sou · H9B389 · 2021-11-02 00:00:00 — leddes intill dess att återkom till länsstyrelserna med de frågor som de ville ha svar på. När frågorna från väl kom till länsstyrelserna, vilket var , hade den absoluta majoriteten av landets 290 kommuner svarat . Läns- styrelserna fick kännedom (muntlig) att förslagit till MSB att länsstyrelserna skulle stödja med att inhämta information från kommunerna om deras behov och tillgång av skyddsutrustning. Trots flera påstöt- ningar till MSB fick länsstyrelserna inga klara besked huruvida detta förhöll sig. hemställde till MSB om stöd med att samordna kommunernas lägesbilder. I hemställan lyfte Socialstyrel- sen fram att det behövdes stöd för bedömning på länsnivå om vilka kommuner som hade de största behoven av stöd samt stöd till prio- riteringar på länsstyrelsenivå. , bildades en arbetsgrupp med representanter från länsstyrelsernas samordningskansli, MSB, SKR och Social- styrelsen som fick i uppdrag att ta fram förslag till en process i syfte att samordnat skulle få en heltäckande bild av läget i kommuner och regioner samt behov av stöd gällande sjukvårdsma- teriel och skyddsutrustning. Som tidigare beskrivits gav länsstyrelserna in en begäran till regeringen om ett bemyndigande att mäkla resurser och samla in underlag från kommuner. Länsstyrelserna ansåg sig inte kunna fullgöra uppdraget utan ett sådant bemyndigande. gav sedan regeringen länsstyrelserna uppdraget att bistå Social- styrelsen i arbetet med att samordna kommunernas lägesbilder om behov av skyddsutrustning och sjukvårdsmaterial. Regeringen an- förde i beslutet att en kommun redan hade skyldighet att hålla läns- styrelserna uppdaterade och att länsstyrelserna kan verka för sam- ordning av åtgärder som behöver vidtas, men att möjligheten att vidta åtgärder när det gäller specifikt sjukvårdsmaterial och skydds- utrustning till kommunerna dock borde förtydligas. Efter det att och länsstyrelserna kommit överens om att länsstyrelserna skulle inhämta information från kommu- nerna, vilket gjordes i en nationell inriktning och samordnings- funktion (ISF) , så var länsstyrelserna tydligt hänvisade till att inrapportering endast fick ske genom rapporteringsverktyg framtagna av . Det uttrycktes nogsamt från Social- styrelsen att det endast genom dessa rapporteringsverktyg som rapportering skulle ske beroende på den informationsklassificering och sekretess som bedömt. Detta innebar att läns- styrelserna fick avvakta med rapportering tills dess att Social- styrelsen presenterade rapporteringsverktyget . Från genomfördes ett förarbete i samordningskansliet för att, veckan efter, påbörja utbildningen av länsstyrelsernas och kommu- nernas handläggare i rapporteringsverktyget. Direkt efter genom- förd utbildning kunde rapporteringsverktyg användas och de första rapporterna skickades in samma vecka.705 Enligt länsstyrelserna har arbetet med lägesrapporterna utveck- lats . Men arbetet uppfattas som en tidskrävande och arbets- intensiv insats från kommunernas sida.706 Det fanns enligt läns- styrelserna en utbredd uppfattning hos kommunerna att det endast är kommunerna själva som kan fatta beslut om huruvida det före- ligger en extraordinär händelse och att de inte utan ett sådant beslut har en skyldighet att rapportera. Trots det menar länsstyrelserna att det överlag har fungerat utmärkt med att inhämta underlag från kommunerna under pandemin.707 8.8Skyddsutrustning i övriga samhällsviktiga verksamheter uppdrag att säkerställa tillgången till skyddsutrustning omfattade endast kommuners och regioners behov. Under pandemin har det dock inte enbart varit hälso- och sjukvården och som varit i behov av skyddsutrustning. Även andra samhällsviktiga verksamheter, exempelvis inom elför- sörjning, drivmedelsförsörjning, elektronisk kommunikation, luft- fart, tull och polisverksamheter har haft ett sådant behov. fick MSB signaler från samhällsviktiga verk- samheter att det var svårt att få tillgång till skyddsutrustning. genomförde därför MSB en undersökning. MSB:s slutsats var att en ökad smittspridning skulle kunna innebära en risk för att bristsituationer skulle kunna uppstå. 705Länsstyrelsen i , Svar på frågor från , . 706Utfrågning av , länsråd vid i samt , landshövding vid i , . 707Länsstyrelsen i , Svar på frågor från , . hemställde MSB till regeringen om behovet av att ge en sammanhållande aktör på nationell nivå i uppdrag att genomföra en behovsanalys, planering samt vid behov anskaffning och fördel- ning av skyddsutrustning till samhällsviktiga verksamheter utanför hälso- och vården och socialtjänsten.708 Det saknades enligt MSB en långsiktig planering för införskaffning av skyddsutrustning hos fler- talet samhällsviktiga aktörer för de kommande tre till tolv måna- derna. I detta sammanhang kan även nämnas att JO i ett beslut uttalat att det var allvarligt att inledningsvis inte omfattades av uppdrag att fördela skyddsutrustning och att detta medfört risker för intagna i myndig- hetens rättspsykiatriska undersökningsenheter.709 gav regeringen i uppdrag att ge- nomföra en behovsanalys för tiden . Enligt uppdraget skulle MSB redovisa i vilken omfattning de berörda myn- digheterna själva kunde säkerställa sin försörjning av skyddsutrust- ning eller om de behövde stöd. MSB skulle även redovisa vilken typ av utrustning och vilka volymer som myndigheterna inte själva kunde införskaffa och om utrustningen kunde säkerställas genom ett ökat samarbete.710 återrapporterade MSB uppdraget till rege- ringen. MSB:s bild var att det inte fanns någon akut brist hos de sam- hällsviktiga aktörer som ingick i MSB:s behovsanalys, exempelvis räddningstjänst, bevaknings- och säkerhetsföretag och djursjukvård. Åtgärder hade vidtagits hos de samhällsviktiga aktörerna för att säkra upp nödvändig skyddsutrustning. bedömde MSB att marknaden var osäker och att det fanns risker för brister vid en ökad smittspridning och en ökad global efterfrågan. MSB föreslog en rad åtgärder för att skapa förutsättningar för en stabilare försörjning och tillgång: resursmäkling mellan de samhällsviktiga aktörerna, omför- delning av överskott från hälso- och sjukvården, nationell lagerhåll- ning samt nationella upphandlingar.711 708MSB (2020), Behovsanalys avseende personlig skyddsutrustning inom samhällsviktig verksam- het. Svar på regeringsuppdrag. Ju2020/03246/SSK, . 709JO, beslut i dnr. O 21–2020. Ju2020/03246/SSK. 711MSB (2020), Behovsanalys avseende personlig skyddsutrustning inom samhällsviktig verksam- het. Svar på regeringsuppdrag, Ju2020/03246/SSK, . 8.9Samarbete med näringslivet och civilsamhället Bristen på skyddsutrustning i vården och omsorgen ledde till ett enormt engagemang i det omgivande samhället. Både privatpersoner, företag och civilsamhället ville på olika sätt hjälpa till för att öka till- gången till skyddsutrustning. Kreativiteten var stor och många till- verkade själva ansiktsvisir med hjälp av gamla overheadblad eller sydde egna munskydd. Vi har i vårt arbete haft samtal med några aktörer från näringslivet och civilsamhället samt tagit del av ett flertal rapporter, artiklar och annan skriftlig dokumentation från näringslivet och civilsamhället. Inom ramen för vårt uppdrag har vi inte kunnat göra någon heltäck- ande eller mer djupgående undersökning. Det som vi redogör för nedan utgör därför kommissionens mer övergripande iakttagelser. Vi har fokuserat , då bristen på skyddsutrustning var som störst. 8.9.1Näringslivets och civilsamhällets bidrag Näringslivet har gjort stora insatser för att bidra till att säkerställa tillgången till skyddsutrustning och samtliga aktörer som kommiss- ionen har varit i kontakt med har vittnat om ett stort intresse och stor uppslutning. Många företag har donerat skyddsutrustning. Det har varit fråga om allt från globala företag som till skänkt stora mängder skyddsutrustning, till mindre lokala företag som tömt sina lager och skänkt till vårdmottagningar i närområdet. Före pandemin fanns det i en begränsad produktion av skyddsutrustning till vården och omsorgen. Bristen på skyddsut- rustning ledde till att flera företag under pandemin ställde om sin produktion för att tillverka skyddsutrustning. Det har både varit fråga om företag som redan tidigare producerade hygienprodukter till vården och omsorgen och företag som vanligtvis producerade helt andra produkter och därmed saknade kunskap om vilket regel- verk och vilka krav som gällde. Som ett exempel på företag som ställt om sin produktion kan nämnas ett hygienproduktföretag som vanligtvis producerar bl.a. blöjor, tvättlappar och toalettpapper men som under pandemin började tillverka munskydd. Företaget lyckades ställa om relativt Den första leveransen skedde efter påsk 2020 och bestod av en miljon munskydd. Vid slutet av året hade företaget globalt leve- rerat 40 miljoner munskydd.712 Ett annat exempel är ett företag som producerade filter och ventilationslösningar till sjuk- hus och vårdinrättningar. Företaget tog, i samarbete med och Region , fram en prototyp på andningsskydd och började därefter leverera sådana.713 Ytterligare exempel på omställd produktion är att några företag som vanligtvis producerar vodka delvis har ställt om sin produktion för att tillverka råvara till handsprit. Flera företag har även bidragit med transport, logistik eller annan kompetens. Även civilsamhället har bidragit till produktion av skyddsutrust- ning och som exempel kan nämnas Svenska Röda Korset vars volon- tärer sytt ansiktsvisir av overheadblad och levererat till intensiv- vårdsavdelningar. Röda Korset fick också i uppdrag av att samordna donationer och gåvor som företag och organisationer ville skänka till vården. Röda Korset har även tagit hand om volontärer som anmält sig till och sett till att personer utan sjukvårdsbakgrund fått lämpliga uppdrag.714 Det kan även nämnas att många privatpersoner har velat bidra med hem- lagad mat och andra produkter. Sådana bidrag har dock på grund av bestämmelser om livsmedelshantering och hygienkrav varit svåra för regioner och kommuner att ta emot. Civilsamhällets mest betydelse- fulla bidrag under pandemin får nog anses ha bestått i olika former av stöd och insatser till enskilda. Detta återkommer vi till i kapi- tel 15. Ett av alla de initiativ som förtjänar att lyftas fram särskilt är Region . Centret inrättades genom ett samarbete mellan , Reg- ion och . Där samlades regionens inköpskompe- 712MSB Forskning, och , Näringslivsbaserad motståndskraft, lär- domar från pandemin för det civila försvaret, och samtal med Essity den 713Information från webbplats (besökt ) och från (besökt ). 714Svenska Röda Korset, Tillsammans i coronakrisen, publicerad . tens, experter på skyddsutrustning från olika sjukhus i regionen till- sammans med logistik- och inköpsexperter från bl.a. . arbetade omkring 60 personer i gruppen, varav ca 20–25 var personal från . Uppdraget var att tillgodose skyddsutrustning till akut- sjukhusen, primärvården och kommunerna kopplat till covid-19.715 hade kompetent personal tillgänglig eftersom bolagets egen verksamhet hade stannat av. Personalen var vana vid att arbeta med att transportera produkter från en del av världen till en annan, både via flyg och genom landtransporter. Det fanns även redan en organisation och personal på plats i . inköpare var vana vid att fatta snabba beslut och kunde snabbt anpassa sig till den nya marknaden och den hårda konkurrens som rådde. En stor del av arbetet bestod även av att kvalitetssäkra den utrustning som köptes in, så att den uppfyllde gällande krav. hade uppdraget att leda insat- sen, som pågick /21. hade totalt över 95 miljoner produkter köpts in genom Command Center.716 Enligt uppgift, från både regioner och näringslivet, har Command Center varit till stor hjälp även för andra regioner än och initiativet lyfts från flera håll fram som ett fram- gångsexempel. 8.9.2Det offentligas förmåga att ta emot De uppgifter som kommissionen har tagit del av visar entydigt att näringslivets förmåga att bidra till behovet av skyddsutrustning under pandemin var stor. Frågan är då hur myndigheternas samar- bete med näringslivet har sett ut och vilken förmåga det offentliga har haft att ta emot det stöd som erbjudits. hölls ett möte på med olika medicinteknikföretag. Vid mötet deltog socialminister , näringsminister och representanter från , och . 715Information från webbplats (besökt ). 716Region , Interpellationssvar i ärende RS 2020–0528, . företag deltog representanter från nio olika företag/aktörer. Syftet med mötet angavs vara att lyssna in läget bland medicinteknikföre- tagen gällande produktion, leveranser, åtgärder och efterhöra möj- ligheterna att öka produktionen av framför allt skyddsutrustning samt om det fanns andra företag i andra branscher som skulle kunna ställa om produktionen och eventuella behov av statliga insatser.717 Vid mötet fick IKEM:s (Innovations- och kemiindustrierna i ) representant en informell förfrågan om organisationen kunde bilda en arbetsgrupp för att se över möjligheterna att ställa om produktionen. En arbetsgrupp bildades inom för skyddsutrustning, vilken leddes av IKEM:s vd. Arbetsgruppen upprättade bl.a. en kontaktlista med företag som var villiga och redo att ställa om sin produktion. Företagen upp- gav sig bl.a. kunna producera desinfektionssprit, visir och skydds- kläder. Listan spreds till olika myndigheter och regioner, för att de skulle kunna ta kontakt med företagen. Även Teknikföretagen, en bransch- och arbetsgivarorganisation med ca 4 200 medlemsföretag, bildade en så kallad omställnings- grupp, för att stötta de medlemsföretag som hade möjlighet att ställa om sin produktion och för att hjälpa till med myndighetskontakter. Flera av ställde om sin produkt- ion. Mötet utgjorde, enligt vad kommissionen kunnat er- fara, startskottet för företag att ställa om sin produktion. Som tidigare nämnts kom till slutsatsen att inköp från befintliga leverantörer var det mest effek- tiva sättet att säkra tillgången till skyddsutrustning. uppdrag att främja förutsättningarna för att skyndsamt få igång en produktion av material inom fullföljdes därför inte. I de kontakter som kommissionen haft med IKEM och Teknik- företagen har framkommit att de inte kände till att beslutat att överge uppdraget att se över och främja förutsättning- 717Näringsdepartementet, promemoria , promemoria , Möte med medicinteknikföretag, samt promemoria , Agenda samtal. arna för att få igång en inhemsk produktion. Såvitt framgått har detta beslut inte kommunicerats till näringslivet. De aktörer som kommissionen haft kontakt med har huvudsakligen uppgett att bestämmelserna om ett slopat krav på CE-märkning har varit betydelsefulla för att öka tillgången till skyddsutrustning. Det har även uttryckts att snabbspåret var helt avgörande för de företag som valt att ställa om sin produktion. Det finns dock även synpunk- ter på att förfarandet ändå tog , se bl.a. om nedan. Munskydd räknas normalt sett som medicintekniska produkter och det är därmed som ska verka för att dessa är säkra och lämpliga för sin användning. snabbspår med slopad CE-märkning omfattade därför inte sådana munskydd. Läke- medelsverket kan dock medge dispens från kravet på CE-märkning för medicintekniska produkter, om produkterna uppfyller en rimlig skyddsnivå för användarnas hälsa och säkerhet. Även detta följer av den rekommendation från EU som låg till grund för Arbetsmiljö- verkets snabbspår.718 Enligt har dispensansökningar med anledning av covid-19 hanterats extra skyndsamt. Av de uppgifter som kommissionen tagit del av synes hantering har fungerat väl. En förutsättning för att företag som vanligtvis tillverkar vodka i stället skulle kunna börja tillverka råvara till handsprit var godkän- nande från Kemikalieinspektionen. gjorde Kemikaliein- spektionen ett ställningstagande om tillhandahållande på marknaden 718EU-kommissionens rekommendation (EU) 2020/403 av om förfaranden för bedömning av överensstämmelse och marknadsövervakning inom ramen för hotet från covid-19. av desinfektionsmedel utan att leverantörerna finns med på den s.k. artikel 95-listan i EU:s biocidförordning.719 Biocider är produkter som motverkar oönskade organismer.720 Vanligtvis är det ett krav att finnas med på listan för att få sälja biocidprodukter. Kemikalieinspektionens ställningstagande innebar att myndighe- ten inte kontrollerade efterlevnaden av kravet att ett företag fanns med på listan. Detta ställningstagande gällde till och med för tillhandahållande i första ledet och för övriga led. Det innebar att efter blev företag som vill tillverka och sälja desinfektionsmedel tvungna att finnas med på lis- tan. Apotek eller butiker som köpt in desinfektionsmedel före kunde dock sälja dessa till och med den 30 september 2021.721 Näringslivet om kontakterna med det offentliga Svenskt Näringslivs arbetsgrupp för skyddsutrustning upplevde flera svårigheter i arbetet med att hjälpa företag att ställa om sin pro- duktion. En viktig fråga var vilka krav som uppställdes på olika pro- dukter enligt gällande regelverk. Eftersom flera av de företag som var beredda att ställa om sin produktion normalt inte producerade skyddsutrustning var de inte insatta i det regelverk som gällde. Ar- betsgruppen blev på mötet hänvisad till myndig- heterna för vidare kontakter, men upplevde att de frågor som ställdes inte föll inom ramen för någon myndighets uppdrag. De fann därför att det var svårt att få några svar och svårt att komma vidare. I samtal med representanter för IKEM har framkommit att upplevelsen var att den arbetsgrupp som initierades på mötet saknade förutsättningar att bedriva det arbete som var tänkt och att närings- livets förmåga att bidra var större än det offentligas förmåga att ta emot. Även Teknikföretagen har uppgett att deras medlemsföretag möttes av problem och att det från det myndigheterna var svårt att få den information som behövdes. Exempelvis saknades från Social- styrelsen konkret information om hur stor bristen på skyddsutrust- 719Europaparlamentets och Rådets förordning (EU) nr. 528/2012 av om till- handahållande på marknaden och användning av biocidprodukter. 720Se artikel 3 i biocidförordningen för en närmare definition av en biocidprodukt. 721Information från (besökt ). ning var; om det var fråga om att tillverka 10 000 munskydd eller en miljon . Vikten av att företag får detalje- rad information om behovet och förutsättningarna för leverans har framhållits av flera. Även Swedish Medtech har uppgett att det fanns svårigheter i kontakterna med . Flera företag skickade propåer och erbjudanden till men fick inga svar alls. I vanliga fall skedde kommunikationen direkt mellan regionerna och företagen men uppdrag skapade en osäkerhet kring hur kontakterna skulle ske. Denna bild bekräftas även av SKR i ett svar till den 19 april 2021.722 Swedish Med- tech har uppgett att de organiserade krismöten mellan företag som hade en viss produkt och vårdgivare som var i behov av just den pro- dukten. Detta skedde vid sidan av . Teknikföretagen har uppgett att det offentliga inte heller var beredd att lägga långsiktiga order, vilket andra länder var. Det var svårt för företagen att ställa om sin produktion utan att veta förut- sättningarna för den kommande produktionen. Teknikföretagen har även uppgett att det fanns ett stort intresse hos både företag och myndigheter men att det saknades mandat och att frågorna därför bollades runt mellan olika myndigheter utan något resultat. Upp- levelsen var att det saknades nationell samordning och att det som fungerat väl var lokala kontakter. Både IKEM och Teknikföretagen har uppgett att arbetet med att ställa om produktionen rann ut i sanden i samband med att leve- ranser från började komma igång igen. Även i media har upp- märksammats företag som gjort stora investeringar för att ställa om sin produktion men som sedan inte fick beställningar eftersom de ordinarie leveranskedjorna kom igång.723 Kommissionen har å andra sidan även fått uppgifter från närings- livet om att samarbetet med fungerade bra och att den information som behövdes för att kunna och våga ställa om pro- duktionen erhölls. Företrädare för har i samtal med kommissionen anfört att det fanns ytterligare kompetens och att försök gjordes att få igång 722SKR, Svar på frågor med anledning av granskningsärende 17 – Åtgär- der för att säkra tillgången på skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial under coronapande- min, . 723Se t.ex. artikeln Svenska företag som kunde räddat bristen i sjukvården sveks, publicerad på webbplatsen , . ett nationellt Command Center. Upplevelsen från sida var att det fanns ett intresse från det offentliga men att det ändå inte blev något nationellt projekt. har även uppgett att det initialt var svårt att få en bra bild av hur mycket materiel som hade beställt eller vilka inköp som var på gång. Mötet har av flera lyfts fram som ett produktivt möte där det offentliga visade ett stort intresse för näringslivet och dess möjlighet att bidra till skyddsutrustning. Utifrån de kontakter kommissionen har haft kan konstateras att det finns olika uppfattningar om i vilken utsträckning näringslivets bidrag har tagits tillvara. Även uppfattningen om kontakterna med och vilket stöd myndigheten har erbjudit varierar. Den bild som flera aktörer har återgett för kommissionen bekräftas dock delvis av MSB:s tillförordnade generaldirektör i en intervju i . På frågan vad MSB lärt sig inför nästa kris svarade hon att samhället och MSB hade kunnat jobba bättre mot näringslivet. Hon uppgav vidare att näringslivet hade svårt att hitta in i hur myndigheterna jobbade och inte riktigt förstod vad myndigheterna ville ha och vem de skulle vända sig till.724 8.9.3Andra rapporter och iakttagelser Frågan om hur näringslivet kan bidra under en kris har varit föremål för ett flertal projekt och rapporter. Bedömningar och slutsatser i dessa stämmer i flera delar överens med kommissionens övergri- pande iakttagelser. Nedan nämns några av dem. MSB initierade flera forsknings- projekt. Ett av dessa har resulterat i rapporten motståndskraft, lärdomar från pandemin för det civila försvaret.725 I rapporten konstateras att en matchning mellan samhällets akuta be- hov och företagens kapaciteter som behöver ske snabbt förutsätter att det finns en samordning mellan företag och myndigheter. 724Sveriges Radio, Ekots lördagsintervju, . 725MSB Forskning, och , Näringslivsbaserad motståndskraft, lär- domar från pandemin för det civila försvaret, . karna gör dock bedömningen att kunskapsläget om hur samhälle och företag snabbt kan samordna roller och relationer för näringslivsba- serad motståndskraft vid en kris är svagt. Hur snabb utveckling av samordningsförmåga mellan företag och andra aktörer för hantering av samhällskriser kan genomföras pekas därför ut som en angelägen fråga för forskning och policy. Som nämnts i tidigare kapitel gav regeringen i upp- drag till FOI att analysera vissa övergripande frågor om en nationell försörjningsberedskap. FOI lämnade sin rapport och anförde bl.a. att coronapandemin tydliggjort att närings- livet besitter kunskaper och kompetenser av avgörande betydelse både för den akuta hanteringen av försörjningskriser och för att stärka beredskap. FOI anförde vidare att det funnits en frustration från näringslivets sida att olika offentliga aktörer inte varit förberedda vad gäller samordning mellan myndigheter och möjligheten att utnyttja företagens kapacitet till produktionsom- ställning.726 , ett projekt med stöd från har med stöd från drivit ett projekt som resulterat i slutrapporten av svensk industri för inhemsk produktion av personlig medicinsk skyddsutrustning COVID-19.727 Projektets mål och syfte var att kartlägga behov av skyddsutrustning och bl.a. se över möjligheterna att säkra inhemsk produktion av skyddsutrustning. I rapporten identifierades tre spe- cifika utmaningar när det gäller omställning eller nyproduktion av skyddsutrustning. Dessa sammanfattades enligt följande: •Kommunikation med myndigheter runt kravställning har varit mycket komplex och långsam.