sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Enligt lagen inträder kommunernas betalningsansvar efter det att berörda aktörer inom regionen och kommunen har meddelats om att patienten är utskrivningsklar, om inte regioner och kommuner har kommit överens om annat. Genom samverkanslagen upphävdes lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Det innebar att tidsfristen för kommu- Hälso- och sjukvården före pandemin nernas betalningsansvar kortades till tre kalender- dagar. I förarbetena till samverkanslagen angavs att det var angeläget att minimera vårdtiderna på sjukhus, bland annat med hänsyn till pa- tientens möjligheter att få en god och sammanhållen vård, rehabili- tering och omsorg.795 Det så kallade vårdvalssystemet innebär att den enskilde själv kan ha rätt att välja vilken leverantör som ska utföra en tjänst inom stöd, vård- och omsorg, enligt lagen om valfrihetssystem, LOV, som i grunden är en upphandlingslag. Principen är att den enskilde själv väljer vilken, av den upphandlande regionens respektive kommunens godkända och kontrakterade leverantörer, som ska utföra tjänsten. Lagen innehåller bl.a. bestämmelser om förfarandet vid myndighe- ternas upphandling av leverantörer, I förarbetena anges att lagen är en del av en strävan att sätta brukaren i fokus och ska leda till makt- förskjutning från politiker och tjänstemän till medborgare, ökad val- frihet och ökat inflytande, fler utförare och större mångfald.796Alla vårdgivare som uppfyller kraven i vårdvalssystemet ska ha rätt att etablera sig med offentlig finansiering. Ersättning och villkor ska vara desamma för alla vårdgivare. För regionerna är vårdvalssystemet obligatoriskt när det gäller primärvården. Därutöver har regionerna i varierande grad vårdvals- system inom andra delar av hälso- och sjukvården. De flesta regioner har endast ett fåtal. I särklass flest vårdval finns i Region holm.797 Regionen ska organisera primärvården så att alla som om- fattas av regionens ansvar kan välja utförare av hälso- och sjukvårds- tjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt. Regionen får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom regionen och regionen ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Er- sättningen från regionen till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare.798 2016/17:106 s. 16 f. 2008/09:29 s. 54. 797Information från Region (besökt ). 7987 kap. 3 § HSL. Hälso- och sjukvården före pandemin Några motsvarande krav finns inte för kommuner. Det är alltså upp till varje kommun att själv bestämma om ett valfrihetssystem ska införas i kommunen eller inte. Enligt statistik från hade 160 av landets 290 kommuner infört valfrihetssystem i juli 2020.799 10.2Hälso- och sjukvårdens organisation och ansvarsfördelning I figur 10.1 nedan beskriver vi på en övergripande nivå hälso- och sjukvårdens organisation och ansvarsfördelning med utgångspunkt i statens, regionernas och kommunernas ansvar och vi fördjupar sedan beskrivningen i avsnitten nedan. 799Information från (besökt ). Hälso- och sjukvården före pandemin Figur 10.1 och ansvarsfördelning •Regionen ska erbjuda god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom regionen. •Fastställer den övergripande politiska agendan för hälso- och sjukvården. •Beslutar om lagstiftning. •Verkställer beslut och kan ta initiativ till ny eller vidareutveckla befintlig lagstiftning samt besluta om förordningar. •Kan tillämpa annan typ av styrning t.ex. överenskommelser. •I myndigheternas regleringsbrev pekas myndigheternas mål och prioriteringar ut. •Utgör stöd för departementetens verksamhet •Beslutar om föreskrifter. •Över 1 100 primärvårdsmottagningar. •Ca 40 länsdelssjukhus. •Högspecialiserad vård vid ett fåtal sjukhus. •Kommunerna ska erbjuda god hälso- och sjukvård åt personer i olika boendeformer och verksamheter, exempelvis för äldre, personer med fysiska och psykiska funktionsnedsättningar samt personer som är utskrivna från slutenvård. hälso- och sjukvård ges i: Särskilt boende, korttidsboende och dagverksamhet som är reglerade i socialtjänstlagen (2001:453). Bostad med särskild service samt daglig verksamhet som är reglerade i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Det egna hemmet (ordinärt boende) om regionen och den aktuella kommunen kommit överens om att kommunen ska ta över ansvaret för sådan hälso- och Källor: SOU 2020:15 s. 46. (2021), Det svenska sjukvårdssystemet. (2019), Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård. Myndigheten för vård- och omsorgs- analys (2020), Laga efter läge, Uppföljning av lagen om samverkan vid utskrivning från slutenvården. 10.2.1Ett decentraliserat hälso- och sjukvårdssystem Det svenska hälso- och sjukvårdssystemet karaktäriseras av decent- ralisering. De 21 regionerna och 290 kommunerna har ett långtgå- ende självbestämmande genom den grundlagsreglerade kommunala självstyrelsen, vars innehåll och räckvidd ytterst bestäms genom av beslutad lag (14 kap. 2 § regeringsformen). Kommuner och regioner har getts stor frihet att styra över hälso- och sjukvår- dens finansiering, vilken vård som ska erbjudas samt hur vården ska Hälso- och sjukvården före pandemin Begreppet kommuner avser här såväl kommuner som regioner (tidigare kallade primär- och sekundär- eller landstings- kommuner). Av hälso- och sjukvårdslagen framgår att vården ska ges på lika villkor. Men många studier och rapporter visar att vården i inte är jämlik. Det finns omotiverade regionala skillnader i vård- konsumtion och val av behandling. Ojämlikheten har fler sidor – vården kan variera beroende på ålder, kön och socioekonomi. Det finns exempelvis omotiverade skillnader i vård och behandling av personer med cancer. Det finns också skillnader i hur tidigt cancer- tumörer upptäcks.800 Vi återkommer till frågan om jämlik hälsa och hur olika grupper har drabbats av pandemin i kapitel 13. 10.2.2Statlig styrning genom riksdag, regering och myndigheter I lagstiftningen sätts ramarna för statens styrning av myndigheter, kommuner och regioner. Ytterligare föreskrifter kan i viss utsträck- ning meddelas av regeringen genom förordningar. Ett exempel är hälso- och sjukvårdsförordningen som bland annat preciserar villko- ren för nationellt högspecialiserad vård.801 I ansvarar för frågor som rör hälso- och sjukvård, socialförsäkringar, individ- och familjeom- sorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt äldreom- sorg.802 Ökad styrning genom överenskommelser, samordnare och strategier Staten förfogar över andra verktyg än lagstiftning för att styra hälso- och sjukvården i den riktning som riksdag och regering önskar. Exempel på styrmedel är kunskapsstyrning, ekonomisk styrning och kontroll. har i en rapport om statens styrning på vårdområdet beskrivit vilka statliga styrmedel som har tillämpats av regeringar , se tabell 10.1. 800SOU 2017:4, s. 166, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2019), Omotiverat olika, Socioekonomiska och regionala skillnader i cancervården. 8012 kap. 1–4 §§, Hälso- och sjukvårdsförordning (2017:80). 802Information från regeringens webbplats (besökt ). Hälso- och sjukvården före pandeminSOU 2021:89 Tabell 10.1 Regeringens styrmedel riktade till vårdens huvudmän Lagstiftning (tvingande), förordningar (tvingande) och föreskrifter (tvingande). Nationella riktlinjer, allmänna råd och metodstöd. Statsbidrag och överenskommelser. Nationella samordnare, öppna jämförelser, nationella handlingsplaner, nationella strategier och nationella samlingar. Källa: (2017), Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet. drar slutsatsen att inslaget av styrning med stöd av överenskommelser, nationella samordnare och nationella strategier har ökat som komplement till lagstiftning. Regeringen har i allt större utsträckning använt överenskommelser med SKR i sin styr- ning. Genom överenskommelser med SKR kan staten ställa upp detaljerade krav kopplade till ekonomisk ersättning. Fler överens- kommelser har inneburit att SKR fått ett stort inflytande över hälso- och sjukvården.803 Ett exempel på en överenskommelse mellan staten och SKR är den så kallade vårdgarantin som anger hur länge en patient ska behöva vänta på att få kontakt med vården. De regioner som når uppsatta mål i vårdgarantin tilldelas ersättning.804 fanns ett tiotal pågående överenskommelser mel- lan staten och SKR. I avsnitt 4.3 beskriver vi även SKR:s roll i statens styrning på vårdområdet. Myndigheter genomför och regeringens beslut Inom hälso- och sjukvårdsområdet finns ett flertal statliga myndig- heter som sorterar under , exempelvis Social- styrelsen, och . Myndig- heterna har en central uppgift i att förtydliga innehållet i det som riksdag och regering har beslutat samt att tillföra kunskap och expertis till lägre nivåer inom de ramar som riksdag och regering har satt. Regeringen styr sina myndigheter främst genom regleringsbrev och regeringsuppdrag. I regleringsbreven definieras myndigheternas 803Riksrevisionen (2017), Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet. 804Information från regeringens webbplats (besökt ). Hälso- och sjukvården före pandemin mål, prioriteringar och finansiering. Genom regeringsuppdrag kan regeringen ge myndigheterna i uppdrag att utreda särskilda frågor eller genomföra insatser som regeringen pekar ut.805 Ett aktuellt exempel på ett regeringsuppdrag är uppdrag att säkerställa tillgången till skyddsutrustning under pandemin (se även kapitel 8).806 Myndigheterna kan i viss utsträckning besluta om föreskrifter och allmänna råd, som är mer detaljerade än lagstiftning och förord- ningar. Föreskrifter är bindande medan allmänna råd är rekommen- dationer för tillämpningen av lagar, förordningar och föreskrifter.807 Ett exempel är föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2020:12) om allas ansvar att förhindra smitta av co- vid-19 med mera. I tabell 10.2 nedan listar vi centrala myndigheter inom hälso- och sjukvårdsområdet deras ansvar. En beskrivning av myndigheters ansvar för smittskydd finns i kapitel 4. 805Information från regeringens webbplats (besökt ). 806Regeringen (2021), S2020/01558/FS. 807Ds 1998:43 s. 23. Hälso- och sjukvården före pandemin Tabell 10.2 Centrala förvaltningsmyndigheter inom hälso- och sjukvårds- och folkhälsoområdet Arbetar för bättre folkhälsa. Det gör myndigheten genom att utveckla och stödja samhällets arbete med att främja hälsa, förebygga ohälsa och skydda mot hälsohot. Visionen är en folkhälsa som stärker sam- Ansvarar för tillsyn över hälso- och sjukvård, hälso- och sjukvårds- och omsorg () personal, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade (LSS). för viss tillståndsprövning. Arbetar för att patienten, hälso- och sjukvården samt djursjukvården får tillgång till säkra och effektiva produkter och att de används ändamålsenligt och effektivt. vision är att vara en ledande kraft i samverkan för bättre hälsa. Följer upp och analyserar hälso- och sjukvården, tandvården och omsorgen ur ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv. ska bidra till att förbättra och effektivisera vården, tandvården och omsorgen samt stärka patienternas och brukarnas ställning. Utfärdar föreskrifter, kunskapsstöd och statistik, stödjer utveck- lingen av e-hälsa, utfärdar legitimationer, delar ut statsbidrag och samordnar hälso- och sjukvårdens insatser vid allvarliga händelser. Följer utvecklingen inom vården och omsorgen och fångar upp och möter omvärldens behov. Utför oberoende utvärderingar av metoder och insatser inom hälso - och sjukvård, tandvård, samt för metoder och insatser inom social- utvärdering (SBU) tjänsten och området funktionstillstånd/-hinder. Beslutar om vilka läkemedel och förbrukningsartiklar som ska ingå i läkemedelsförmånerna, som också kallas högkostnadsskyddet. verket (TLV) beslutar även vilken tandvård som ska omfattas av högkostnads- skyddet i det statliga tandvårdsstödet. TLV bedriver även tillsyn inom Samordnar regeringens satsningar inom e-hälsa och erbjuder pro- dukter och tjänster till individer och professioner. Anm.: Kapitel 5 innehåller en beskrivning av och ansvar när det gäller beredskap. Fokus för den här är tabellen är de centrala myndigheternas uppdrag inom hälso - och sjukvården. Källor: Myndigheternas webbplatser. 10.3Regioner ansvarar för att erbjuda god vård åt regionens invånare I finns 21 regioner som ska erbjuda en god vård åt den som är bosatt inom regionen. Regionerna är politiskt styrda enheter. Hälso- och sjukvården före pandemin slutanderätten utövas valda församlingar, med regionfullmäktige som högsta beslutande organ (14 kap. 1 § regeringsformen). Den svenska strukturen med politiskt styrda regionala församlingar med ansvar för hälso- och sjukvården i kombination med regional be- skattningsrätt förekommer inte i något av våra grannländer.808 Regionernas hälso- och sjukvård kan delas in i fyra vårdnivåer: primärvård, länssjukvård, regionsjukvård och nationell högspeciali- serad vård.809 Primärvård vid över 1 100 mottagningar hälso- och sjukvårdsverksamhet där öppen vård ges utan avgränsning när det gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper. Primärvården svarar för behovet av sådana åtgärder i form av medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver särskilda medicinska eller tekniska resurser eller någon annan särskild kompetens.810 Hälso- och sjukvårdslagen ger inte ytterligare vägledning om inrikt- ningen av primärvårdens uppdrag och regionerna har därmed stor handlingsfrihet när det gäller att utforma primärvårdens finansie- ring, organisation och utbud av vård. Men i de olika regionernas upp- drag till primärvården finns ett antal återkommande fokusområden. Det visar en nationell kartläggning som genomförde 2016 av primärvårdens uppdragsbeskrivningar. Exempel från upp- dragsbeskrivningarna är: •Mottagningsverksamhet för planerad (tidsbokad) och oplanerad hälso- och sjukvård inom det allmänmedicinska kompetensom- rådet, samt inom rehabilitering, psykosociala insatser. •Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser. •Jourverksamhet, ofta i samverkan med andra vårdenheter. •Läkarinsatser i hälso- och sjukvård. 808Sundqvist (2021), Regional Political Leadership in and . Do Institutional Conditions Affect Influence over Regional Development? 809SOU 2020:15, s. 40. 8102 kap. 6 § HSL. Hälso- och sjukvården före pandemin •Medverkan i regionens smittskyddsarbete, i forsknings- och ut- vecklingsarbetet samt i kris- och katastrofberedskapen inom länet. Detaljeringsnivån i uppdragen kan variera mellan regionerna och det kan finnas skillnader i primärvårdens ansvar inom det allmänmedi- cinska kompetensområdet eller för rehabilitering, psykosociala in- satser och hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser.811 Primärvården kan även beskrivas från ett organisatoriskt per- spektiv. Den bedrivs till den allra största del som öppenvård genom exempelvis allmänläkarvård, sjuksköterskevård, mödrahälsovård och barnhälsovård.812 fanns i knappt 1 160 primär- vårdsmottagningar. Av dessa var offentligt och 42 pro- cent privat drivna. De flesta mottagningarna hade beteckningen vårdcentral eller hälsocentral, men andra beteckningar förekom som ”jourcentral”, ”närhälsa”, ”sjukstuga” eller ”familjeläkarmottag- ning”.813 Länssjukvård vid omkring 20 länssjukhus och 40 länsdelssjukhus Öppenvård och specialiserad vård bedrivs vid cirka 20 länssjukhus och 40 länsdelssjukhus.814 Länssjukvården har kompetens och medi- cinsk utrustning som svarar upp mot de flesta sjukdomsområden i ett län. Länsdelssjukhuset har ett mer avgränsat uppdrag. Vilka kompetensområden som finns på olika länsdelssjukhus varierar.815 Regionsjukvård vid sju regionsjukhus Regionerna samverkar även i större enheter så kallade sjukvårdsre- gioner. Sjukvårdsregionernas syfte är att underlätta samverkan kring 811Socialstyrelsen (2016), Primärvårdens uppdrag. En kartläggning av hur landstingens uppdrag till primärvården är formulerade. 812Information från (besökt ). 813Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Laga efter läge, Uppföljning av lagen om samverkan vid utskrivning från slutenvården. Verksamhetsstatistik framtagen i samband med enkätutskick. 814SOU 2020:15 s. 46. 2017/18:40 s. 9. Hälso- och sjukvården före pandemin regionsjukvård samt kunskapsstyrning för de regioner som samver- kar.816 I finns sex sjukvårdsregioner och sju regionsjukhus (även benämnda universitetssjukhus), se tabell 10.3 nedan. Utöver sitt grunduppdrag som länssjukhus ansvarar regionsjukhusen för att be- handla mer högspecialiserad vård i from av komplicerade och/eller sällsynta tillstånd som remitteras från såväl den egna regionen som andra regioner. Regionsjukhusen utför även avancerad diagnostik och analys av prover.817 Nationell högspecialiserad vård bedrivs oftast vid regionsjukhusen, se stycket nedan. Samtliga regionsjukhus är även universitetssjukhus. Tabell 10.3 Sjukvårdsregioner, regioner och regionsjukhus Region , Region , Region , Region , manland och Region län Region , Region , (kommunerna , , Källor: Information från (besökt ), SOU 2020:15 s. 40. 2017/18:40 s. 8. 2017/18:40 s. 9. Hälso- och sjukvården före pandemin Högspecialiserad vård bedrivs vid ett fåtal enheter Nationell högspecialiserad vård innebär att avancerad vård koncen- treras till en eller ett fåtal vårdgivare i landet med särskild kompetens och tillgänglighet att genomföra vissa behandlingar. Nationell hög- specialiserad vård finansieras av regionerna och bedrivs vid som mest fem enheter i landet.818 Ett exempel på högspecialiserad vård är hjärt- transplantationer där patienter från hela ges vård vid Sahl- grenska samt universitetssjukhus.819 för högspecialiserad vård fattar beslut om vil- ken vård som ska vara högspecialiserad och vid vilka vårdenheter som vården ska få utföras.820 10.3.1Regionernas kostnader för hälso- och sjukvård uppgick till 260 miljarder Regionernas kostnader för hälso- och sjukvård, exklusive läkemedel uppgick till . Den största an- delen av kostnaderna utgjordes av specialiserad somatisk vård, , följt av primärvård (se tabell 10.4 nedan). Tabell 10.4 Kostnader per verksamhetsområde inom regionerna Andel (%) Övrig hälso- och sjukvård Anm.: Med kostnader avses nettokostnad exkl. läkemedel inom läkemedelsförmånen. Nettokostnad mäts genom bruttokostnad minus bruttointäkter. Källa: SCB (2021), Kostnader per verksamhetsområde för regioner 2015–2019. 818Socialstyrelsen (2021), Nationell högspecialiserad vård (besökt ). 819Socialstyrelsen (2021), Hjärttransplantation (besökt ). 820Socialstyrelsen (2021), Nationell högspecialiserad vård (besökt ). Hälso- och sjukvården före pandemin ökade kostnaderna för regionernas hälso- och sjukvård från till . , 2015–2019 har fördel- ningen av kostnader mellan de olika verksamhetsområdena inom regionerna legat på en relativt nivå, vilket framgår av figur skiljer ut sig från andra jämförbara länder genom sin sjukhustunga struktur med en relativt liten andel av de totala kostnaderna som avser primärvård.821 Figur 10.2 Kostnadsandelar per verksamhetsområde för regioner 2015–2019 Övrig hälso- och sjukvård Anm. Med kostnader avses nettokostnad exkl. läkemedel inom läkemedelsförmånen. Nettokostnad mäts genom bruttokostnad minus bruttointäkter. Källa: SCB (2021), Kostnader per verksamhetsområde per regioner 2015–2019. 10.3.2Vårdkonsumtion inom regionernas hälso- och sjukvård (PAR) är ett nationellt hälsodataregister över sjuk- domar och behandlingar i den svenska specialistvården. 821SOU 2016:2 s. 126. Hälso- och sjukvården före pandemin nas data om primärvård samt data om patienter som behandlats av enbart annan hälso- och sjukvårdspersonal än läkare.822 Cirkulationsorganens sjukdomar var den vanligaste orsaken till specialiserad slutenvård registrerades 1 410 955 slutenvårdsepisoder i Patientre- gistret. Den största diagnosgruppen var cirkulationsorganens sjuk- domar. Hit räknas exempelvis hjärtinfarkt och stroke. Andra stora områden var graviditet och förlossning samt skador och förgift- ningar.823 Utredningar och symtomdiagnoser vanligast bland besök i den specialiserade öppenvården Inom den specialiserade öppna vården registrerades 13 474 106 öppenvårdsbesök i patientregistret. De vanligaste orsa- kerna till besök i den specialiserade öppenvården var faktorer av betydelse för hälsotillståndet och för kontakter med hälso- och sjuk- vården (exempelvis olika typer av utredningar), symtomdiagnoser (exempelvis bröst- och buksmärtor) samt sjukdomar i ögat och örat.824 Ökning av digital vård Digitaliseringen av vården har varit snabb under de senaste åren825 SKR följer upp omfattningen av privat, offentligfinansierad digital vård där vårdgivarna bedriver utomlänsvård och har registrerat sin verksamhet i Region eller Region även om vår- den riktas till patienter i hela landet. Nationellt genomfördes nästan 1,2 miljoner digitala utomlänsbesök genom Region och Region . Ökningen av digitala vårdkontak- 822Information från (besökt ). 823Socialstyrelsen (2021), . Data bearbetad av SU:s covidprogram. 824Socialstyrelsen (2021), . Data bearbetad av SU:s covidprogram. 825Information från (besökt ). Hälso- och sjukvården före pandemin ter har fortsatt, och genomfördes knappt 2,3 miljoner digitala utomlänsbesök.826 I kapitel 12 belyser vi hur utbud och efterfrågan på vård har på- verkats av pandemin där vi följer upp primärvården, den speciali- serade vården samt digital vård som registreras i väntetidsdatabasen och patientregistret. 10.3.3Personalen inom regionernas hälso- och sjukvård I det här avsnittet beskriver vi tillgång och efterfrågan på hälso- och sjukvårdspersonal inom regionerna. Redogörelsen baseras på SKR:s personalstatistiska undersökning och bedömning av tillgång och efterfrågan på legitimerad personal. Sjuksköterskor är den största yrkesgruppen inom regionernas hälso- och sjukvård Med anställning i detta avsnitt avses månadsavlönade, timanställda, samt lediga på grund av exempelvis sjukskrivning, studier eller för- äldraledighet. En anställd kan ha flera anställningar vilket betyder att antalet anställningar kan vara högre än antalet anställda. fanns 190 882 anställningar i den regionfinansi- erade hälso- och sjukvården. Andelen månadsavlönade uppgick till , andelen timavlönade var och andelen helt lediga var (se tabell 10.6). De största yrkesgrupperna inom regionala hälso- och sjukvården var sjuksköterskor samt un- dersköterskor och skötare som tillsammans utgjorde av anställningarna. Flest anställningar inom den regionalt finansierade vården fanns inom den specialiserade somatiska vården, och därefter kom primärvården av anställningarna (se tabell 10.6 och tabell 10.7). 826Information från (besökt ). Hälso- och sjukvården före pandeminSOU 2021:89 Tabell 10.5 Personal som arbetar inom hälso- och sjukvården i regionerna, uppdelat på personalkategorier, Undersköterskor, skötare m.fl. specialiteter inom hälso- och Källa: Information från (besökt ). Tabell 10.6 Personalgrupper som arbetar inom hälso- och sjukvården i regionerna, uppdelat på verksamhetsområden, Andel anställningar (%) Anm.: Dessutom tillkommer 2 577 timavlönade som arbetare inom hälso- och sjukvårdsarbete som inte kan fördelas på verksamhet. Källa: Information från (besökt ). Inom regionerna arbetade ytterligare omkring 14 000 personer inom tandvården, 14 300 personer med rehabilite- ring och förebyggande vård samt 5 700 personer med kurativt och socialt arbete.827 I den här statistiken över anställningar har vi inte inkluderat personer som arbetar med administration. 827Information från (besökt ). Hälso- och sjukvården före pandemin Brist på personal inom flera legitimationsyrken inom regionerna Inom flera legitimationsyrken inom regionerna råder det brist på personal. Det visar en rapport från Nationella pla- neringsstöd . Statistiken bygger på arbets- marknadsenkät samt på registerdata .