sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Jag avgränsar denna population till företagare med en inkomst av aktiv näringsverksam- het och en omsättning i företaget som överstiger . Jag analyserar också betydelsen av underskott och outnyttjade ackumu- lerade underskott . Det sista avsnittet innehåller en jämförelse mellan företagarens inkomster och fastställd SGI av annat förvärvsarbete 2018. Analysen kompletteras även med en översikt över inkomster av näringsverksamhet för delägare i handels- och kommanditbolag. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet All statistik som redovisas i detta avsnitt hänför sig till . Ett urval av variabler har använts, vidarebearbetats och samman- ställts i nedanstående beskrivande analys. För en mer utförlig be- skrivande analys av de företagare som bedriver verksamheten i form av enskild näringsverksamhet, se avsnitt 7.5 i konsekvensanalysen. Totalt sett är av de enskilda näringsidkarna kvinnor och män. är födda utomlands. Personer som är gamla dominerar bland enskilda närings- idkare. Gällande utbildningsnivå var de största grupperna personer med antingen gymnasial utbildning () eller eftergymnasial utbildning (). Företagen som drivs i form av enskild närings- verksamhet är i regel mycket små och av de enskilda näringsidkarna har anställda i verksamheten. En majoritet av närings- idkarna är kombinatörer (), vilket innebär att de har en inkomst från anställning utöver inkomst från näringsverksamhet. Den största branschgruppen bland enskilda näringsidkare är Jordbruk, skogsbruk och fiske, med av företagen. av företagen finns inom Handel respektive Verk- samhet inom juridik och ekonomi.46 av enskilda näringsidkare bodde i ”täta blandade kommuner” eller i ”storstads- kommuner”. Jag har använt datamaterialet för att identifiera företag som startades , följt dessa under det treåriga uppbyggnadsskedet och . Ett nystartat företag definieras här som ett företag som finns med i databasen 2012 men inte de tre föregående åren 2009–2011. Detta är en ungefärlig definition som inte tar hänsyn till ombild- ningar, nyregistrering, omorganisation m.m. Tabell 2.6 visar antal och genomsnitt/median för utvalda bakgrunds- faktorer och inkomster. var av företagen som startades fortfarande verksamma (37 000 av 56 000 före- 46Det är dock viktigt att poängtera att branschindelningen är oberoende av vilka tillgångar som finns i verksamheten. Även andra branscher kan exempelvis inneha skogsfastigheter. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet fanns ungefär hälften av företagen som var nystartade kvar som enskilda näringsidkare.47 med underskott uppvisar högst överlevnads- grad. Männens företag överlever i något högre grad än kvinnors. Ny- startade företag domineras av soloföretagare. verksamhet (resultat) har i genomsnitt låga inkomster från närings- verksamheten och dessa inkomster växer inte nämnvärt , snarare minskar de under mognadsskedet. De har däremot högre och växande inkomst från anställning. De nystartade företagen har även genomsnittligt relativt hög omsättning som också växer , 47Överlevnadsgraden kan betyda att många nystartade företag blir nedlagda, men döljer dock det faktum att många företag kan bli uppköpta i tidig ålder eller omvandla sig till aktiebolag som är en mer tillväxtorienterad företagsform. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet även om fördelningen av omsättning är skev till höger, dvs. det finns en koncentration av låga värden. Lönsamheten, definierad som vinstmarginalen, förblir relativt oförändrad. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, är statistikansvarig myndighet inom området Nystar- tade företag, vilket ingår i officiella statistik. Tillväxtanalys genomför regelbundet uppföljningar av nystartade företag efter start.48 Fokus i rapporterna ligger på företagens överlevnad och delas upp efter företagsform, bransch, region och andra bakgrundsvariab- ler. Antalet nystartade företag baseras på en urvalsundersökning och är något mindre än den som redovisas ovan, men överlevnadsgraden för enskilda näringsidkare som Tillväxtanalys redovisar är i samma storleksordning de som redovisas här. Tillväxtanalys har också genomfört en uppföljning av de nystar- tade företagens utveckling , 2007–2017, i syfte till att belysa nystartade företags bidrag till tillväxt i olika utvecklingsstadier.49 Studien kommer fram till att enskilda närings- idkare i genomsnitt har en person sysselsatt (oftast ägaren) under hela undersökningsperioden. Bland de företag som överlevde hela perioden hade ombildats. Den vanligaste typen av ombild- ning utgörs av företag som byter juridisk form från enskild närings- idkare till aktiebolag. Sådana ombildningar stod för hälften av alla ombildningarna för denna grupp. 2.9.5En översikt av enskilda näringsidkares inkomster Justerad inkomst av näringsverksamhet I detta avsnitt redovisas deskriptiv statistisk över den deklarerade inkomsten av näringsverksamhet (nettoinkomst, dvs. resultat före skatt, men efter avdrag för exempelvis kostnader, avgifter och av- sättningar till de olika konton och fonder som finns på blankett NE, samt efter räntefördelning). Enskilda näringsidkare har genom reglerna om positiv räntefördelning möjlighet att skilja av en del av resultatet i verksamheten och beskatta denna som kapitalinkomst. Eftersom det redovisade resultatet i detta avsnitt är efter räntefördelning be- 48Tillväxtanalys (2017), ”Uppföljning av nystartade företag – efter start”, Statistik- rapport 2017:02. 49Tillväxtanalys (2020), ”Att analysera entreprenörskap – ett metodutvecklingsprojekt”, Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet står inkomsten endast av inkomster från arbete och de beskattas på liknande sätt som en arbetsinkomst. Tabell 2.7 visar den totala inkomsten av näringsverksamhet upp- delad på överskott och underskott i näringsverksamhet samt för före- tagare som inte redovisat något resultat för åren 2016–2018.50 In- komst av näringsverksamhet delas vidare in i aktiv respektive passiv näringsverksamhet (på aktiva inkomster betalas egenavgifter medan passiv verksamhet beskattas med särskild löneskatt som inte medför några socialförsäkringsförmåner). För de tre åren uppgick det sam- lade underskottet till för de före- tag som går med förlust medan det samlade överskottet uppgick till för företag som gick med vinst. Det vill säga enskilda näringsidkare redovisade ett årligt samlat underskott på mellan 6 och 8 miljarder kronor.51 Tabell 2.7 Inkomst av näringsverksamhet (skattemässigt resultat), motsvarande fält på NE-deklarationsblankett Överskott (R47) Underskott (R48) Tabell 2.8 redovisar skattemässiga dispositioner samt outnyttjat underskott från föregående år som ligger till grund för beräkning av SGI enligt dagens regelverk och rättspraxis. Avsättningar till konton och fonderade vinstmedel ingår i beräkningen av den justerade in- komsten året de tjänas in i verksamheten och utgör en pluspost. 50Det skattemässiga resultatet utgår från det bokföringsmässiga resultatet där skattemässiga justeringar tas hänsyn till. 51Detta negativa nettoresultat har blivit större . Enligt uppgår det till . Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet dessa medel återförs i verksamheten ingår de inte i beräkningen utan utgör en minuspost. Inkomstunderlaget för beräkningen av SGI ska inte heller på- verkas av avdrag för outnyttjade underskott från näringsverksamhet som kvarstår från tidigare beskattningsår. gör så- ledes en omräkning av det deklarerade resultatet från enskild närings- verksamhet med hänsyn till de skattemässiga dispositionerna och outnyttjade underskott för att bestämma SGI. Den justerade inkomsten beräknas i denna analys som det dekla- rerade resultatet justerat för de poster som redovisas i tabell 2.8. Tabellen visar att de outnyttjade underskotten från föregående år har stor betydelse för den justerade inkomsten som SGI baseras på. Dessa underskott uppgick till . De övriga skattemässiga justeringarna står för drygt minus . Detta medför att den deklarerade inkomsten av näringsverk- samhet justeras i genomsnitt med per företagare inför beräkningen av SGI. Tabell 2.8 Skattemässiga dispositioner och outnyttjat underskott från föregående år vid beräkningen av SGI, mnkr Outnyttjat underskott från föregående år (R24) Uttag från skogs-, skogsskade- eller upphovsmannakonto (R27) Inbetalning till skogs-, skogsskade- eller upphovsmannakonto (R28) Återföring av periodiseringsfond (R32) Avsättning till periodiseringsfond (R34) Ökning av expansionsfond (R36) Minskning av expansionsfond (R37) Medgivna avdrag för egenavgifter och särskild löneskatt föregående beskattningsår (R40) Påförda egenavgifter och särskild löneskatt enligt slutskattebesked (R41) Sjukpenning hänförlig till näringsverksamheten (R44) Genomsnitt per företag, kronor Anm: Motsvarande fält på NE-deklarationsblankett inom parentes. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet I detta avsnitt redogörs för en översikt av inkomstunderlag utifrån olika alternativa beräkningssätt.52 I det första alternativet analyseras inkomsten , medan i det andra alternativet tas det maximala inkomstvärdet . I det tredje alternativet anpassas inkomsten till en trend över . Om en uppåtgående eller nedåtgående trend observeras blir inkomsten lika med inkomsten . När det inte finns någon trend görs en genomsnittsberäkning över . Detta alternativ återspeglar närmast sätt att justera inkomst av näringsverk- samhet för beräkningen av SGI. I det fjärde alternativet beräknas in- komsten som ett genomsnitt över de senaste fyra åren.53 Det femte alternativet använder genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens inkomster som slutligen följs av genomsnittet av de tre högsta av de fem senaste taxeringsårens inkomster.54 När data från olika år sätts ihop för att räkna genomsnitts- eller maximala värden har vi lagt som villkor att företagen ska finnas kvar som enskild näringsidkare 2018. Företag som finns , men lagts ner eller ombildas finns inte med i underlaget. viarbetar med innehåller således de cirka 733 000 enskilda närings- idkare som har beskrivits ovan. Tabell 2.9 visar den justerade inkomsten som inte tar hänsyn till vissa skatterättsliga dispositioner och outnyttjade underskott från föregående år vid beräkningen av SGI för de olika alternativen, för alla de 733 000 näringsidkarna. Panel A visar den justerade inkomsten av näringsverksamhet medan Panel B visar den justerade inkomsten av näringsverksamhet tillsammans med inkomst från anställning. Den totala inkomsten som visas i Panel B, det vill säga inklusive inkomst av tjänst, är i genomsnitt fyra till fem gånger högre jämfört med in- komsten av enbart näringsverksamhet i Panel A. Tabellen visar att alternativet med det maximala inkomstvärdet genererar den högsta genomsnittliga inkomsten. 52Såväl inkomster från näringsverksamhet som från anställning är uppräknade till pris- nivå med respektive års prisbasbelopp. Vi har inte undersökt möjligheten att räkna om inkoms- terna med löneutvecklingen. 53Vi har även undersökt genomsnitt och skillnaderna är inte nämnvärda. 54Då företagare har mer ojämna inkomster mellan åren jämfört med anställda och även kan periodisera inkomster eller göra investeringar under enskilda år är det viktigt att beakta alter- nativ som involverar inkomster över en följd av år. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Utöver medelvärdet visas i tabellen även en fördelning av inkomst- variablerna. Panel A visar en relativ stor skillnad mellan medelvärde och median, vilket medför en positiv skevhet (fler personer med inkomster över medianen än under). Inkluderandet av inkomst av anställning minskar emellertid denna skevhet avsevärt, vilket innebär att spridningen av total inkomst är mindre än spridningen i inkomst av näringsverksamhet. Tabell 2.9 Justerad inkomst av näringsverksamhet enligt dagens regelverk, alla enskilda näringsidkare Högst inkomst 2017–2018 Genomsnitt 2015–2018 Genomsnitt av två högsta Genomsnitt av tre högsta B Justerad inkomst plus inkomst av anställning Högst inkomst 2017–2018 Genomsnitt 2015–2018 Genomsnitt av två högsta Genomsnitt av tre högsta Tabell 2.10 visar genomsnittet och fördelningen av det beskattnings- bara resultatet från näringsverksamheten (med och utan inkomst av anställning) för de olika alternativen. Jag har tidigare observerat att de justeringar som görs för beräkningen av SGI uppgår till omfat- tande belopp totalt sett. Skillnaden mellan det justerade beloppet och inkomst av näringsverksamhet uppgår i genomsnitt till per företag, vilket återspeglas i olikheterna mellan in- komstvärdena för inkomstunderlagen i tabell 2.9 och 2.10. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhetSOU 2021:98 Tabell 2.10 Inkomst av näringsverksamhet (resultat), A Inkomst av näringsverksamhet Högst inkomst 2017–2018 Genomsnitt 2015–2018 Genomsnitt av två högsta Genomsnitt av tre högsta B Inkomst av näringsverksamhet plus inkomst av anställning Högst inkomst 2017–2018 Genomsnitt 2015–2018 Genomsnitt av två högsta Genomsnitt av tre högsta De skattemässiga justeringarna av det bokförda resultat som görs för att fastställa det beskattningsbara resultatet har till syfte att jämna ut inkomster från näringsverksamheten . Det innebär att de justeringar av inkomsten vid fastställandet av SGI som Försäkrings- kassan gör rimligtvis bör leda till en större variation av SGI mellan olika år. För att undersöka om detta är fallet har jag även tittat på variationen av de olika inkomsterna mellan åren 2016–2018. För att göra detta beräknas standardavvikelse, logaritmernas standardavvikelse och variationskoefficient. Beräkningarna bekräftar att den justerade inkomsten av näringsverksamhet som används för beräkningen av SGI uppvisar en något större variation mellan olika år jämfört med det skattemässiga resultatet. Den större variationen finns kvar även då näringsidkarens inkomst av anställning inkluderas. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet För de olika inkomstdefinitioner som används ovan har jag genom- gående analyserat företagen uppdelat efter de olika bakgrundsfaktorer som beskrevs i avsnitt 2.9.3. Eftersom detta ger en omfattande infor- mationsmängd redovisar jag endast ett antal exempel i tabell 2.11 för den justerade inkomsten av näringsverksamhet anpassad till trenden för de senaste för vilka vi har tillgängliga data (det tredje alterna- tivet ovan). Mönstret är emellertid likadant även för övriga alternativ. Inkomster från nystartade företag, definierade som företag som finns med i databasen 2018 men inte de tre föregående åren 2015– 2017, är i genomsnitt lägre jämfört med inkomsterna från etablerade företag. Denna relation gäller även för övriga inkomst- alternativ, med eller utan beaktande av inkomst av anställning. Kvin- nor som driver enskild näringsverksamhet, äldre individer, inrikes födda, soloföretag och företag i glesa regioner har igenomsnitt lägre inkomst från sin näringsverksamhet. Utrikes födda driver i stor ut- sträckning aktiv näringsverksamhet och ofta inom tjänstebranscher i täta regioner. Bilden över branscher är blandad där variationer mel- lan branscher exempelvis kan bero på räntefördelning och fond- avsättningar. Kapitalintensiva branscher har större möjligheter att räntefördela än företag i tjänstebranscher utan tillgångar. Inkomsterna är på det hela taget skeva till höger, dvs. de låga in- komsterna dominerar fördelningen. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Tabell 2.11 Justerad inkomst av näringsverksamhet enligt dagens regelverk, trendanpassad, alla enskilda näringsidkare Företagsstorlek, antal anställda Jordbruk, skogsbruk och fiske Tillverkning, utvinning och försörjning av el och vatten Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap, teknik Offentlig förvaltning, utbildning, vård och omsorg Kultur, nöje och fritid Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Alternativa inkomstunderlag – avgränsad företagspopulation I föregående avsnitt visades en inkomstredogörelse med utgångs- punkt från olika beräkningsalternativ. Statistiken redovisades för alla 733 000 enskilda näringsidkare som ingår i dataunderlaget. I syfte att bättre beskriva effekterna för de näringsidkare som har företagandet som huvudsysselsättning avgränsas dataunderlaget i detta avsnitt till företag som bedriver aktiv näringsverksamhet (överskott eller under- skott) samt med en omsättning som överstiger . Detta dataunderlag innehåller cirka 226 000 näringsidkare. Tabell 2.12 visar inkomst av näringsverksamhet för de fem alter- nativ som definierades ovan. De genomsnittliga inkomsterna är be- tydligt högre jämfört med inkomsterna för hela populationen och ligger närmare en normalfördelning. Tabell 2.12 Företag med inkomst av aktiv näringsverksamhet och omsättning som överstiger 100 tkr A Justerad inkomst av näringsverksamhet Högst inkomst 2017–2018 Genomsnitt 2015–2018 Genomsnitt av två högsta Genomsnitt av tre högsta B Inkomst av näringsverksamhet (resultat) Högst inkomst 2017–2018 Genomsnitt 2015–2018 Genomsnitt av två högsta Genomsnitt av tre högsta Jag har genomfört samma avgränsning som ovan även för företag med en omsättning som överstiger (redovisas inte här). Dataunderlaget begränsas till cirka 156 000 företag och de genom- snittliga inkomsterna blir högre. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet av företagen som bedrivs som enskild närings- verksamhet redovisar ett underskott ett enskilt år. Underskott sparas och ska dras av mot framtida överskott i näringsverksamheten. Det finns ingen gräns för hur länge ett skattemässigt underskott får rullas vidare till kommande år. Tabell 2.13 visar antalet enskilda näringsidkare med inkomst av näringsverksamhet, uppdelad på överskott och underskott 2018, samt uppdelat på företag med outnyttjat underskott från föregående år. Tabellen visar fördelningen av underskotten efter inkomst av näringsverksamhet i företaget. Av de cirka 310 000 enskilda närings- idkare som redovisade ett överskott av näringsverksamhet finns knappt 20 000 näringsidkare, eller , som har ett out- nyttjat underskott från föregående år. Denna andel är som högst bland företagen i de lägsta inkomstintervallen. Det finns emellertid en betydligt högre andel, av enskilda näringsidkare med underskott av näringsverksamhet, som har ett outnytt- jat underskott från föregående år. Förutom de lägsta två inkomst- intervallen, följer antalet enskilda näringsidkare med underskott av näringsverksamhet och outnyttjat underskott från föregående år väl. Tabell 2.13 Inkomst av näringsverksamhet (resultat) och outnyttjade underskott från föregående år, antal Överskott (R47) Underskott (R48) skott (R24) skott (R24) Tabell 2.14 visar motsvarande belopp i för de olika inkomstintervallen. Outnyttjade underskott från föregående år ut- gör bland enskilda näringsidkare som har över- Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet skott av näringsverksamhet och det är koncentrerat bland de lägsta inkomstintervallen. För enskilda näringsidkare med underskott av näringsverksamhet uppgår outnyttjade underskott från föregående år till för de flesta inkomstintervall.55 Tabell 2.14 Inkomst av näringsverksamhet (resultat) och outnyttjade underskott från föregående år, belopp i Överskott (R47) Underskott (R48) skott (R24) skott (R24) I tabell 2.15 nedan visas underskott av näringsverksamhet uppdelat på bransch för den totala populationen samt bland företag i den av- gränsade populationen som har inkomst av aktiv näringsverksamhet och omsättning som överstiger 2018. Vi väljer att endast redovisa underskott av näringsverksamhet då det råder en hög korrelation mellan dessa underskott och outnyttjat underskott från föregående år (se föregående tabell). Jag konstaterar att underskotten för den avgränsade gruppen företagare minskar med jämfört med hela populationen näringsidkare. Medan antalet företag inom Jordbruk, skogsbruk och fiske står för av före- tagen, står underskotten inom denna bransch för av de totala underskotten i populationen. av företagen i den avgränsade populationen återfinns inom Handel och inom Byggverksamhet, medan Fastighetsverksamhet står för av underskotten. 55Det finns även 14 877 enskilda näringsidkare som har outnyttjade underskott från föregå- ende år som uppgår till bland de 133 441 med noll inkomst av närings- verksamhet. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhetSOU 2021:98 Tabell 2.15 Underskott av näringsverksamhet, andelar efter bransch Aktiv & omsättning>100 tkr Underskott (R48) Underskott (R48) Totalt (antal och mnkr) Jordbruk, skogsbruk och fiske Tillverkning, utvinning och försörjning av el och vatten Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap, teknik Offentlig förvaltning, utbildning, Kultur, nöje och fritid Jag har även tittat på företagens underskott av näringsverksamhet i rad, dvs. bland företag som haft underskott samtliga år –2018. Antalet företag med under- skott minskar med jämfört med antalet som redo- visas i tabell 2.15 för enbart 2018. Däremot minskar genomsnittet av underskotten över treårsperioden . Detta innebär att de stora underskotten finns i företag som har ackumu- lerade underskott . Den branschvisa fördelningen av antalet företag och genomsnittet av underskott är i mångt och mycket likt fördelningen av underskott från enbart 2018. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet 2.9.7Jämförelse mellan inkomster och fastställd SGI av annat förvärvsarbete Fastställd SGI av annat förvärvsarbete 2018 FRIDA-databasen innehåller information om fastställd sig för före- tagaren. Det framgår dock inte vilket år SGI har fastställs eller av vilken anledning. De värden för SGI som anges är ”otakade”, dvs. utan någon övre gräns i relation till prisbasbeloppet. SGI fastställs såväl utifrån förväntad inkomst av näringsverksamhet som utifrån inkomst av anställning. I datamaterialet kan det emellertid inte göras skillnad mellan SGI som härrör företagande från SGI från anställ- ning.56 Det går dock att observera förändringar av SGI mellan olika år. Jag exemplifierar detta med enskilda näringsidkare för vilka SGI har förändrats jämfört med SGI föregående år, dvs. SGI har fastställts 2018. fanns de 120 725 enskilda näringsidkare, eller cirka 17 pro- cent av företagarna, med en SGI som översteg golvet på av prisbasbeloppet och för vilka SGI hade förändrats jäm- fört med föregående år.57 Utöver dessa finns det ytterligare 18 797 näringsidkare som fick en SGI fastställd till noll kronor 2018 (nollplacering).58 Dessa exklu- deras dock från analysen då golv används vid jämförelserna. Det är emellertid viktigt att veta varför dessa företagare har fått en nollpla- cering. Bland anställda berör nollplaceringen ofta individer med svag anknytning till arbetsmarknaden och personer som ansöker om för- äldrapenning.59 av företagarna med SGI lika med noll är nystartade företag 2018. Bilden ser likadant ut även . finns det emellertid dubbelt så många företagare med SGI lika med noll och av dessa är nystartade företag respektive år. En möjlig förklaring till dessa observerade skill- nader mellan åren kan vara perioden för uppbyggnadsskedet som 2018 förlängdes från 24 . 56Här ska även beaktas att om den försäkrade har inkomst från både anställning och närings- verksamhet, ska i första hand inkomsten av näringsverksamhet bortses från när den totala inkomsten når taket. Det kan innebära att SGI endast består av inkomst av anställning trots att individen även har inkomster från enskild näringsverksamhet. 57För att ha rätt till sjukpenning krävs att den sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till av prisbasbeloppet. 58Endast nio individer hade en SGI som låg mellan noll och golvet. 59Inspektionen för socialförsäkringen (2016), ”Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) – För- säkringskassans handläggning och beslut om SGI noll”, Rapport 2016:10. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet