sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Bland de nyinvandrade eleverna finns barn, ungdomar och vuxna som har bakom sig en period av bristande utbildning, till exempel för att de har varit på flykt eller för att ursprungslandets skolsystem är relativt outvecklat. Längd på skolutbildning är emellertid inte ett tillförlitligt mått på läs- och skrivförmåga. Det finns elever som aldrig har haft möjlighet att gå i skola men som ändå utvecklat skrift- språkliga färdigheter på hög nivå. En annan grupp elever är de som har viss erfarenhet av skrift men med annat skriftspråk än det latinska.138 Det finns alltså stora variationer inom gruppen äldre elever med begränsad läs- och skrivförmåga men det förefaller ändå vara tydligt att många av dessa elever har specifika behov av läromedel. Ibörjan av var den genomsnittliga invandringsåldern för utlandsfödda elever , men 2018 hade den ökat till . En äldre invandringsålder ger svårare förutsättningar att nå målen i slutet av . Dessutom kommer de utlandsfödda eleverna iallt högre grad från länder med mer outvecklade utbildningssystem eller har levt på flykt. Både de utlandsfödda barnen och ungdomarna själva och deras föräldrar har därmed sämre förutsätt- ningar att nå goda resultat jämfört med tidigare årskullar.139 Mot bakgrund av detta finns det skäl att anta att andelen elever som saknar grundläggande litteracitet ökat, även om det inte med säkerhet är belagt. /20 var 60 700 elever nyinvandrade i i , vilket motsvarar av alla elever.140 Språkintroduktion är ett introduktionsprogram som ska ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan ut- bildning. I gymnasieskolan /20 var det totalt 14 800 elever som läste språkintroduktion.141 Detta utgör av det sammanlagda antalet elever i gymnasieskolan. Bland de ny- invandrade eleverna och eleverna inom språkintroduktion finns en grupp elever som inte tillägnat sig grundläggande litteracitet. Hur många dessa elever är finns det emellertid inga säkra uppgifter om. De flesta elever som saknar grundläggande litteracitet inom vuxenutbildningen går på svenska för invandrare, sfi. För elever som hör till målgruppen för sfi (se 5.1.5) och som saknar begränsad 138Skolverket (2016). 139Skolverket (2018c). 140Skolverket (2020e). 141Skolverket (2020m). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen litteracitet ska utbildningen innehålla grundläggande läs- och skriv- undervisning. Detta gäller enligt även elever med annat skriftsystem än det latinska.142 Kurserna inom den kommunala vuxenutbildningen kan kombineras i olika sammanhållna utbildningar. De kombinationer som riktar sig till invandrade elever kan innehålla yrkesutbildning, sfi, svenska som andraspråk och ofta olika orienteringskurser, exempelvis yrkes- svenska och modersmålsstöd. Om individen har mycket kort skol- bakgrund kan kombinationen bestå enbart av sfi, svenska som andraspråk och grundläggande teoretiska ämnen.143 hade av eleverna inom sfi högst en 6-årig utbildning.144 Det finns inga uppgifter om hur många av dessa elever som helt eller i stort sett saknar skolbakgrund och inte heller infor- mation om hur många av dem som har begränsad litteracitet. Sammantaget deltog över 20 000 personer i etablerings- programmet, som beskrivits i 5.1.5. Av dessa var ungefär hälften inskrivna i utbildningsplikten, varav cirka 5 000 studerade inom sfi.145 bedömer att de nyanlända i etableringsprogrammet som Arbetsförmedlingen anvisar till utbildning på heltid inom ramen för utbildningsplikten framför allt påbörjar sina studier i sfi på studieväg 1 och 2.146 Bland dem som varit aktuella i Arbetsförmedlingens etablerings- uppdrag visar Arbetsför- medlingens statistik att drygt hälften hade förgymnasial utbildning, vilket innebär en utbildningsnivå som är kortare än nio år.147 Bland de elever som beskrivs ovan finns det individer som har begränsad grundläggande litteracitet. Det finns dock inga uppgifter om det exakta antalet. 142Skolverket (2018e). 143Regeringen (2020e). 144Skolverket (2020f). Övriga elever hade längre utbildning från sitt hemland, utom av eleverna för vilka det saknas uppgift om utbildningsbakgrund. 145Regeringen (2020e). 146Skolverket (2021d). 147Arbetsförmedlingen (2020). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen Läromedel för äldre elever med begränsad läs- och skrivförmåga Det finns, som framgår av ovanstående, alltså både bland äldre elever i , elever i gymnasieskolan148 samt i vuxenutbildningen sannolikt ett betydande antal elever som saknar grundläggande kun- skaper och färdigheter i att läsa och skriva. Lärare har i utredningens hearings beskrivit att denna elevgrupp har specifika behov av läro- medel. Det är inte lämpligt att för denna elevgrupp använda läromedel som är avsedda för yngre elever. Bland annat behöver texter, bilder och exempel möta elevernas intressen. Skriftspråksundervisning för barn utgår också från att den ska följas av många års skolgång. När det gäller undervisningen i läsning och skrivning inom sfi och svenska som andraspråk för äldre elever är tidsperspektiven ofta annorlunda och studietakten därmed en annan, vilket ytterligare bidrar till att läromedel för yngre elever inte är lämpade inom sfi och svenska som andraspråk för äldre elever.149 Äldre elever och vuxna befinner sig också i en annan fas i livet. Läs- och skrivundervisningen för yngre elever knyts i många fall till berättande genrer. För äldre elever kan det vara lämpligt att även koppla samman undervisningen i läsning och skrivning med vardags- funktioner såsom att fylla i formulär, skicka e-post eller skriva en meritförteckning. Vuxna elever förväntas i viss mån delta i arbets- och samhällsliv parallellt med sina studier. Detta innebär dock inte att vuxna elever enbart ska arbeta med den funktionella litteraciteten i form av korrespondens som medborgare, förälder eller arbetstagare, utan läsandets och skrivandets kreativa, estetiska och identitets- skapande aspekter behöver också ges utrymme. Det är, som flera lärare påpekat i utredningens hearings, väsentligt att de texter som äldre elever möter behandlar ämnen som är relevanta och intresse- väckande för dem.150 148Motsvarande gäller specialskolan, sameskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. 149Skolverket (2016c). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen 5.4.4Läromedel inom vissa ämnen Vissa yrkesämnen läses av relativt små målgrupper, vilket medför att det inte blir lönsamt att producera läromedel på den kommersiella marknaden. När det gäller andra yrkesämnen är marknaden större och utbudet av läromedel bättre. /20 fanns det ungefär 355 000 elever som var inskrivna i gymnasieskolan. Av dessa gick cirka 102 000 elever på yrkesprogram. Det finns tolv yrkesprogram och elevantalet varierar mellan pro- grammen. Ett av de program med lägst antal elever var hotell- och turismprogrammet, där 2 642 elever var inskrivna under /20. Högst elevantal, mellan 11 000 och 15 000 elever, var det samma läsår på el- och energiprogrammet, bygg- och anläggnings- programmet samt fordons- och transportprogrammet.151 Inom yrkesprogrammen läser eleverna både gymnasiegemen- samma ämnen och programgemensamma ämnen. Dessutom finns det olika inriktningar och programfördjupningar. Programfördjupningen ska ge utrymme för specialisering inom programmets karaktär. Här kompletterar och fördjupar eleven sina kunskaper. Kurserna i de pro- gramgemensamma ämnena, inriktningarna och programfördjup- ningarna kan exempelvis behandla sådant som elmotordrivsystem, hemsjukvård eller mat och dryck i kombination. Marknaden för läromedel till denna form av specialiserade kurser kan vara starkt begränsad. Sammanlagt finns det cirka 1 100 kurser inom gymnasie- skolan och flera av dessa läses av relativt få elever. Branschföreträdare och branschorganisationer har själva tagit fram läromedel och undervisningsmaterial för vissa yrkeskurser. Exempel- vis har Måleriföretagen i och Plåt- och Ventföretagen153 samt bagare och konditorer154 bidragit till att ta fram under- visningsmaterial till elever inom bygg- och anläggningsprogrammet respektive restaurang- och livsmedelsprogrammet. Flera branscher har för utredningen beskrivit att de på olika sätt tar ett ansvar för att 151Skolverket (2020m). 152Måleriföretagen i är en bransch- och arbetsgivarorganisation med 1 200 medlems- företag. 153Plåt- och Ventföretagen är ett för plåt- och ventilations- företag som samlar cirka 900 medlemsföretag. 154Sveriges bagare konditorer är en branschorganisation för bageribranschen i med cirka 500 medlemsföretag. Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen eleverna under gymnasieutbildningen får undervisningsmaterial som stärker de kompetenser som eleverna behöver i det kommande yrkeslivet. De ekonomiska möjligheterna att investera i läromedels- produktion varierar emellertid och inom vissa yrkesämnen är ut- budet av läromedel mycket litet. Flera branschföreträdare påtalade när utredningen mötte dem under de nationella programråden155 att avsaknaden av läromedel inom vissa yrkesämnen är särskilt bekymmersam efter- som även bristen på utbildad personal är stor. I en prognos från anges att yrkeslärare är en av de lärarkategorier där bristen på lärare är och förväntas bli störst.156 Yrkeslärare är också en lärarkategori som delvis är undantagna från reglerna om lärarlegitimation. Utgångspunkten är enligt skollagen att alla som undervisar i skolan ska vara legitimerade och behöriga i det ämne de undervisar i. Finns det ingen legitimerad lärare att tillgå får en skola dock ge någon annan en tidsbegränsad anställning för att bedriva undervisning. När det gäller att undervisa i ett yrkesämne får dock en person som saknar lärarlegitimation anställas utan tids- begränsning.157 Bristen på yrkeslärare med lärarutbildning kan göra att det är särskilt viktigt att det finns ändamålsenliga läromedel i yrkes- ämnena. Under de ovan nämnda nationella programråden beskrev flera branschföreträdare också behovet av uppdaterade undervisnings- material. Många yrkesprogram innehåller tekniskt avancerade kun- skapsområden där utvecklingen går fort och det är viktigt att elever inte tar del av föråldrade tekniker under sin utbildning. Läromedel i ämnet modersmål Antalet elever som deltar i modersmålsundervisning har ökat kon- tinuerligt . /21 deltog cirka 187 000 elever i modersmålsundervisning i . Av dessa studerade nästan 59 000 elever arabiska, som var det vanligaste språket att läsa inom ämnet modersmål. Somaliska, det näst vanligaste språket för moders- 155Enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för ansvarar Skol- verket för de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning. arrangerar programråd med branschföreträdare inom de olika yrkesprogrammen. 156Skolverket (2019b). De övriga lärarkategorierna där bristen är som störst är ämneslärare för årskurserna 7–9 och grundlärare för 4–6. 1572 kap. skollagen (2010:800). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen målsundervisning, lästes av cirka 17 000 elever. Andra vanliga språk inom ämnet modersmål var engelska, bosniska/serbiska/kroatiska och kurdiska, men dessa språk var avsevärt mindre frekvent förekommande och lästes av färre än 10 000 elever vardera. Sammanlagt finns det 121 modersmål där minst en elev deltar i modersmålsundervisningen i . Flera språk läses av relativt få elever. Exempelvis finns det 32 modersmål som har färre än 10 deltagare i modersmålsunderv- isningen.158 Det medför att efterfrågan på läromedel avsedda att användas inom ämnet modersmål ofta är förhållandevis låg. Vissa modersmålslärare använder läromedel från det land där språket talas men detta är, enligt ett utredningsbetänkande , behäftat med flera problem. Innehållet i dessa importerade läromedel reflekterar sällan de svenska elevernas erfarenheter och vardag. Dessa läromedel är dessutom anpassade för en mer omfattande undervis- ningstid och ofta för yngre åldersgrupper än de elever som läser modersmål i svensk skola. Problemen med att nyttja läromedel för yngre elever har beskrivits tidigare, när det gäller exempelvis elever med intellektuell funktionsnedsättning och elever som saknar grund- läggande litteracitet. En annan nackdel med att använda läromedel från det land där språket talas är att elever i inte har samma möjligheter att använda och utveckla språket i vardagen, vilket gör att behovet av exempelvis muntliga övningar är större i läromedel för ämnet modersmål.159 Läromedel framtagna i andra länder kan inte heller antas följa de svenska kurs- eller ämnesplanerna och läro- planerna. Detta kan bli särskilt problematiskt om läromedel impor- teras från länder i konflikt, med tveksam demokratisk status eller omfattande problem med diskriminering av befolkningsgrupper, och där staten har stort inflytande över läromedelspro- duktionen. Lärare och lärarstudenter har för utredningen betonat att det vore gynnsamt även med läromedel i andra ämnen på olika språk. För många elever är det en fördel att ta del av texter på sitt modersmål eller på deras tidigare skolspråk. Vikten av sådana läromedel bekräftas också av en statlig utredning om hur nyanlända grund- skoleelever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan. Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen pekar på att det är svårt att utveckla kunskaper utan att förstå det språk som läraren talar eller som läromedlen är skrivna på.160 Läromedel i ämnen inom det praktisk-estetiska fältet Tillgången till läromedel inom det så kallat praktisk-estetiska fältet, dit exempelvis ämnen som bild, musik och slöjd eller yrkesämnen inom hantverksprogrammet brukar räknas, är traditionellt sett mindre än inom till exempel ämnen som historia och engelska. Det kan, vilket viåterkommer till, antas hänga samman med varierande ämnes- konceptioner, det vill säga hur lärare uppfattar sina ämnen. Det finns dock tecken på att efterfrågan på läromedel inom dessa ämnen ökat. Beskrivningen av ämnen som antingen teoretiska eller praktisk- estetiska har inte sin grund i någon formell indelning av skolans ämnen. De flesta ämnen har såväl mer teoretiska som praktiska inslag. Idrott och hälsa är ett exempel på ett ämne som ofta beskrivs som praktiskt, men i kursplan för ämnet i årskurs 7–9 ingår teoretiska inslag, exempelvis ska eleverna lära sig ”ord och begrepp för och samtal om upplevelser och effekter av olika fysiska aktiviteter och träningsformer”. Biologi är ett exempel på ett ämne som ofta beskrivs som teoretiskt men av biologiämnets syfte i framgår att elever ska få möjlighet att göra praktiskt undersökande arbete. I samband med läroplansförändringar för- stärktes kraven på att elever i ämnen inom det praktisk-estetiska fältet, skulle kunna uttrycka sig med ord när det gällde exempelvis det egna skapandet eller de fysiska aktiviteterna.161 konstaterar i en rapport att det skett en för- ändring i arbetssättet i ämnena bild, slöjd och musik i sedan kursplanerna infördes. Bland annat konstaterar myndigheten att eleverna i årskurs 9 i alla tre ämnena upplever att det är vanligare att lärare pratar och elever lyssnar, svarar på frågor eller diskuterar tillsammans med läraren på lektionerna i bild, musik och slöjd , än vad som var fallet 2003. Detta är, enligt Skol- verket, en typ av arbetssätt som var vanligast i de så kallade teoretiska ämnena.162 161Se till exempel (2017). 162Skolverket (2015). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen Det förefaller alltså delvis ha skett en förskjutning av innehållet i dessa ämnen och det är inte orimligt att anta att dessa delvis för- ändrade ämneskonceptioner ställer ökade krav på läromedel. Utred- ningen har varit i kontakt med företrädare för läromedelsbranschen som beskrivit att efterfrågan på läromedel inom det praktisk- estetiska fältet har ökat det . En grupp bildlärare uttryckte i utredningens hearings att de gärna skulle använda mer läromedel men att de inte prioriterar att skaffa information om vilka läromedel som finns att tillgå. Det är, menade dessa lärare, ett relativt omfattande arbete att införskaffa annat ända- målsenligt material inom bildämnet, vilket kan vara ett skäl till att val av läromedel inte prioriteras. Flera lärare har för utredningen beskrivit att det finns behov av läromedel och inte minst lärarhand- ledningar även i andra ämnen inom det som traditionellt räknas till det praktisk-estetiska fältet, bland annat för att stärka likvärdig- heten, få stöd i att koppla undervisningen till kurs- och ämnes- planerna och få exempel på hur kunskapskraven kan tolkas i relation till ämnesspecifika uppgifter. Inför att 2019 skulle revidera kurs- och ämnesplaner gjorde myndigheten en behovsanalys genom bland annat samråd med lärare. Av analysen framgår att lärare i estetiska ämnen i samråd uttryckt att kunskapskraven är alltför kognitivt tunga på bekostnad av ämnets ”kärna” och att det finns en uppfattning om att ämnen inom det praktisk-estetiska fältet har teoretiserats.163 I Skol- verkets redovisning till regeringen med förslag till ändringar i kurs- och ämnesplaner samt kunskapskrav framgår att myndigheten strävat efter att motverka risken för en teoretisering av ämnena bild, idrott och hälsa, musik och slöjd.164 En sådan utveckling kan påverka efterfrågan på läromedel, men står inte i motsättning till ett behov av kvalitativa läromedel i ämnen inom det praktisk-estetiska fältet. 163Skolverket (2019e). 164Skolverket (2019f). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen 5.5Läromedel för elever i vuxenutbildning Elever i den kommunala vuxenutbildningen Målgruppen för vuxenutbildningen har enligt en statlig utredning både ökat och förändrats . Bland annat har andelen nyanlända elever och personer i behov av stöd ökat.165 En statlig utredning beskriver att vuxenutbildningen inte bara ses som ett utbildningspolitiskt instrument med syfte att ge individer en andra chans och möjlighet till personlig utveckling, utan i allt högre grad även förväntas ”fungera som stöd i etableringen av nyanlända, som komplement i arbetsmarknadspolitikens stärkande av indi- videns jobbchanser och som näringspolitiskt verktyg för att bredda kompetensförsörjningen”.166 Den officiella statistiken om skolväsendet visar att antalet elever inom den kommunala vuxenutbildningen har ökat . var antalet elever på gymnasial nivå 216 000, antalet elever på grundläggande nivå var 75 700 och antalet elever inom svenska för invandrare var 153 000. På grundläggande nivå var av eleverna födda utomlands medan av eleverna på gymnasial nivå var det.167 Eleverna på grundläggande nivå var generellt sett äldre än eleverna på gymnasial nivå. Medelåldern var på grundläggande nivå och på gymnasial nivå. Nästan hälften av de svenskfödda eleverna () var , vilket kan jämföras av de utlandsfödda eleverna. Inom sfi var medelåldern . Medelåldern inom den kommunala vuxenutbildningen totalt var Vidare har antalet vuxna elever som läser yrkeskurser på gymnasial Perioden –2019 hade antalet elever som läser sådana kurser ökat . Av det totala antalet elever på gymnasial nivå 2019 läste en yrkesinriktning.169 Av samtliga elever som avslutade sina studier inom den kom- munala vuxenutbildningen på grundläggande eller gymnasial nivå år 166SOU 2018:71, s. 22. 167Skolverket (). 168Skolverket (2020f). 169Skolverket (2020f). Den vanligaste yrkesinriktningen var vård och omsorg, som lästes av 15100 elever, vilket kan jämföras med det totala antalet elever som läste en yrkesinriktning, Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen 2016 hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden året efter. Därutöver hade en osäker ställning och hade en svag ställning på arbetsmarknaden. Det var som studerade på högskola, som bedrev andra typer av studier (ej vuxenutbildning) och som vare sig arbetade eller studerade.170 Den officiella statistiken för skolväsendet visar att genomström- ningen inom vuxenutbildningen har legat sedan 2010.171 Det är inte lämpligt att för ensidigt rikta uppmärksamheten mot snabb genomströmning, eftersom elever för att klara vidare studier behöver få utveckla bredd och djup i kunskaperna, men genomströmningen är ett sätt att mäta utbildningens effekt.172 Läromedel i den kommunala vuxenutbildningen har, som framgår av ovan, ett relativt omfattande system för vuxenutbildning och antalet elever är större här än inom gymnasieskolan. Utbudet av läromedel förefaller generellt sett vara förhållandevis gott men det finns variationer och utmaningar. Lärare och läromedelsbranschen beskriver att det finns ett relativt stort utbud av läromedel för vuxenutbildning på gymnasial nivå. Ofta är dessa läromedel identiska med de läromedel som används inom gymnasieskolan men i vissa fall har läromedlen anpassats för målgruppen.173 Lärare som har deltagit i utredningens hearings har framhållit att det ofta fungerar bra med läromedel som tagits fram för gymnasieskolan men att det inte alltid är lämpligt att använda dessa läromedel, eftersom texter och bilder ibland snarare utgår från ungdomars verklighet än vuxnas. Detta blir inte minst tydligt inom yrkesutbildningar där många elever inom vuxenutbildningen har yrkeserfarenheter som har betydelse för deras kunskapsutveckling. Utredningen har exempelvis fått beskrivet för sig att läromedel för utbildningar inom vård och omsorg, som är den vanligaste yrkes- 170Skolverket (2020f). 171Skolverket (2019h). 172Av SOU 2013:20 framgår att resurser inom vuxenutbildning på grundläggande nivå riskerar att inte användas effektivt och att detta kan leda till långa studietider och en hög andel studieavbrott. Genomströmningen i vuxenutbildningen diskuteras också i SOU 2018:71. 173Uppgift från Läromedelsbranschen . Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen inriktningen inom vuxenutbildning, vanligen utgår från att eleverna är nybörjare, trots att vuxna elever, till skillnad från elever som läser yrkesprogram i gymnasieskolan, ofta redan har yrkes- erfarenheter från vården. När det gäller vuxenutbildningen på grundläggande nivå finns det enligt distributionsföretaget bokhandel läromedel som tagits fram specifikt för denna målgrupp inom svenska, svenska som andraspråk, samhällskunskap, engelska, matematik och naturkunskap. Enligt distributionsföretaget är urvalet däremot sämre i kemi, biologi, fysik, religion och geografi.174 Lärare inom vuxenutbildningen be- skriver att det händer att läromedelsföretagen hänvisar till sina läro- böcker avsedda för undervisning på högstadiet i ämnen där det saknas läromedel som är särskilt framtagna för vuxenutbildning. Det är emellertid, som nämnts ovan, viktigt att läromedel som används i grundläggande vuxenutbildning innehåller texter, bilder och exempel som vuxna kan relatera till. Läromedel som tagits fram för grund- skolan upplevs därför, enligt de lärare som utredningen varit i kontakt med, sällan som relevanta för vuxna elever. Utbudet av läromedel för svenska för invandrare är relativt gott, enligt läromedelsbranschen och de lärare som utredningen mött i sitt arbete. Förutsättningar påverkar tillgång, val och användande av läromedel Ett tillfredsställande utbud innebär, som nämnts ovan, inte att till- gången för lärare och elever på skolorna alltid är god. Lärare som deltagit i utredningens hearings ger en splittrad bild när det gäller tillgången till läromedel inom vuxenutbildningen. Detta hänger san- nolikt delvis ihop med att resursfördelningen till vuxenutbildningen lokalt prioriteras mycket olika, vilket exempelvis beskrivs i en statlig utredning från 2020.175 Förutsättningarna för undervisning inom vuxenutbildning skiljer sig delvis åt från gymnasieskolan och . En väsentlig skillnad som påverkar både elever och lärare är att elever inte har rätt till kostnadsfria läromedel inom grundläggande och gymnasial vuxen- 174Uppgift från Läromedia bokhandel .