sou · H9B399 · 2021-12-21 00:00:00 — Slutbetänkande av Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden (dir. 2020:113). utvidgades uppdraget till att även avse att analysera och ta ställning till inrättande av en stödfunktion som ska kunna bistå beslutsorgan vid en fördjupad granskning av en bidragssökande organisation eller av annan offentligt finansierad verksamhet. förordnades kammarrättslagmannen som särskild utredare. Som utredningssekreterare anställdes förvaltningsrättsfiskalen och hovrättsassessorn . Som experter i utredningen förordnades handläggaren (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor), ställföreträdande generaldirektören och förvaltningschefen (), kanslirådet (), juristen (Kammarkollegiet), ställföreträdande myndighetschefen (Myndigheten för stöd till trossamfund), ämnesrådet (), verksjuristen (Säkerhetspolisen), och rättssakkunniga (). Rättssakkunniga () var förordnad som expert i utredningen mellan och . förordnades projektledaren () som expert. Arbetet har bedrivits i nära samråd med experterna och betänkandet är därför skrivet med användande av vi-form. Utredningen har antagit namnet Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället. överlämnades delbetänkandet Rätt mottagare – Demokrativillkor och integritet, SOU 2021:66. Härmed överlämnar utredningen slutbetänkandet Rätt mottagare – Granskning och integritet, SOU 2021:99. Utredningens uppdrag är därmed slutfört. 1.1Förslag till lag (2023:000) om viss personuppgiftsbehandling vid nationellt centrum mot 1.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ........................................................ 1.3Förslag till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) ......................................... 1.4Förslag till förordning om ändring i förordning (2016:1201) med instruktion för Brottsförebyggande Utredningens uppdrag och arbete................................ Det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer.............. 3.2Våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska ett hot mot demokratin .......................................................... 3.4En nationell samordnare för att värna demokratin mot 3.5 Ett nationellt center mot våldsbejakande extremism ........... 3.6 Våldsbejakande extremism och offentliga medel ................. Verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer tar del av offentliga Inga offentliga medel ska betalas ut till verksamheter som sprider våldsbejakande och 3.6.3Nya förtydligade demokrativillkor för statligt reglerat stöd till civilsamhället................................ 3.6.4Utökade krav på enskilda som bedriver verksamheter inom välfärdssektorn ....................... 3.7 Befintlig myndighetssamverkan ............................................ 3.7.2Samordning genom Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor........................ Informationsutbyte mellan myndigheter........................ Samverkan mellan myndigheter............................................. Uppgiftslämnande mellan myndigheter................................ Offentlighet och sekretess ..................................... 4.3.2Skyldighet att lämna icke sekretesskyddade uppgifter till en annan myndighet .......................... Undantag från sekretess och Bestämmelser om uppgiftsskyldighet .................... Överföring av sekretess........................................... 4.4Dataskydd vid överföring av personuppgifter mellan Utgångspunkter för behovet av en stödfunktion............. Prövningar av demokrativillkor och lämplighetskrav ........... 5.2.4Kurdiska Demokratiska samhällscentret i Ibn Rushd Distrikt ...................................... Säkerhetspolisens synpunkter och förslag ............................ Erfarenheter från tidigare ärenden ......................... Erfarenheter från beslutsorganen........................................... Erfarenheter från CVE ........................................................... En ny stödfunktion med uppdrag att bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar................... 6.2Det finns ett behov av stöd i frågor om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer .................... 6.3 En ny stödfunktion bör inrättas ............................................ 6.3.2En effektiv granskning förutsätter tillräcklig kompetens om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer....................... 6.3.3Det har vidtagits åtgärder för att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot 6.3.4Beslutsorganens behov av expertkompetens och stöd vid granskningar av verksamheter kan inte tillgodoses inom befintliga strukturer..... 6.3.5Det bör inrättas en central stödfunktion som kan bistå beslutsorgan vid fördjupade granskningar av verksamheter ................................ 6.4 Stödfunktionens uppdrag..................................................... 6.4.3Personlig integritet vid fördjupade 6.4.5Stödfunktionen ska bistå alla beslutsorgan som har behov av stöd........................................... 6.4.6Det ska fortfarande vara beslutsorganen som 6.4.7Det ska vara frivilligt för beslutsorganen att vända sig till stödfunktionen ................................ 6.5 Stödfunktionen bör placeras inom CVE............................. 6.5.1Stödfunktionens placering och närmare reglering av uppdraget........................................... 6.5.2Bidragsgivning enligt förordningen om statsbidrag för förebyggande arbete mot 6.5.3Det finns skäl att överväga om CVE bör bli en 6.6Stödfunktionens uppgifter i relation till förslag om utökat uppdrag för MUCF............................................ Sekretessreglering för stödfunktionens verksamhet....... Informationshantering vid stödfunktionen ........................ Stödfunktionen behöver kunna hantera uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden samt uppgifter hänförliga till allmänna intressen.......................... 7.2.2Stödfunktionen behöver kunna utbyta uppgifter med andra myndigheter ........................ 7.2.3Uppgifter som stödfunktionen behöver kunna inhämta kan vara sekretesskyddade...................... 7.3Samhällsintresset av att stödfunktionen ska kunna utföra nödvändig informationshantering överväger risken för intrång i enskildas fri- och rättigheter ................. 7.4Nya bestämmelser om sekretess för uppgifter inom 7.4.1Ett inrättande av en stödfunktion medför ett behov av ny sekretessreglering till skydd för 7.4.2En ny sekretessbestämmelse för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden inom nationellt centrum mot 7.4.3Sekretess för uppgifter om personnummer och födelsedatum i personaladministrativ verksamhet ska gälla för personal vid CVE .......... 7.5Ny reglering som möjliggör nödvändigt utlämnande av uppgifter mellan myndigheter inom ramen för 7.5.1Det behövs ny reglering som bryter sekretessen mellan stödfunktionen och andra En ny sekretessbrytande bestämmelse ................. Personuppgiftsbehandling vid stödfunktionen ............. Stödfunktionens behandling av personuppgifter ............... Nödvändig behandling av personuppgifter 8.4Brottsdatalagen är inte tillämplig på stödfunktionens Rättslig grund för behandlingen .......................... 8.4.2Stödfunktionens behandling av uppgifter om 8.5 Verksamheternas behandling av personuppgifter .............. 8.6Behovet av en särskild reglering av stödfunktionens behandling av personuppgifter ............................................ 8.7 En ny lag om behandling av personuppgifter bör införas.. 180 8.7.1Det behövs en ny lag om behandling av 8.7.4Lagen ska komplettera den allmänna Ändamålen med behandlingen ............................. Tillgången till personuppgifter............................. 8.7.8Stödfunktionens behandling av känsliga personuppgifter samt uppgifter om brott och misstanke ska begränsas........................................ 8.7.9Det ska vara förbjudet att utföra vissa Längsta tid som personuppgifter får behandlas .. Rätt att meddela föreskrifter ................................ 8.7.12Det behövs inte särskilda bestämmelser om behandling av personnummer och 8.7.13Det saknas behov av en bestämmelse som begränsar rätten att göra invändningar ................ 8.8 Beslutsorganens behandling................................................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Ekonomiska konsekvenser för staten.................................. 10.2.1 Kostnader för ett inrättande av en ny 10.2.2 Finansiering av den nya stödfunktionen .............. Konsekvenser för kommuner och regioner ........................ Konsekvenser för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism ............................................ Konsekvenser för tilltron i samhället .................................. Konsekvenser för enskilda ................................................... 10.7.1 Ekonomiska konsekvenser för enskilda............... 10.7.2 Konsekvenser för den personliga integriteten ..... 11.1Förslaget till lag (2023:000) om viss personuppgiftsbehandling vid nationellt centrum mot 11.2 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................... EU-rättsakter och andra folkrättsliga rättsakter direktiv (EU) 2016/680 av den om skydd för fysiska personer med avseende på be- höriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lag- föra brott eller verkställa straff- rättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF förordning (EU) 2016/679 av fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) (GDPR) nationellt centrum mot vålds- bejakande extremism/Center mot lagen (2018:218) med komplet- Inspektionen för vård och omsorg Myndigheten för ungdoms- och fördelar offentlig sektor stora belopp till organisationer inom civilsamhället och privata aktörer inom välfärdssektorn. har det dock kommit rapporter om att verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer tar del av offentliga medel. Säkerhetspolisen beskriver en institutionalisering inom våldsbejakande extremistmiljöer, där radikalisering, rekrytering och finansiering sker genom bolag, stiftelser och föreningar som omsätter många i statliga medel. Säkerhetspolisen har i sitt arbete funnit att det finns individer med kopplingar till våldsbejakande extremism som är aktiva i verksamheter som tar emot offentliga medel i form av t.ex. bidrag. Dessa verksamheter kan på ytan framstå som legitima, men inom verksamheterna kan det t.ex. finnas individer som har återvänt från ett konfliktområde och som bedriver verksamhet som stödjer våldsbejakande extremism. Genom dessa organisationer kan pengar bl.a. skickas utomlands för att stötta terrororganisationer eller användas för radikalisering i . Att offentliga medel fördelas till verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer kan bidra till en tillväxt av sådana miljöer i och riskerar att skada legitimiteten i de system som utnyttjas för att finansiera sådana miljöer. Det är därför viktigt att säkerställa att det finns mekanismer för att förhindra att offentliga medel fördelas till sådana miljöer. Det är ytterst angeläget att offentliga medel inte betalas ut till organisationer inom det civila samhället eller till aktörer inom den offentliga sektorn som på olika sätt har kopplingar till våldsbejakande extremism eller annan antidemokratisk verksamhet. Säkerhetspolisen har i sitt remissvar till betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) föreslagit att det inrättas en särskild funktion som ska ha särskild kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer. Bidragsgivande myndigheter ska kunna vända sig dit för samråd vid en utökad granskning av bidragssökande organisationer och offentligt finansierade aktörer. I remissvaret till betänkandet Nya villkor för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64) framhåller Säkerhetspolisen att en sådan funktion även skulle kunna användas av andra myndigheter vid svåra bedömningar av om demokrativillkor eller liknande krav är uppfyllda för offentligt finansierad verksamhet. Vi har i uppdrag att analysera och ta ställning till om en stödfunktion bör inrättas med uppgift att bistå med samråd vid en fördjupad granskning av bidragssökande organisationer eller annan offentligt finansierad verksamhet, och om inte, hur detta behov i stället ska tillgodoses. Om vi kommer fram till att en stödfunktion bör inrättas, omfattar uppdraget även att föreslå en placering för funktionen samt analysera dess uppgifter i relation till det uppdrag som i SOU 2019:35 föreslås ges till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). I uppdraget ingår också att analysera vilka omständigheter som bör föranleda en fördjupad granskning och definiera vad en sådan granskning bör omfatta samt att analysera behovet av bestämmelser som rör sekretess och personuppgiftsbehandling. Det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer I en demokrati har alla rätt att uttrycka sina åsikter, även sådana som kan uppfattas som obekväma. Detta innebär dock inte en absolut rätt att ta del av offentliga medel för att t.ex. sprida sina åsikter. För att motverka åsikter och ageranden som utgör våldsbejakande extremism och terrorism är det angeläget att förebygga bakomliggande faktorer och drivkrafter samt att på ett tidigt stadium identifiera risker. Arbetet sker i två delar: förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism, som framför allt Center mot våldsbejakande extremism (CVE) ansvarar för och brottsbekämpande insatser som framför allt Säkerhetspolisen och ansvarar för. Båda dessa delar är centrala i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Enligt bedömning har de våldsbejakande extremistiska miljöerna i vuxit mycket kraftigt . betraktas våldsbejakande extremism som ett hot mot den svenska demokratiska samhällsordningen som bäst förebyggs, förhindras och försvåras genom tvärsektoriella insatser. CVE inrättades och är placerat som en enhet inom (Brå). CVE arbetar utifrån i huvudsak kriminalpolitiska utgångspunkter och har till uppgift att stärka och utveckla det kunskapsbaserade och sektorsövergripande arbetet med förebyggande åtgärder mot våldsbejakande extremism. CVE har ett brett uppdrag att utveckla och stärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Verksamheten vänder sig främst till de som söker kunskap och stöd i sin yrkesroll eller är intresserade av myndighetssamverkan. Det är svårt att med säkerhet uppskatta i vilken omfattning offentliga medel utnyttjas av aktörer inom våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Säkerhetspolisen bedömer dock att totalt har betalats ut till verksamheter som har kopplingar till våldsbejakande extremism. Det finns en bred politisk enighet om att offentliga medel inte ska betalas ut till organisationer som tillhör eller har kopplingar till våldsbejakande extremism. Det har därför vidtagits ett antal åtgärder för att förhindra att allmänna medel går till verksamheter som har kopplingar till våldsbejakande extremism. Som en del i detta arbete har regeringen tillsatt flera utredningar som har fått i uppdrag att se över och föreslå nya demokrativillkor för den statligt reglerade bidragsgivningen till civilsamhället, inklusive trossamfunden. Tre utredningar har också föreslagit nya förtydligade demokrativillkor i nämnda avseenden. Förslagen har remitterats, men har såvitt avser frågorna om demokrativillkor ännu inte lett till några författningsändringar. Även såvitt avser godkännande att som huvudman bedriva skola har det föreslagits ett nytt demokrati- villkor i skollagen (2010:800). Detta förslag har också remitterats, men ännu inte lett till någon lagstiftning. Utgångspunkter för behovet av en stödfunktion Frågor om hur en verksamhet förhåller sig till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer kan uppkomma i ärenden om stöd till civilsamhället och ärenden om tillstånd att bedriva verksamhet inom välfärdssektorn. Det finns t.ex. möjlighet att beakta sådana kopplingar vid prövning av demokrativillkor eller ägar- och ledningsprövningar. Så har också skett i ett antal ärenden som varit uppe till prövning . Frågorna är komplexa och hanteringen av dem är komplicerad för beslutsorganen. Beslutsorganen vänder sig ofta till Säkerhetspolisen för stöd i frågor om verksamheters våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Efterfrågan av denna typ av stöd har ökat . En stor del av den information som Säkerhetspolisen har omfattas dock av sekretess. Till detta kommer att Säkerhetspolisens arbete mot våldsbejakande extremism är brottsbekämpande och frågor om att bedöma demokrativillkor eller göra andra lämplighetsbedömningar är en bredare uppgift som förutsätter tillgång till annan information som är mer anpassad för den uppgiften. Arbetet tar också resurser från mer centrala uppgifter i Säkerhetspolisens verksamhet. Frågan är dock viktig eftersom det kan ge långsiktiga effekter för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Av denna anledning har Säkerhetspolisen i två remissyttranden föreslagit att en särskild funktion inrättas med uppdrag att bistå beslutsorganen med stöd i frågor om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Flera av de beslutsorgan som hanterar prövningar av frågor om bidragsgivning och annan offentligt finansierad verksamhet har uttryckt ett behov av ökade kunskaper och ytterligare utredningskapacitet i ärenden där det kan uppkomma frågor om våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Beslutsorganen saknar såväl kunskap som resurser till att hantera dessa frågor på ett adekvat sätt. Frågorna dyker också upp så pass sällan vid respektive beslutsorgan att det är svårt att upprätthålla kunskaperna på området. Ett centralt organ som samordnar hanteringen av frågorna innebär ett mer effektivt utnyttjande av beslutsorganens resurser. Merparten av de beslutsorgan som vi har haft kontakt med har uttryckt sig positiva till inrättandet av en stödfunktion. Det bör inrättas en ny stödfunktion Vi har kunnat konstatera att det hos beslutsorganen finns ett behov av stöd i ärenden där det kan uppkomma frågor om hur verksamheter som tar del av offentliga medel förhåller sig till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. En effektiv granskning av en verksamhets rätt att ta del av offentliga medel förutsätter tillräcklig kompetens i dessa avseenden. Detta är av stor vikt för att förhindra att offentliga medel fördelas till verksamheter som inte uppfyller uppställda villkor och krav. Det har vidtagits ett antal åtgärder för att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Ett exempel på detta är inrättandet av CVE. Därutöver finns också viss samverkan mellan beslutsorgan. Trots dessa insatser finns det fortfarande behov av stöd i form av både ökade kunskaper och resurser till att utreda frågorna. Enligt vår bedömning kan dessa behov inte tillgodoses inom befintliga strukturer eller genom anlitandet av externa konsulter. Det är inte heller rimligt att varje beslutsorgan ska besitta de expertkunskaper och resurser som krävs. Av den anledningen föreslår vi att det bör inrättas en central stödfunktion som kan bistå beslutsorgan med fördjupade granskningar av hur verksamheter förhåller sig till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Stödfunktionens uppdrag och omfattning För att stödfunktionen på ett adekvat sätt ska kunna tillmötesgå beslutsorganens behov av stöd bedömer vi att funktionen bör ha kunskap om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer, förmåga att utföra fördjupade granskningar och avge yttranden i fråga om hur en verksamhet eller dess företrädare förhåller sig till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer, samt kunskap om gällande regelverk för att en verksamhet ska få del av offentliga medel. Stödfunktionen ska som utgångspunkt vara öppen för alla beslutsorgan som inom ramen för sina respektive myndighetsuppdrag fördelar offentliga medel eller på annat sätt granskar offentligt finansierade verksamheter och som har ett behov av stöd i handläggningen av ärenden där det kan uppkomma frågor om hur en verksamhet förhåller sig till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Stödfunktionen ska vara kontaktpunkt för myndigheter och andra beslutsorgan som inom ramen för sina respektive myndighetsuppdrag fördelar offentliga medel eller på annat sätt granskar offentligt finansierade verksamheter. Den huvudsakliga uppgiften för stödfunktionen ska vara att bistå beslutsorganen med fördjupade granskningar i de ärenden där ett beslutsorgan funnit anledning att anta att en verksamhet som ansöker om eller tar del av offentliga medel förhåller sig till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer på ett sätt som ger myndigheten eller beslutsorganet skäl att vidta särskilda åtgärder. Att det ska finnas anledning att anta innebär att det i det enskilda ärendet måste finnas konkreta omständigheter som pekar på att verksamheten har kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer och som medför att ytterligare utredning krävs. Efter en avslutad fördjupad granskning ska stödfunktionen lämna ett yttrande till beslutsorganet. Av yttrandet ska framgå stödfunktionens slutsatser i fråga om hur en verksamhet förhåller sig till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Stödfunktionen ska dock inte i något avseende vara delaktig i själva beslutsfattandet utan detta ska fortfarande ske vid respektive beslutsorgan. Stödfunktionens yttrande utgör då en del av det material som kan beaktas vid beslutsorganens bedömningar av ett ärende. Utifrån de kontakter vi har haft med beslutsorganen bedömer vi att stödfunktionen kommer att hantera ett hundratal ärenden om fördjupade granskningar. Den genomsnittliga handläggningstiden av ett ärende kommer enligt våra uppskattningar att vara fyra veckors effektiv arbetstid. För att tillgodose detta behov kommer det att krävas femton årsarbetskrafter. Vi bedömer att den avgörande frågan för stödfunktionens placering är kunskaper om frågor om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Dessa kunskaper finns främst hos CVE och Säkerhetspolisen. Säkerhetspolisens uppdrag är dock brottsbekämpande och av den anledningen bedömer vi att myndigheten inte är en lämplig placering. Mot bakgrund av de omfattande erfarenheter inom frågor om våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer som finns hos CVE anser vi att det är den mest lämpliga placeringen. Till detta kommer att CVE bistår beslutsorgan med utbildning och stöd i dessa frågor, men i andra avseenden. Utgångspunkten för CVE:s arbete är också förebyggande, vilket stämmer överens med det syfte som stödfunktionen bör uppfylla. CVE är en enhet inom (Brå) och det är också inom den myndigheten som stödfunktionen kommer att vara placerad.