möjligt ska fasas ut. Det har specificerats till ämnen som är cancer- framkallande, skadar arvsmassan, stör fortplantningsförmågan, är långlivade, bioackumulerande och toxiska, är mycket långlivade och mycket bioackumulerande eller har andra särskilt farliga egenskaper, t.ex. hormonstörande eller kraftigt allergiframkallande egenskaper. 15.3Miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Hav i balans samt levande kust och skärgård 15.3.1Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och dess preciseringar Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö definieras så här: Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av sam- hället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna.19 Till miljökvalitetsmålen har regeringen beslutat om preciseringar, som förtydligar målet och används i det löpande uppföljningsarbetet av detta.20 Preciseringarna till Giftfri miljö lyder: 18Europaparlamentets och Rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 20Till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är det inte regeringen som har beslutat om preciseringen, prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. –Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla expo- neringsvägar inte är skadlig för människor eller den biologiska mångfalden. –Användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört. –Spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras ned- brytningsprodukter är tillgängliga. –Förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. –Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper är tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning. –Information om miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig. 15.3.2Kopplingar till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Det finns en mycket nära koppling och även direkt överlapp mellan miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Giftfri miljö. Två av preciseringarna till Hav i balans samt levande kust och skärgård handlar om farliga ämnen 1.kust- och havsvatten har god miljöstatus med avseende på fysika- liska, kemiska och biologiska förhållanden i enlighet med havs- miljöförordningen (2010:1341), 2.kustvatten har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvalt- ning av kvaliteten på vattenmiljön. finns det kopplingar till havsmiljön i alla preciseringar till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Dels direkt genom beskrivning av den påverkan som ska upphöra på miljön och biologisk mångfald som också avser havsmiljön, dels indirekt genom beskrivning av det uppströmsarbete som krävs i den förebyggande kemikaliekontrollen för att undvika att havsmiljön förorenas av farliga ämnen. En indi- kator används även i miljömålsuppföljningen för båda miljökvalitets- målen tillika uppföljningen av havsmiljödirektivet. Trots detta ingår inte effekter av farliga ämnen på havsmiljöns biota (arter och livsmiljöer) i någon större utsträckning i miljömåls- uppföljningen av Giftfri miljö även om en giftfri miljö är en förut- sättning för att nå målet om god miljöstatus och god ekologisk status i kust och havsmiljö. 15.3.3Strategin ”På väg mot en giftfri vardag” antog 2014 en strategi för arbetet med att nå miljökvali- tetsmålet Giftfri miljö, som grundas på propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken.21 Strategin för kemi- kaliepolitiken bestod av etappmål om farliga ämnen, insatser som behövdes för att nå etappmålen samt insatser som i övrigt behövdes för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. De etappmål som gällde var: •Information om farliga ämnen i varor: Regelverk eller överens- kommelser inom EU eller internationellt ska tillämpas så att infor- mation om miljö- och hälsofarliga ämnen i varor är tillgänglig för alla berörda . Reglerna ska införas stegvis för olika varugrupper och i informationen ska särskilt barns hälsa beaktas. Information om hälso- och miljöfarliga ämnen som ingår i mate- rial och varor görs tillgängliga under varans hela livscykel genom harmoniserade system som omfattar prioriterade varugrupper. •Utveckling och tillämpning av : Reach-förord- ningen och andra relevanta ska till- lämpas så att: –det i ökad utsträckning blir möjligt att bedöma och pröva grupper av ämnen med liknande inneboende egenskaper, kemisk struktur eller användningsområde, och –substitutionsprincipen och dess tillämpning stärks i samband med begränsningar, tillståndsprövning och andra relevanta moment i regelverket. 2013/14:39. •Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt: har beslut fattats inom EU eller internationellt som innebär att befintliga och eventuella nya regelverk för human- och veterinärmedicinska läkemedel i ökad utsträckning väger in miljöaspekter. 15.3.4Nås målet om en giftfri miljö? I den fördjupade utvärderingen bedömde dock Kemikalieinspek- tionen att miljökvalitetsmålet inte var uppnått och inte kommer att kunna nås med befintliga och beslutade styrmedel och åtgärder samt att det inte går att se en tydlig riktning för utvecklingen av tillståndet i miljön.22 Förutsättningar för att nå målet enligt Kemikalieinspektionen De sex preciseringarna till Giftfri miljö kommer inte att nås till 2020. Enligt Kemikalieinspektionen krävs följande för att målet ska kunna nås: –Sammanlagd exponering för kemiska ämnen: Grundläggande lag- stiftning för att minska exponeringen för farliga ämnen har införts men viktiga komponenter saknas fortfarande. En utmaning för kemikaliekontrollen är att kemikalie- och varuproduktion i ökande grad sker utanför EU. Ökad varuimport och e-handel gör att nu- varande EU-regler inte ger tillräckligt skydd vad gäller exponer- ing av människor och miljö. –Användningen av särskilt farliga ämnen: Det finns fortfarande sär- skilt farliga ämnen som används och sprids så att de påverkar hälsa och miljö. Viktiga regler om särskilt farliga ämnen har införts och börjat tillämpas. Det gäller t.ex. begränsningar och tillståndssystemet inom Reach-förordningen. –Oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper: Oavsiktligt bildade ämnen, som dioxin, minskar i miljön men för långsamt. Omfattande åtgärder behövs för att nå ett tillräckligt skydd för människors hälsa. 22Kemikalieinspektionen 2019, Fördjupad utvärdering av Giftfri miljö 2019, Analys och bedöm- ning av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. –Förorenade områden: Förorenade områden saneras inte tillräckligt snabbt och nya områden upptäcks. För att öka takten krävs ett effektivt tillsynsarbete, ett stabilt statligt anslag samt teknikut- veckling och innovativa åtgärder. Regeringen har före- slagit satsningar på både länsstyrelsernas tillsyn och på sanering av sediment. –Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper: Kunska- pen om hur ämnen påverkar miljö och hälsa har avsevärt förbätt- rats och är ofta tillräcklig för att vidta åtgärder. Men för många ämnen saknas fortfarande kunskap om spridning, exponering och effekter. Detta gäller särskilt lågvolymämnen, nanomaterial och kombinationseffekter. –Information om farliga ämnen: Informationen om innehållet av farliga ämnen i material och varor är fortfarande mycket brist- fällig. Många varor tillverkas utanför EU vilket försvårar infor- mationsflödet. 15.3.5Ny strategi ”Giftfritt från början” och förslag till nya etappmål lämnade Kemikalieinspektionen över ett förslag till en ny strategi och tre nya etappmål för farliga ämnen till regeringen.23 Förslagen är inriktade på att förebygga skadliga effekter på män- niskor och miljö, och ska bidra till att stärka arbetet för att uppnå miljömål och de globala målen för hållbar utveckling. En- ligt förslaget ska målen vara uppnådda 2030. Strategin fokuserar på att öka skyddet för hälsa och miljö i den euro- peiska kemikalielagstiftningen och att stärka de globala styrmedlen så att särskilt farliga ämnen även ska fasas ut globalt. Kemikalieinspek- tionen föreslog också att ska verka för att kombinationseffek- ter av kemikalier ska hanteras i och att samordningen av olika regelverk ska öka, så att ett och samma ämne snabbare kan begränsas i alla användningsområden. De tre nya etappmål som före- slås av Kemikalieinspektionen motsvarar tre viktiga fokusområden, nämligen att användningen av särskilt farliga ämnen upphör, att det behövs giftfria varor för en cirkulär ekonomi och att den samlade 23Kemikalieinspektionen 2020, Giftfritt från början, Rapport 1/20. exponeringen för farliga ämnen minskar. De nya etappmål som Kemikalieinspektionen föreslår är: •Fasa ut särskilt farliga ämnen. Användningen av särskilt farliga ämnen har upphört så långt som möjligt, genom att beslut om utfasning av ämnena finns för alla användningsområden, . •Giftfri cirkulär ekonomi. Varor är designade för giftfria och resurs- effektiva kretslopp . Kraven är höga och likvärdiga för nyproducerade och återvunna material. Kunskap och information om ingående ämnens egenskaper är tillgänglig oavsett i vilket land de är tillverkade. •Minska den samlade exponeringen. Barns utveckling och den bio- logiska mångfalden skyddas genom att den samlade exponeringen för farliga ämnen har minskat väsentligt, . Det kan även noteras att begärt att regeringen för- länger etappmålet om miljöhänsyn i läkemedelslagstiftning till 2030. rapporterar regelbundet data om havs- och vattenmiljöer en- ligt vattendirektivet och havsmiljödirektivet. Kemisk status i kustvatten bedöms i enlighet med EU:s vattendirek- tiv24 och det är också en av preciseringarna till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Enligt den senaste upp- följningen av miljökvalitetsmålet är det inga kustvattenförekomster som uppnår god kemisk status.25 Detta beror främst på höga halter 24Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprätt- ande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 25Naturvårdsverket 2020, Miljömålen, Årlig uppföljning av nationella miljömåls 2020, Med fokus på statliga insatser, Rapport 6919. av kvicksilver och polybromerade difenyletrar (PBDE)26 som, i hela landet, ligger över gränsvärdena för dessa ämnen.27 För att dessa ämnen inte ska överskugga eventuella problem med andra prioriterade ämnen presenteras ofta kemisk status exklusive kvicksilver och PBDE. Då uppnår av de svenska kust- vattenförekomsterna god kemisk status enligt den senaste uppfölj- ningen. Trots att målet om god ekologisk och kemisk status inte har upp- nåtts har tillståndet i sjöar och vattendrag genomgått en stor för- bättring . Utveckling av avloppsreningsverk i kombination med minskade utsläpp har, enligt Havs- och vatten- myndigheten, lett till en bättre vattenkvalitet än för 25 år sedan.28 God miljöstatus bedöms i enlighet med EU:s havsmiljödirektiv29 och är också en av preciseringarna till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. I utsjövatten bedöms miljötillståndet i förhållande till varje lands definition av vad som kännetecknar god miljöstatus. I har god miljöstatus för havsmiljön fastställts genom elva miljökvalitetsnormer och tio deskriptorer. Till varje deskriptor finns även en eller flera indikatorer. De deskriptorer som berör farliga ämnen är deskriptor åtta, farliga ämnen och deskriptor nio, farliga ämnen i fisk och andra livsmedel. Bedömningen av tillståndet avseende deskriptor åtta görs utifrån uppmätta halter av ett urval av farliga ämnen i havsmiljön, effekter som misstänks orsakas av farliga ämnen på ett antal olika djurarter, samt förekomsten av oljespill. Den samlade bedömningen är att god miljöstatus inte uppnås för farliga ämnen vare sig för eller . Exempel på produkter som kan ha behandlats med PBDE inkluderar elektronik, isoleringsmaterial, gummikablar, byggmateriel, möbler, fordon, plastprodukter och textilier. 27Havs- och vattenmyndigheten , Fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen 2019, Uppföljning av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag, Rapport 2019:2. 28A a. s. 49. 29Europaparlamentets och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). Kvicksilver, TBT och PBDE klarar inte, med vissa undantag, överenskomna s.k. tröskelvärden. Kadmium i utsjösediment klarar inte tröskelvärde för sediment i östra och västra . Vidare misstänks effekter av TBT på snäckor, reproduktiva stör- ningar hos vitmärla, och påverkan på produktivitet hos havsörn.30 Även dioxiner och dioxinlika PCB:er i fisk och livsmedel bedöms vara ett problem i och överskrider fastställda gräns- värden. 15.5Lagstiftning och allmänna principer 15.5.1Allmänna principer som tillämpas inom kemikalielagstiftningen Försiktighetsprincipen är grundläggande och en grund för EU:s miljö- politik enligt Artikel 191.2 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt: Unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åt- gärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. Den svenska innehåller i 2 kap. 3 § en skrivning som kan ses som en hänvisning till försiktighetsprincipen. [...] försiktighetsmått skall vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för män- niskors hälsa eller miljön. 30Havs- och vattenmyndigheten , strategi för och 2018–2023, Bedömning av miljötillstånd och socioekonomisk analys, rapport 2018:27. EU:s kemikaliemyndighet, ECHA, definierar substitutionsprincipen på följande sätt: the replacement or reduction of hazardous substances in products or processes by less hazardous or non-hazardous substances, or by achiev- ing an equivalent functionality via technological or organisational measures. ECHA gör bedömningen att s.k. ”funktionell substitution” är viktig som ett medel att undvika ”falsk substitution”. Detta innefattar substitution av hela grupper av kemikalier i stället för att byta till alternativ som har liknande toxikologiska egenskaper. Principen är en nyhet i EU-lagstiftningen som inte finns med bland de principer som nämns i fördraget. Uttalade krav på substitution har ännu bara tagits in i fyra EU-lagstiftningar: Reach-förordningen, förordningen om biocidprodukter, förordningen om växtskyddsmedel samt ett direktiv om arbetarskydd (direktivet om kemiska agens). Bland EU:s medlemsstater är det bara i de nordiska länderna, särskilt , som principen tillämpas i nationell kemikalielagstiftning.31 2 kap. 4 § i den svenska innehåller substitutionsprin- cipen: Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall undvika att använda eller sälja sådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för män- niskors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter eller organismer som kan antas vara mindre farliga. är part i många internationella konventioner och andra mellanstatliga överenskommelser. och Kemikalie- inspektionen ger stöd till den och deltar i arbetet med bl.a. Rotterdamkonventionen, och Minamatakonventionen. En viktig överenskommelse har varit den globala kemikalie- strategin, SAICM32. SAICM är en strategi för det internationella 31SOU 2019:45, Framtidens kemikaliekontroll, Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen, betänkande av Utredningen om Kombinationseffekter och gruppvis hantering av ämnen, s. 45. 32Strategic Approach to . kemikaliemålet att uppnå en säker hantering av kemi- kalier under hela deras livscykel. Det innebär att kemikalier ska produceras och användas på ett sätt som minimerar deras negativa konsekvenser för miljön och människors hälsa. Centralt för arbetet med kemikaliekontroll och farliga ämnen på den globala nivån är Inom Unea genom- förs arbete för att målen i Agenda ska uppnås. Till stöd för arbetet finns arbetsgrupper inom olika ämnesområden, t.ex. finns en arbetsgrupp för marint skräp.34 FN fattade 2002 beslut om att införa ett globalt harmoniserat system för klassificering och märkning av kemikalier, GHS.35 Syftet med systemet är att det ska finnas tillgänglig information om kemikaliers farliga egenskaper för att kunna ge bättre skydd för människors hälsa och miljön under hantering, transport och användning av kemikalier. Införande av GHS är en viktig del i en hållbar kemikaliekontroll, vilket också lyfts fram inom ramen för den globala kemikaliestrategin. För att göra GHS lagligt bindande måste varje land eller region införa det i sin lagstiftning, och FN har uppmanat världens länder att göra det. GHS infördes i , huvudsakligen genom CLP- förordningen. De delar av GHS som gäller utformningen av säker- hetsdatablad har införts i Reach-förordningen. Många länder, där- ibland , , , , och , har infört GHS i sin lagstiftning, i huvudsak på arbetsmiljöområdet. syftar till global utfasning av ämnen som är långlivade i miljön, tas upp av växter och djur, och har negativa effekter på människors hälsa eller på miljön. Dessa föroreningar kallas även för POP:s.36 Ämnena transporteras över nationsgränser via luft, vatten och varor. Globala förbud bidrar till att förhindra global sprid- 33United Nations Environmental Assembly. 34Unea, Ad Ad hoc open-ended expert group on and microplastics, , . 36Persistent Organic Pollutants. ning och förekomst av dessa ämnen i importerade varor och skyddar därmed också miljön och människors hälsa i . innehåller en lista med de ämnen som är förbjudna eller strikt begränsade. Det finns en process för att lägga till fler ämnen på listan. Kemikalieinspektionen och ansvarar tillsammans för att följa och driva på det svenska arbetet. Rotterdamkonventionen reglerar handeln med farliga kemikalier och säkerställer att importörer i förväg får information om varor och kemikaliers egenskaper, t.ex. uppgifter om vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel som är förbjudna eller strängt begränsade i andra länder. Länderna kan sedan välja att godkänna eller avslå im- porten i enlighet med sina nationella regler. Detta kallas ”förhands- godkännande sedan information lämnats” eller på engelska ”prior informed consent” (PIC). Konventionen trädde i kraft och om- fattar 50 kemikalier. Inom EU är Rotterdamkonventionen genomförd i PIC-förord- ningen och Kemikalieinspektionen är den myndighet som ska arbeta med att reglerna tillämpas. Minamatakonventionen om kvicksilver reglerar kvicksilver i ett livs- cykelperspektiv, från brytning till slutförvar. Den förbjuder eller be- gränsar kvicksilver i olika produkter och industriella processer och 2025. Konventionen trädde i kraft . Inom EU är de delar av Minamatakonventionen som tidigare saknat genom- ensamma bestämmelser genomförda i EU:s kvicksilverförordning.