sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — In- slagen av temaarbete, lek, utforskande och andra arbetssätt, som var inspirerade av förskolans pedagogik, var större i 1. trinn än högre upp i . Den förberedande läsinlärningen fick dock med tiden större plats i verksamheten för sexåringarna. Undervisningen i 1. trinn kom allt eftersom att anpassa sig till traditioner. pågår dock en diskussion i om hur väl skolan är anpassad till de yngsta eleverna. Ut- gångspunkten var att skoldagen för de yngsta skulle präglas av lek, medan det i verkligheten har lagts mer vikt på inlärning. () har därför begärt att regeringen ska utvärdera sexårs- reformen med inriktning mot förändringar för en bättre anpassning till de yngsta eleverna. I de nya läroplaner som började gälla i hela läggs stor vikt vid kopplingen till läro- planen för barnehagen (förskolan) och god nybörjarundervisning för Utgångspunkter för utredningens arbete Det blir bl.a. tydligare att de yngsta eleverna ska få lära genom lek. Skolsystemens utformning i de nordiska länderna har många likheter beroende på gemensamma traditioner och värderingar. och skiljer sig dock från , och när det gäller ålder för skolstart. I och infördes skolstart och eleverna går direkt från den frivilliga förskolan till den obligatoriska . Intentionerna har varit att det ska finnas inslag av förskolepedagogik i de lägre årskurserna i , men har detta tonats ner och läsundervisningen påbörjas redan i första årskursen. Det främsta skälet för detta har varit oro för sjunkande resultat i . I , och går sexåringarna i den tidigare frivilliga, men numera obligatoriska förskoleklassen (eller motsva- rande verksamhet). Förskoleklassen har inslag både av förskolans och pedagogik och både förskollärare och grundskol- lärare kan i allmänhet undervisa sexåringarna. Sexåringarna undervisas inte efter kursplaner men inslagen av förberedelse inför starten i har blivit tydligare. Ett exempel från är den språkbedömning som genomförs med alla sexåringar. I motsvaras detta av garantin för tidiga stödinsatser, som bl.a. innehåller kartläggning av sexåringarnas språkliga medvetenhet och matema- tiska tänkande. Den svenska läroplanen har också fått ett eget avsnitt om förskoleklassen, som liknar läroplan men som inte innehåller kursplaner eller kunskapskrav. Förskoleklassen har orga- nisatoriskt kommit närmare och uppfattas sedan den blivit obligatorisk ofta som skolstarten. Samma utveckling kan ses i och . Medan undervisningen av sexåringar i de andra nordiska länderna alltså blir mer läroplansstyrd och närmar sig kan det dock noteras att i har begärt att regeringen ska genomföra förändringar för en ökad anpassning av undervisningen till de yngsta eleverna, och hur förskolepedagogiken bättre ska till- varatas i läroplanerna. Detta visar på den starka ställning som för- skolepedagogiken har haft och fortfarande har i de nordiska länderna. Utgångspunkter för utredningens arbete 4.4Aktuell forskning om utbildning för barn i skolstartsåldern I detta avsnitt redovisas en sammanfattning av en forskningsöversikt gällande vilken undervisning som gynnar barns lärande i skolstarts- åldern samt vad som är viktigt i övergången mellan förskola och skola. Forskningsöversikten är gjord av , docent i pedago- gik vid Linnéuniversitetet, och , professor i pedagogik vid och återfinns i sin helhet i bilaga 3.36 Forskningsöversiktens syfte är att redovisa en samlad och översiktlig bild avseende vilken undervisning som gynnar barns lärande i skol- startsåldern. Fokus ligger här på de förutsättningar som ett utbild- ningssystem bör skapa för att främja barnens kunskapsinhämtning, snarare än i vilken skolform lärandet sker. Översikten redovisar även forskning om vad som är viktigt i övergången mellan förskola och årskurs 1. Översikten innefattar aktuell nationell och internationell, företrädesvis nordisk, forskning. Vilken undervisning gynnar barns lärande i skolstartsåldern? Det råder konsensus i forskarvärlden om att barn som tidigt vistas i stimulerande lärandemiljöer i en förskola av hög kvalitet utvecklar kognitiva, sociala och emotionella förmågor som är gynnsamma för deras lärande och utveckling, på såväl kort som lång sikt. Effekterna är särskilt påtagliga för barn från socialt och ekonomiskt utsatta upp- växtförhållanden. Tidiga insatser är betydligt mer effektiva än senare insatser. De positiva effekterna av barns förskoleutbildning riskerar dock att ut i om inte undervisningen tydligt kopplas till undervisningen i förskolan. De flesta barn i har erfarenhet av att bli undervisade innan de börjar den obligatoriska skolan. De har vistats i lärandemiljöer i förskola och förskoleklass och bär med sig erfaren- heter, kunskaper, förmågor och värderingar. Dessa bör tas tillvara av 36Sammanfattningen är godkänd av och . För komplett källhän- visning samt redovisning av metod och urvalskriterier se bilaga 3. Utgångspunkter för utredningens arbete lärarna för att skolstarten ska bli så gynnsam som möjligt för barnens lärande och utveckling. Den forskning som redovisas i översikten pekar på att lärande för barn i skolstartsåldern ska betraktas som aktiva handlingar och ut- forskande. Det finns en risk att barnen i blir passiva mottagare av kunskap och information, snarare än att få vara aktivt utforskande. För barn i skolstartsåldern är leken ett viktigt redskap för att förstå och utforska omvärlden. Att utveckla en lekbaserad och undersökande undervisning för barnen i är därför centralt. Att utveckla positiva generativa förmågor är grundläggande för barns fortsatta lärande. Det handlar om att se sig själv som en lärande person med förmåga till uppmärksamhet och aktivt lyssnande, att känna sig duglig, engagerad, aktiv och med möjlighet att påverka. Forskning pekar på betydelsen av att utforma undervisning så att barn utvecklar dessa förmågor. Undervisning av elever i skolstarts- åldern bör därför sträva efter att ge eleverna redskap och stöd för att undersöka, pröva och testa. Flera svenska och skandinaviska studier indikerar att lärare för barn i skolstartsåldern kan ha svårighet att integrera dels undervis- ning och lek, dels ämnesfokus och barnfokus. Studierna pekar på att dessa dikotomier behöver överbryggas om eleverna ska få en under- visning som är gynnsam för deras lärande. Slutsatsen är att lärare behöver utvidga sin undervisningsrepertoar för barn i skolstartsåldern. Studier om hur barn utvecklar litteracitet (läs- och skrivförmåga innefattande förmågan att analysera och hantera texter och symbo- ler) och matematiska förmågor pekar på att det är gynnsamt för barnens lärande om lärare kan använda flera olika strategier och metoder. Lärare behöver stor kunskap om barns utveckling av matematiska förmågor och hur barn tidigt utvecklar förutsättningar för sin läs- och skrivförmåga. Forskning pekar på att det finns vissa centrala aspekter av barns tidiga utveckling av litteracitet och matematiska förmågor, t.ex. taluppfattning, som bör fokuseras i undervisningen. För barn med läs- och skrivsvårigheter är undervisning som stimu- lerar deras fonologiska medvetenhet och hjälper dem att förstå sam- bandet mellan bokstäver, språkljud och talade ord särskilt viktigt. Forskning som undersöker olika undervisningsstrategier fram- håller lärares förmåga till kommunikation, interaktion och dialog med eleverna som central. Utgångspunkter för utredningens arbete Undervisning för barn i skolstartsåldern behöver innefatta både ämnes- och barnfokus, där lyhördhet och förmåga att lyssna är de redskap som lärare använder för att ge stöd till barnens lärande. Sammanfattningsvis visar studier om undervisning för att utveckla barns litteracitet och matematiska förmågor att lärare behöver gedigna ämneskunskaper, kombinerade med kunskaper om grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärning, samt en utvidgad undervisnings- repertoar. Undervisning för barn i skolstartsåldern kräver att lärare förmår: a) kombinera ämnesfokus och barns perspektiv, b) genom- föra en lekbaserad undervisning c) etablera dialog med barnen och d) ge relevant stöd i barnens lek och utforskande. Vad är viktigt i övergången mellan förskola och årskurs 1? Övergången mellan förskola och skola innebär en stor förändring för barn. Forskning betonar vikten av förberedande övergångsaktivi- teter så att barnen får tid att både anpassa sig till den nya miljön och separera sig från den gamla. Ju fler besök som görs i den nya miljön, desto mindre introduktion behövs efter skolstart. Forskningen är enig om att lärares samarbete i samband med barns skolstart är väsentligt för barnens fortsatta utveckling och skolgång. Det sätt på vilket övergången organiseras och genomförs, och infor- mation överlämnas mellan skolformer, kan påverka barns fortsatta lärande och utveckling. Samarbete och samsyn mellan lärare och för- skollärare gynnar barnens inträde i den obligatoriska skolan. Skolan behöver vara redo att ta emot barn med olika behov, för- utsättningar och erfarenheter. Forskning visar även, som nämnts, att barn inför skolstarten behöver ha utvecklat en positiv inställning till att vara elev i skolan och få lära sig nya saker, och att barnen givits förutsättningar att förbereda sig inför att lämna en social gemenskap och att skapa och bli en del av en ny. Skolstarten innebär att barnen går från att ha varit äldst i förskolan till att vara yngst i skolan. Med detta kan även följa känslor av osäkerhet och att inte kunna möta de nya förväntningarna. Här framträder återigen vikten av samarbete och överlämning mellan förskola och skola så att undervisningen anpassas till barnen. Det saknas evidens för att sänkt skolstartsålder med tidigarelagt inträde i formell undervisning bidrar till ökat lärande eller ger lång- Utgångspunkter för utredningens arbete siktiga effekter på barns utveckling. Om tidigarelagd skolstart ska leda till förbättrade kunskapsresultat behöver de yngre barnen vistas i stimulerande lärandemiljöer där de får lära genom lekintegrerad undervisning med goda möjligheter att utveckla nyfikenhet, lust att lära, sociala färdigheter, språk samt en god självkänsla och förmågan att kontrollera sina tankar, känslor och beteenden (självreglering). Genom detta skapas större möjligheter för barnen att lyckas i fort- satt utbildning. Publicerad forskning om förskoleklassen är inte omfattande. Be- roende på olika perspektiv och utgångspunkter är den inte heller sam- stämmig. Förskoleklassens uppdrag och praktik har förändrats . Det som dock verkar framhållas som kärnan i förskoleklassens verksamhet är arbetet med barns emotionella och relationella trygghet i övergången till skolan, genom att låta barnen pendla mellan förskolans och skolans traditioner utan krav på pre- station. Barn behöver stöd i övergången mellan förskola och skola. Det är viktigt att få samman gruppen, stärka de sociala relationerna, skapa trygghet i klassen, lära barnen skolans rutiner och låta dem bli be- kanta med lokaler och miljöer. Slutsatser och avslutande reflektioner I forskningsöversikten identifieras tre teman som speciellt viktiga för undervisning och övergångar för barn i skolstartsåldern: en utvidgad undervisningsrepertoar, progression i undervisningen samt under- visning och övergångar som stöder barns generiska förmågor. Det krävs en utvidgad undervisningsrepertoar under de första skol- åren som tar sin utgångspunkt i att barns lärande innebär aktiva handlingar och utforskande. Undervisningen bör också beakta de kunskaper, förmågor och erfarenheter som barn utvecklat innan de börjar den obligatoriska skolan, speciellt gäller det utvecklingen av litteracitet och matematiskt kunnande. Utgångspunkter för utredningens arbete Den utvidgade undervisningsrepertoaren innebär: •undervisning som gör barnen till aktiva utforskare snarare än passiva mottagare, •undervisning som är inkluderande och relationsskapande, •undervisning som är lekintegrerad och som stödjer barnens lärande, •balans mellan vuxenstyrda och barninitierade aktiviteter, samt •att barns tidiga utveckling av litteracitet och matematiska kun- nande tas i beaktande i undervisningen. Lärare för barn i skolstartsåldern behöver därför sträva efter: •balans mellan barncentrerad och kvalificerande undervisning, •integration mellan ämnesfokus och barnfokus, samt •integration av undervisning och lek. För att kunna åstadkomma undervisning som bidrar till progression i lärandet behöver pedagogiska länkar mellan förskola och skola skapas så att undervisningen kan baseras på det barnen redan vet och kan. Samarbetet mellan förskola och skola är inte bara viktigt för att skapa trygghet för barnen i övergången mellan skolformerna, utan också för att gynna barns fortsatta utveckling och skolgång. För att kunna skapa progression i undervisningen krävs enligt forsk- ningen •att undervisningen tar vid där den andra skolformen slutar, •etablerad och välfungerande kommunikation mellan lärarna i de olika skolformerna så att information om barnen kan överlämnas och den fortsatta undervisningen anpassas, samt att barns styr- kor, kompetenser och erfarenheter tas tillvara, •samarbete mellan förskola och skola i syfte att stärka pedagogiska kopplingar och utbyte av undervisningsmetoder, samt Utgångspunkter för utredningens arbete •att både mottagande och avlämnande lärare har kunskap om var- andras verksamheter, arbetssätt och traditioner och en gemensam syn på övergångsarbetet. Undervisning och övergångar som stöder barns generiska förmågor När förskoleklassen introducerades var syftet att den skulle över- brygga skillnaderna mellan förskola och skola i syfte att underlätta övergången för barnen. Forskning har visat att förskoleklassen har kommit att utgöra en övergångszon mellan förskola och skola. För- skoleklassen har tillskrivits ett särskilt socialt och förberedande fokus som också kan antas ha haft positiva effekter på det mer formella lärandet i årskurs 1. Forskningen visar tydligt att lärande inte endast handlar om inhämtande av kunskap. Lärandet inkluderar såväl kognitiva, sociala, fysiska och emotionella dimensioner som barn integrerar i sin per- son och i sin förståelse av sig själv som en lärande person, det som kan kallas generiska förmågor. Övergången till skolan ställer nya krav och förväntningar på barnen. Övergångarna kan upplevas som särskilt påfrestande om barnen inte är förberedda på vad de ska möta i kommande skolform. Särskilt gäller detta barnens möte med nya kamrater, miljöer och undervis- ningskulturer. •att undervisningen inkluderar utveckling av barns känslor av sam- manhang, välmående och självförtroende – särskilt inför över- gångar, •att undervisningen utvecklar och stärker barns identitet som aktiva och lärande individer, •att undervisningen stärker barns generiska förmågor då dessa fram- står som centrala för framgång i det fortsatta lärandet, •att undervisningen innehåller gruppstärkande, relationsskapande och trygghetsskapande processer, •medvetet planerade och återkommande övergångsaktiviteter så att barnen lär känna nya kamrater, lärare och undervisningskulturer, Utgångspunkter för utredningens arbete •återkommande möten i de nya sociala gemenskaperna i skola och fritidshem före och under övergångar, •att barns perspektiv på övergångar tas i beaktande för att möta det enskilda barnets behov och förväntningar, •att man uppmärksammar och stöder barnen både i separationen från den gamla miljön och i anpassningen till den nya, samt inför framtida övergångar. Läraren är en central och viktig person i klassrummet. De teman som redovisas i forskningsöversikten berör lärares kunskaper och kom- petenser men också de förutsättningar och villkor som lärare arbetar under. De redovisade studierna pekar på att lärare behöver utvidga sin undervisningsrepertoar, få förutsättningar att skapa en progression i undervisningen och genomföra en undervisning som stöder utveck- lingen av barns generiska förmågor såväl som barns ämneskunnande. 4.5Utredningens sammanfattade utgångspunkter och reflektioner gällande uppdraget Utredningens uppdrag är att föreslå hur en tioårig grundskola kan in- föras genom att förskoleklassen görs om till årskurs ett (dir. 2020:24). Det övergripande syftet med utredningens förslag ska enligt direk- tivet vara att stärka kunskapsresultaten genom att eleverna ges mer undervisning utifrån kursplaner inom den regel- och kompetensmässiga struktur som har. Även de motsva- rande obligatoriska skolformerna grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska utökas med när förskoleklassen omvandlas till en ny första årskurs. 4.5.1Med barnets bästa i fokus En bärande princip för utredningens arbete är barnets bästa. Barnets bästa ska vara utgångspunkten för utbildning och annan verksamhet inom skolväsendet (1 kap. 10 § skollagen). Detta förhållningsätt till barnet stärktes än mer när blev svensk lag . Utgångspunkter för utredningens arbete Andra utgångspunkter för utredningens arbete är det som formu- leras i FN:s internationella konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning angående utbildning för barn med funk- tionsnedsättning (artikel 24). Dessutom ska barn som har ett annat modersmål än svenska, något av de nationella minoritetsspråken eller det svenska teckenspråket även enligt nationell rätt ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. (14 och 15 §§ språklagen). Samtliga förslag och bedömningar som lämnas inom ramen för utredningens uppdrag har tagit dessa perspektiv i beaktande. Utredningens arbete har därför präglats av att de förslag och be- dömningar som redovisas har prövats dels i relation till barnens bästa i allmänhet och möjliga konsekvenser för alla berörda barn, dels uti- från möjliga konsekvenser för specifika grupper av barn som kan an- ses vara särskilt utsatta eller som kan antas komma att påverkas särskilt mycket av utredningens förslag. Barnets bästa har prövats både i rela- tion till vad som kan antas vara barnens bästa på lång och kort sikt. 4.5.2Viktigt att värna intentionen bakom införandet av förskoleklassen och skolplikt Utredningen anser att det är viktigt att bibehålla intentionen som låg bakom inrättandet av förskoleklassen 1998. Syftet med förskole- klassen var att stimulera varje barns utveckling och lärande, att stödja och underlätta integreringen mellan förskola och skola, och ligga till grund för en fortsatt skolgång (prop. 1997/98:6 s. 41). En bärande tanke var att förskola och skola skulle komplettera varandra, och att förskollärare och grundskollärare ömsesidigt skulle bidra med sitt professionella kunnande (a. prop. s. 42). Denna intention återfinns i förarbetena till nu gällande skollag (prop. 2009/10:165 s. 358). Där betonas att undervisningen i förskoleklassen ska kännetecknas av en kombination av förskolans och arbetssätt och peda- gogik, i syfte att stimulera barns utveckling och lärande. Betydelsen av att kombinera dessa arbetssätt bekräftas i den forsk- ningsöversikt som Ackesjö och tagit fram på uppdrag av ut- redningen (bilaga 3, samt som sammanfattning i tidigare avsnitt 4.4). Detta är något som tidigare också har betonats i såväl slutbetänk- andet från (SOU 2015:81) som i det betänk- andet som redovisades av Utredningen om flexibel skolstart i grund- skolan (SOU 2010:67). Samma slutsats har tidigare även dragits av Utgångspunkter för utredningens arbete forskare vid utvärdering (IFAU), i en analys internationell pedagogisk forskning (2006). Inom forskningen råder en samstämmig bild av betydelsen av att barn får vistas i stimulerande lärmiljöer, för deras utveckling och lärande. Det framstår vidare som angeläget att övergången mellan förskola och skola utformas för att främja såväl barnens trygghet i mötet med den nya skolmiljön, som progressionen i deras lärande och utveckling. Förskoleklassen blev obligatorisk 2018. Det innebar att skolplikten förlängdes med och som regel blev tioårig. Ett grundläggande motiv till den reformen var ett tidigt lärande, samt bättre och mer likvärdiga förutsättningar för eleverna att utvecklas så långt som möj- ligt och nå målen för skolan (prop. 2017/18:9). Utgångspunkten var vidare att undervisningen ska utgå från en pedagogik som är anpas- sad till elevernas ålder och utvecklingsnivå, och att de kunskapskrav som finns för lågstadiet ska vara oförändrade. Utredningen vill slå vakt om den tidigare intentionen om att låta förskolans och pedagogik och arbetssätt komplettera varandra i utbildningen för barn i skolstartsåldern. Dessutom vill ut- redningen betona vikten av att undervisningen i en ny första årskurs i lågstadiet bör vara lekintegrerad och kännetecknas av en variation av arbetssätt och uttrycksformer anpassade efter elevernas ålder, mognad, behov och förutsättningar. 4.5.3Tydligare mål och fokus på läs- och skrivinlärning samt grundläggande matematiska förmågor Det kom tidigt indikationer på att förskoleklassen inte i alla avseen- den fungerade som det var tänkt. Detta kunde delvis förklaras med att tydliga mål för verksamheten saknades. Som framgått av avsnitt 4.1.4 genomförde Skolinspektionen 2015 en kvalitetsgranskning av under- visningen i förskoleklassen. I granskningen framkom brister rörande hur undervisningen planerades, genomfördes och följdes upp utifrån läroplanens övergripande mål för kunskaper. En försvårande omstän- dighet för undervisningen, som framkom i granskningen, var att verksamheten utgick från läroplansmål utan konkretiserade mål för förskoleklassen, medan konkreta kursplaner fanns för årskurserna 1–3 och kunskapskrav för årskurs 3. Vidare lyftes också att det ofta Utgångspunkter för utredningens arbete saknades ett pedagogiskt samarbete mellan lärarna i förskoleklassen och , och att den s.k. fria leken ofta var alltför förekom- mande. En slutsats var, enligt Skolinspektionen, att den oreglerade modell som valts i läroplanerna gav upphov till negativa konsekven- ser, samt innebar ett problem utifrån skollagens princip om likvärdig utbildning. Ett antal reformer har genomförts för att förtydliga förskoleklassens uppdrag och styrning. fick förskole- klassen en egen del i läroplanerna för , specialskolan och sameskolan där skolformens uppdrag, syfte och centrala innehåll förtydligades och förstärktes. Efter läroplansändringarna framgår bl.a. att undervisningen i förskoleklassen ska syfta till att stimulera elevernas allsidiga utveckling och lärande. Genom förändringarna förtydligades även att samverkan ska ske mellan skolformerna för att skapa progression i elevernas utveckling och lärande. Ändringarna i läroplanerna har inte utvärderats. Forskning visar att grundläggande kunskaper i läsning, skrivning och matematik har avgörande betydelse för en elevs fortsatta skol- gång, samt hur viktigt det är att dessa kunskaper utvecklas . gäller garantin för tidiga stödinsatser, den s.k. Läsa-skriva-räkna-garantin, för förskoleklassen och lågstadiet i grund- skolan, specialskolan och sameskolan. Syftet med garantin är att upp- märksamma elever som är i behov av stöd i sitt lärande, och att stöd- insatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik ska sättas in . Det långsiktiga målet är att fler elever ska nå en fullständig utbildning. En del av garantin utgörs av obligatoriska kartläggnings- material i språklig medvetenhet och matematiskt tänkande i förskole- klassen, samt bedömningsstöd gällande elevers läs- och skrivutveck- ling och taluppfattning som är obligatoriska att använda i årskurs 1. Skolinspektionens utvärdering av införandet av garantin för tidiga stödinsatser ska slutredovisas . Utredningens utgångspunkt är att tydligare mål och styrning av verksamheten det första skolåret ger ökad likvärdighet och stärkt kvalitet i utbildningen. Utredningens bedömning är att ovan nämnda förändringar, sett utifrån ett regelverksperspektiv, bör ha bidragit till att förtydliga förskoleklassens uppdrag och undervisningens centrala innehåll, samt till att ytterligare betona vikten av den tidiga läs- och skrivutvecklingen och av grundläggande matematiska förmågor. Givet styrdokumentens betydelse för det systematiska kvalitetsarbetet