sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Engångskostnaden omfattar också en uppdatering av Hand- boken för folkbokföring och samverkan med kring blankettens utformning, information på och andra relevanta plattformar. Kostnadsökningen belastar ramanslaget 1:1 (utg. omr. Utredningen gör ingen annan bedömning. •Bestämmelserna i vallagen förtydligas gällande utlandssvenskars anmälan om att återupptas i röstlängden. Utredningens bedömning: Förslaget berör arbete med folkbokföring. Enligt myndighetens bedömning föranleder detta för- slag ökade kostnader som i den engångskostnad på 5 000 000 kro- nor som redovisats för förslaget om en underrättelseskyldighet för . Utredningen gör ingen annan bedömning. •Valmyndigheten får i uppdrag att fördjupa informationen om utlandssvenskars rösträtt och röstningsmöjligheter. Utredningens bedömning: Förslaget påverkar arbete och innebär, enligt uppgifter från myndigheten, ökade kostnader dels för handläggande arbete, dels för kommunikationsarbete. Hand- läggararbetet beräknas ingå i den årsarbetskraft på som redovisats under förslaget om anpassad väljarinformation i val- och röstningslokaler. Kostnaden för kommunikationsarbete beräk- nas dels ingå i den engångskostnad på 2 500 000 för anslag 6:1 All- Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar männa val och demokrati som redovisats under förslaget om anpassad väljarinformation i val- och röstningslokaler, dels ingå i det redak- törsarbete på som redovisas under samma förslag och som belastar ramanslag 6:4 . Utredningen gör ingen annan bedömning. De kostnader som redovisats baseras på inhämtade uppgifter från valadministrationen och och beräknas uppgå till när besparingen på har räk- nats in. avser kostnadsökningar per valår och avser en årlig kostnadsökning. Cirka 11,5 mil- joner kronor utgör engångskostnader. Kostnaderna fördelas per anslag enligt följande. •Anslag 6:1 Allmänna val och demokrati (utg. omr. 1): Den totala beräknade anslagsökningen uppgår till 39 608 750 kro- nor − i minskade kostnader vilket ger en netto- ökning på . Av dessa utgör engångskostnader och den resterande ökningen (26 548 000 kro- nor) ska tillföras anslaget vid varje valår. •Ramanslag 6:4 (utg. omr. 1): Den totala beräk- nade anslagsökningen uppgår till . •Ramanslag 1:1 (utg. omr. 3): Den totala beräknade anslagsökningen uppgår till 5 000 000 och utgör en engångskostnad. Kostnadsfördelningen illustreras i följande tabell. Tabell 12.1 Ökade kostnader per anslag och instans 6:4 utg. omr. 6:1 utg. omr. 1:1 utg. omr. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningarSOU 2021:96 6:4 utg. omr. 6:1 utg. omr. 1:1 utg. omr. Utredningens förslag rör kostnader för att upprätthålla säkra och tillgängliga val. För finansieringen av utredningens förslag finns tre modeller som är kostnadsneutrala till statsbudgeten: att införa avgifter, minska en annan post på statsbudgeten med samma belopp eller att regeringen gör en omprioritering under berört utgiftsområde. Ingen av de tre finansieringsmodellerna bedöms tillämpliga. Enligt uppgift finns heller inget reformutrymme som kan tas i anspråk. Den möjlighet som återstår är att öka anslag 6:1 Allmänna val och demokrati (utg. omr. 1), anslag 6:4 (utg. omr. 1) samt anslag 1:1 (utg. omr. 3) i statsbudgeten. 12.2Förslagens betydelse för den kommunala självstyrelsen Bestämmelsen i 14 kap. 3 § regeringsformen innebär att en regel- mässig prövning av de kommunala självstyrelseintressena ska göras under lagstiftningsprocessen, med tillämpning av en proportionali- tetsprincip. Bestämmelsen anger att en inskränkning i den kommu- nala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. Några av utredningens förslag innebär en viss skärpning av val- lagens krav på kommunerna. Det gäller förslagen om skyldighet att rapportera incidenter, skyldighet att lämna uppgifter om lokalers till- gänglighet och om när och hur röstmottagning ska ske i kommunen, Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar utökandet av väljargrupper som kan begära ambulerande röstmot- tagare och i viss utsträckning även skyldigheten att ta emot valobser- vatörer och att göra tillägg i röstlängden av utlandssvenskar som fallit ur den. Förslagen begränsar i viss utsträckning den kommunala bestämmanderätten i dessa avseenden men bedöms inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till vikten av en god säkerhet och tillgänglighet vid val. Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för brottslig- heten eller det brottsförebyggande arbetet, offentlig service i olika delar av landet, små företag, jämställdhet mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Det ökade behovet av personal som föranleds av förslagen bedöms inte heller påverka sysselsättningen i stort. Förslag: Författningsändringarna ska träda i kraft . Förslaget att vidareutveckla prototyper som hjälp till personer med synnedsättning att kunna rösta med bibehållen valhemlighet bör påbörjas så fort som möjligt, för att som senast kunna testas i ett antal frivilliga kommuner vid valet till 2024. Några övergångsbestämmelser föreslås inte. De förslag på författningsändringar som följer av detta betänkande kommer med anledning av beredningstiderna inom och inte kunna träda i kraft inför de allmänna valen 2022. Nästföljande allmänna val är valet till , som äger rum 2024. Förslagen i betänkandet ska kunna tillämpas vid det val- tillfället. Flera av förslagen i betänkandet förutsätter dock att ett förbered- ande arbete kan påbörjas . Detta gäller främst utveckling av nödvändig teknik, upphandlingsförföranden och eta- bleringen av olika typer av samverkansformer. Även utarbetandet av utbildningsmaterial sker . Författningsändringarna föreslås därför träda i kraft , vilket bör ge valadmini- strationen goda förutsättningar att anpassa sitt förberedande arbete till de nya bestämmelserna. Gällande ett förslag, vidareutvecklingen av prototyper som hjälp till personer med synnedsättning att kunna rösta med bibehållen val- hemlighet, föreslår utredningen att ett sådant arbete påbörjas för att som senast kunna testas i ett antal frivilliga kom- muner vid valet till 2024. Motivet till att påbörja arbetet med vidareutveckling av prototyperna är frågans ange- lägenhetsgrad. 14.1Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 1 § Det ska finnas en central valmyndighet som har det övergrip- ande ansvaret för frågor om val. I det ansvaret ingår att samordna säkerhetsfrågor inom valadministrationen. I paragrafen finns bestämmelser om den centrala valmyndighetens övergripande ansvar förfrågor om val. Övervägandena finns i av- snitt 3.9.2. Av det nu föreslagna tillägget till bestämmelsen (kursiverat) följer att den centrala valmyndighetens övergripande ansvar för frågor om val även innefattar ett ansvar för samordning av säkerhetsfrågor inom valadministrationen. Samordningsansvaret gäller den fysiska säker- heten och valsystemets infrastruktur och informationshantering. Det innebär inte att valnämnderna, länsstyrelserna och de utlands- myndigheter som anordnar förtidsröstning avhänds sitt säkerhets- ansvar som verksamhetsutövare för dessa frågor. Huvudsyftet med tillägget är att skapa förutsättningar för ett gemensamt förhållnings- sätt för säkerhetsfrågorna inom valadministrationen. Med ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor inom valadministrationen ingår också att inför varje val ta fram och till- handahålla erforderligt utbildningsmaterial i dessa frågor för läns- styrelserna och valnämnderna1. I det föreslagna nya kapitlet Valsäkerhet (nya 16 kap. 1 och 2 §§) framgår vad samordningsansvaret omfattar. 1Se författningsförslaget i regeringens proposition 2021/22:52 Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning (s. 5) som ger ett uttryckligt ansvar för att inför varje val ta fram och tillhandahålla länsstyrelserna och valnämnderna utbildningsmaterial avseende valet. 3 § I varje kommun ska det finnas en valnämnd, som är lokal val- myndighet med ansvar för frågor om val. Att kommunerna ska se till att det finns lokaler för röstmottag- ning och ambulerande röstmottagare framgår av 4 kap. 20, 22 och 23 §§ och 7 kap. 5 §. Varje kommun ska senast före valdagen meddela den centrala valmyndigheten var och när röstmottagningen kan ske inom kommunen samt uppgift om lokalernas tillgänglighet. I paragrafen finns bland annat bestämmelser om kommunens ansvar för att det finns lokaler för röstmottagning. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.3. Andra stycket kompletteras med ett förtydligande av att kommunens ansvar också omfattar ambulerande röstmottagare. Av tredje stycket, som är nytt, följer en skyldighet för varje kom- mun att senast före valdagen meddela den centrala valmyn- digheten var och när röstningen inom kommunen kan ske. Den skyl- digheten är reglerad i 4 kap. 23 § för röstningslokaler i omval men saknas för ordinarie val och extra val, men följer av praxis (Val- myndighetens , Kommunernas uppgifter vid valen). Genom den föreslagna bestämmelsen i tredje stycket regleras för samtliga val kommunernas skyldighet att meddela den centrala valmyndigheten var och när röstmottagningen kan ske i val- och röstningslokaler och för ambulerande röstmottagare för publicering på myndighetens webbplats. Informationen som förmedlas till väljarna om de rutiner –när och hur – som kommunerna tillämpar vid ambulerande röst- mottagning ska vara tydlig och lättillgänglig för att minimera risken för missförstånd som kan komma att påverka röstningen. För att garantera väljarnas möjligheter att rösta i valen ska, enligt tredje stycket, varje kommun också lämna uppgift om röstnings- lokalernas tillgänglighet, till exempel avstånd från närmaste parkering till entrén, lokalisering av hiss eller ramp om sådana behövs för att nå lokalen, tillgång till hörselslinga eller liknande. Upplysningen ska vara av sådant slag att väljarna i förväg ska kunna bilda sig en upp- fattning om lokalernas tillgänglighetsstatus. Den centrala valmyndighetens uppgift att sammanställa och publi- cera kommunspecifika uppgifter, som till exempel val- och röst- ningslokalernas adress och öppettider med mera, ingår redan i myn- dighetens generella informationsuppdrag gentemot allmänheten (se 2004/05:163 s. 111). Att på samma sätt sammanställa och publi- cera uppgifter om lokalernas tillgänglighet och ambulerande röst- mottagare ingår därmed i myndighetens generella informationsupp- drag. Någon särskild reglering behövs inte för denna uppgift. 7 § Paragrafen upphävs och rubriken närmast före paragrafen utgår. I paragrafen finns bestämmelser om lantbrevbärare och budröstning. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.5. Som en följd av att de väljare som betjänas av Postnord Group AB:s lantbrevbärare ges möjlighet att lämna sina valsedlar till ambu- lerande röstmottagare i stället för att budrösta genom lantbrevbär- arna har bestämmelsen tagits bort. 23 § Tredje stycket har flyttats till 3 kap. 3 §. I paragrafen finns bestämmelser om röstningslokaler i omval. Över- väganden finns i avsnitt 7.7.3. Bestämmelsen i paragrafens tredje stycke om tiden för anmälan av röstmottagningsställen har flyttats till 3 kap. 3 §. 2 § Svenska medborgare som är folkbokförda här i landet ska tas upp i röstlängd från den dag folkbokföringen upphörde. Därefter ska de, i sänder, tas med i röstlängden om de skriftligen hos har anmält detta. En anmälan om ny utlandsadress ska också räknas som en anmälan om att tas upp i röst- längd. Om den centrala valmyndigheten vid val till eller Europa- parlamentet senast dagen före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, ska myndigheten lägga till väljaren i röstlängden. Rösten ska alltid anses som en anmälan enligt första stycket, även om den tagits emot senare än dagen före valdagen. Om en kommun vid val till eller i en röstningslokal tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd ska valnämnden i kommunen lägga till väljaren i röstlängden. I paragrafen finns bestämmelser om att tas upp i röstlängden för svenska medborgare som är folkbokförda här i landet. Övervägandena finns i avsnitt 9.8.1 och 9.8.3. Ändringen i första styckets andra mening innebär att det nuvarande kravet på att det måste finnas en anmäld adress i utlandet angiven i folkbokföringen för att kunna återupptas i röstlängden tas bort. Det innebär att en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som anmäler om att återupptas i röstlängden ska tas upp i röstlängden även om det saknas uppgift om en utlandsadress i folk- bokföringen. Tillägget sist i första stycket innebär att en anmälan om ny adress i utlandet utgör en anmälan om att återupptas i röstlängden. Det nya tredjes stycket innebär att en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som är upptagen i röstlängd ska kunna återupptas i röstlängden genom att avge en för- tidsröst i . i kommunen får genom bestämmel- sen rätt att lägga till väljaren i röstlängden. beslutar vem inom nämnden som kan fatta beslut om detta. Det förutsätts att dessa personer har lämplig kunskap och erfarenhet för uppgiften. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 8 § Den centrala valmyndigheten ska upprätta ett röstkort för varje väljare. För väljare som inte har någon känd adress eller som inte är folkbokförda här i landet ska det upprättas röstkort bara om de begär det. Röstkort som avses i första stycket ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda dagar före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i stället skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda dagar före valdagen. För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska den centrala valmyndigheten upprätta ett utlandsröstkort. Sådana röst- kort ska, om de är på papper, skickas till väljarna senast före valdagen. Är utlandsröstkorten digitala ska de skickas till väljarna 45 da- gar före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i stället skickas så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. I paragrafen finns bestämmelser om röstkort. Övervägandena finns i avsnitt 9.8.2. Av tredje stycket framgår när utlandsröstkort, om de är på papper, senast ska skickas till väljarna. Tidsfristen när en brevröst tidigast får göras i ordning är före valdagen enligt 7 kap. 12 § vallagen. Tidpunkten för distributionen av utlandsröstkort på papper är angiven med hänsyn tagen till för postgången. Vid ut- skick av digitala utlandsröstkort behöver några sådana hänsyn inte tas, varför tidpunkten är densamma som när en brevröst tidigast får göras i ordning. 1 § Röstningen ska vara tillgänglig för alla väljare. Tillgängligheten omfattar lokaler för röstmottagning, röstningsför- farandet och information till väljarna. I paragrafen finns bestämmelser om tillgänglighet. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.1. Paragrafen, som är ny, har tagits in i klargörande syfte. Bestämmelsen i första stycket ger uttryck för att den demokratiska rätten att rösta i val gäller lika för alla som uppfyller villkoren för rösträtt. Det innebär i sin tur att alla väljargrupper, dvs. även de som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder har svårt att utnyttja sin rösträtt ska ges så jämbördiga förutsättningar som möj- ligt att utnyttja den rätten. Bestämmelsen i andra stycket klargör att kravet på tillgänglighet avser inte bara väljarnas möjlighet att kunna ta sig in i val- och röst- ningslokalerna, utan också väljarnas möjligheter att kunna rösta under förhållanden som säkerställer skyddet för valhemligheten och att in- formationen är förståelig och tillgänglig för olika väljargrupper. Den föreslagna paragrafen avser sådana generellt verkande åtgär- der som kommunen kan vidta. Åtgärder riktade till en viss individ ryms inte inom bestämmelsen. En avgränsning kring vilka åtgärder som kan anses generellt verkande åtgärder går inte att ange. sig om åtgärder som typiskt sett är avsedda att göra det lättare för en bredare krets. Bestämmelsen omfattar således inte sådana personliga hjälpmedel som väljare med funktionsnedsättning behöver för att kunna utnyttja sin rösträtt. Bestämmelsen är av målsättningskaraktär. Om ett beslut eller andra åtgärder enligt vallagen överklagas, kan det inte upphävas enbart av det skälet att de åtgärder som kommunen vidtaget när det gäller till- gängligheten inte har varit tillräckliga. 3 a § (omnumrerad till 5 §) Väljare som på grund av sjukdom, funk- tionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottag- ningsställe får om de begär det lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare. Dessutom får följande väljare lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare: a)väljare som betjänas av Postnord Group AB:s lantbrevbärare, b)väljare som är placerade i polisarrest, c)väljare som är placerade på särskilt ungdomshem eller LVM-hem eller annan vårdinrättning som begränsar väjarens möjligheter att rösta Vid röstmottagning enligt första och andra styckena gäller i tillämp- liga delar bestämmelserna om röstning och röstmottagning i detta kapitel och 8 kap. och bestämmelserna om röstmottagning i röst- ningslokal i 10 kap. I paragrafen finns bestämmelser om ambulerande röstmottagning Övervägandena finns i avsnitt 7.7.5. Av andra stycket, som är nytt, följer att väljare som betjänas av Postnord Group AB:s lantbrevbärare, är placerade i polisarrest, på särskilt ungdomshem eller LVM-hem eller annan vårdinrättning som begränsar väjarens möjligheter att rösta i en röstningslokal får lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare. Ändringen i tredje stycket (nuvarande andra stycket) innebär att förfarandet vid röstningen genom ambulerande röstmottagare för de väljargrupper som omfattas av andra stycket regleras av motsvarande bestämmelser som röstning som sker i en röstningslokal. Det inne- bär bland annat att minst två röstmottagare måste närvara vid röst- mottagningen och att röstmottagarna har en skyldighet att till exempel tillhandahålla valsedlar och på begäran bistå väljaren vid röstningen. Det innebär även att väljaren under de förutsättningar anges i 7 kap. 3 § andra stycket (omnumrerad till 4 §) kan ta hjälp av någon annan än röstmottagaren när rösten görs i ordning. 4, 5 och 8 §§ (omnumrerade till 6, 7 och 10 §§) I paragraferna finns bestämmelser om budröstning genom lantbrev- bärare. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.5. Som en följd av att de väljare som betjänas av Postnord Group AB:s lantbrevbärare ges möjlighet att lämna sina valsedlar till ambu- lerande röstmottagare i stället för att budrösta genom lantbrevbärarna, har bestämmelserna 7 kap. 4 § andra stycket 1, 5 § första stycket 3 och 8 § första stycket tagits bort. 3 § Väljare eller bud ska till röstmottagarna lämna väljarens röstkort. Detta behövs dock inte 1.om den information som röstkortet innehåller ändå är tillgäng- lig för röstmottagarna, 2.om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet, eller 3.om en kommun tar emot en röst enligt 5 kap. 2 § tredje stycket. I paragrafen finns bestämmelser om hur röstmottagningen går till i röstningslokaler för förtidsröstning. Övervägandena finns i av- snitt 9.8.1. Av punkten 3, som är ny, följer att utlandssvenskar som fallit ur röstlängden ska kunna förtidsrösta här i landet. I stället för röstkort ska för dessa väljare i stället användas ett adresskort. Adresskortet ska innehålla uppgifter om väljarens namn och personnummer och adressuppgift till den kommun där väljaren senast var folkbokförd. Tillägget i punkten 3 är en följd av den nya bestämmelsen i 5 kap. 2 § tredje stycket. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 4 § I de anteckningar som förs enligt 7 § ska det anges hur väljarens eller budets identitet har kontrollerats. De valkuvert och ytterkuvert för budröst som röstmottagarna tar emot ska, i väljarens eller budets närvaro, läggas i fönsterkuvert till- sammans med väljarens röstkort eller, om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet eller hos en kommun enligt 3 § 1 och 3 ett adresskort. Fönsterkuvertet ska därefter klistras igen. I paragrafen finns bestämmelser om hur väljarens eller budets identi- tet ska kontrolleras och om behovet av röstkort eller adresskort i röst- ningslokaler för förtidsröstning. Övervägandena finns i avsnitt 9.8.1 och 9.8.2. Ändringen i andra stycket – hänvisningen till 3 § 1 – innebär att det blir möjligt att använda ett adresskort vid all förtidsröstning för väljare som är upptagna i röstlängden. Det kan bland annat bli aktu- ellt i de fall väjaren, i stället för att visa upp ett fysiskt upprättat röst- kort, visar upp ett digitalt röstkort för röstmottagarna. Enligt en ny bestämmelse i 2 a § förordningen (2002:61) om behandling av person- uppgifter i verksamhet med val föreslås ges möjlig- het att upprätta och skicka ut digitala röstkort till de väljare som har anslutit sig till en tjänst för digitala utskick av meddelanden från myndigheterna. Ändringen i andra i andra stycket – hänvisningen till 3 § 3 – inne- bär att det blir möjligt för de utlandssvenskar som fallit ur röstlängden att kunna förtidsrösta här i landet. För dessa väljare ska i stället ett adresskort användas. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 5 § Ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 ska ges in till . Överklagandet ska innehålla uppgift om den klagandens person- nummer och den information som behövs för att ska kunna komma i kontakt med klaganden Ett överklagande av beslut i andra fall ska ges in till den myndig- het som har meddelat det överklagade beslutet (beslutsmyndigheten). I paragrafen finns bestämmelser om hur överklagandet görs. Över- vägandena finns i avsnitt 5.7.2. Av andra stycket, som är nytt, följer att överklagandet ska inne- hålla uppgift om klaganden personnummer och den information som behövs för att ska kunna komma i kon- takt med klaganden. Kraven motiveras av att uppgifterna är avgör- ande för att nämnden ska kunna bedöma talerätten. 1 § Den centrala valmyndigheten ska stödja och samordna arbetet med skydd av val, samt analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom området. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om vad som ingår i den centrala valmyndighetens samordningsansvar. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.2. Av bestämmelsen följer att den centrala valmyndigheten ska stödja och samordna arbetet med skydd av val, samt analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom området. Det innefattar ett ansvar att övergripande planera vilka åtgärder som behöver vidtas angående den fysiska säkerheten, valsystemets infrastruktur och informations- hantering. Det innefattar också ett samråd med berörda myndig- heter utanför valadministrationen kring sårbarhet, hot och risker mot genomförandet av val samt att ta fram en nationell lägesbild och upprätthålla en effektiv incidentrapportering för valen. En huvud- uppgift för den centrala valmyndigheten är att särskilt stödja, sam- ordna och inrikta valadministrationens arbete med val samt verka för en samordning mellan valadministrationen och övriga berörda myn- digheter som hanterar frågor om valsäkerhet. Rapportering av incidenter i samband med val 2 § Till stöd för skydd av val ska länsstyrelserna, de kommunala val- nämnderna och de utlandsmyndigheter som anordnar förtidsröstning till den centrala valmyndigheten skyndsamt rapportera incidenter som kan påverka genomförandet av val. 1.om det vid förberedande och genomförande av val som en myn- dighet svarar för har förekommit någon avvikelse från föreskriven ord- ning, oavsett om avvikelsen är resultat av mänsklig påverkan, systemfel eller naturhändelse, 2.om någon har hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligt verkat vid val på något annat sätt, och 3.andra omständigheter av betydelse för allmänhetens förtroende för valens genomförande.