sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — 95Skolinspektionen (2021b), s. 6. 96Skolinspektionen (2011). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel finns gemensamma principer som lärarna kan utgå ifrån i sin kva- litetssäkring.97 Detsamma framkommer i ARK&APP.98 Enligt en annan norsk studie hade av de under- sökta skolorna skapat kriterier för val av undervisningsmaterial.99 Utredningen har också tagit del av erfarenheter från skolor där lärare granskar olika läromedel och träffas regel- bundet för att diskutera för- och nackdelar med olika alternativ, för att slutligen komma fram till ett gemensamt, väl underbyggt beslut. Inte heller i dessa fall har värderingen emellertid utgått från i förväg formulerade kriterier. Många av de lärare som deltagit i utredningens hearings har betonat att valet av läromedel är tidskrävande och flera uttrycker att det är svårt att hinna göra tillräckligt noggranna undersökningar. Skolin- spektionen framhåller också att valet är mer tidskrävande än tidigare eftersom läromedelsmarknaden är så omfattande.100 Mer om läromarknadens komplexitet i 4.2. Lärarnas Riksförbunds ovan nämnda undersökning bekräftar bilden från utredningens hearings. Lärare får i enkäten svara bland annat på om de har tillräckligt med tid för att kvalitets- granska, värdera och välja läromedel och resultatet visar att lärare har svårt att hinna med detta. av lärarna svarar att de inte alls har tid eller saknar tid i tillräcklig utsträckning. Enbart svarar att de ”i stor utsträckning” har tillräcklig tid för denna upp- gift.101 I Läromedelsförfattarnas undersökning framgår också att det finns brister när det gäller förutsättningarna att välja läro- medel. av de tillfrågade lärarna i grund- och gymnasie- skolor anger att de skulle behöva mer tid för att granska och lära känna läromedel. ville ha mer kollegialt utbyte. 34 pro- cent uttryckte att de ville ha mer kännedom om befintliga läromedel.102 97Skolinspektionen (2011) och Skolinspektionen (2021b). 98Gilje med flera (2016). 99Bueie (2002). 100Skolinspektionen (2021b). 101Lärarnas (2014). 102Läromedelsförfattarna (2020). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Det är enligt läroplanerna rektors ansvar att se till att skolans arbetsmiljö utformas så att alla elever får tillgång till och ges förut- sättningar att använda läromedel av god kvalitet.103 Skolinspektio- nens granskning om kvalitetssäkring och val av läromedel uppmärk- sammar att det finns risk för att rektorerna inte i tillräcklig utsträck- ning ger lärare förutsättningar att kvalitetssäkra läromedel. Det handlar om att rektorer i granskningen inte ger tidsmässiga förutsättningar, men också om att rektorer inte tar ett mer övergripande ansvar för frågorna om läromedel. När rektor har en mindre aktiv styrning av kvalitetssäkringen av läromedel, blir arbetet, enligt Skolinspektio- nens bedömning, i hög utsträckning personberoende.104 Ett viktigt led i att skapa förutsättningar för valet av läromedel är att rektor säkerställer att det finns lämpliga forum för diskussioner om läromedel. Detta lyfts både av lärare i våra hearings och av Skol- inspektionen.105 Det som främst efterfrågas är tillfällen att samtala med lärare som undervisar i samma ämne. I utredningens hearings efterfrågar lärare en bättre dialog mellan rektorer och lärare om inköp av läromedel. Det finns fördelar, menar lärarna, med att rektor leder arbetet och säkerställer en mer lång- siktig och systematisk planering av inköp. behövs en ly- hördhet för de behov som lärare uppmärksammar i undervisningen. Vissa lärare beskriver att det saknas riktlinjer för vilka ämnen som ska prioriteras. En lärare uttryckte att ”det är de ämnesgrupper och enskilda lärare som skriker högst som får sin vilja igenom”. Några lärare återger att ämnen verkar ha olika status när det kommer till läromedel. Skolinspektionen tycker sig i granskningen om läromedel i kemi också se att det ofta är läromedel i matematik som prioriteras på de undersökta skolorna.106 I Läromedelsförfattarnas enkätstudie svarar ungefär hälften av rektorerna att det inte är något särskilt ämne som priori- teras när det gäller inköp av läromedel. I de fall där ett specifikt ämne har prioriterats handlar det ofta om matematik; en fjärdedel av de svarande rektorerna anger att de prioriterar läromedel i det ämnet. Nästa ämne i denna prioriteringsordning är svenska som 1032.8 SKOLFS 2010:37, 2.8 SKOLFS 2010:250, 2.8 SKOLFS 2010:251, 2.8 SKOLFS 2010:255, 2.6 SKOLFS 2011:144, 2.4 SKOLFS 2012:101 och 2.6 SKOLFS 2013:148. 104Skolinspektionen (2021b). 106Skolinspektionen (2011). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel av rektorerna uppger att de prioriterar vid inköp.107 Det förefaller alltså som om lärare i vissa ämnen, inte minst matematik, har bättre förutsättningar än andra att få köpa in läromedel. 6.5Aktuella utmaningar och behov 6.5.1Det saknas ofta rutiner för att välja och värdera läromedel Som framgår ovan väljer lärare sällan läromedel och lärarhandled- ningar på ett systematiskt och strukturerat sätt. Detta är i stor ut- sträckning en konsekvens av bristande förutsättningar. Många lärare upplever att de inte har tillräckligt med tid för att granska läromedel och lärarhandledningar och det förefaller också som om valet av läro- medel i relativt liten utsträckning uppmärksammas av rektor. Flera rektorer har beskrivit för utredningen att deras roll när det kommer till läromedel främst är att godkänna inköp av läromedel. Det framgår även av Skolinspektionens granskning att rektor sällan styr eller följer upp lärarnas val av läromedel. Rektorer tar också bara i undantagsfall upp frågor om läromedel i samband med det systematiska kvalitetsarbetet. Dessutom anger Skolinspek- tionen att rektorer sällan samtalar om läromedel i introduktionen av nya lärare. Det förefaller också saknas systematik när det gäller in- ventering av vad som behöver köpas in.108 Ofta finns det inte formella forum för lärare att samtala om läro- medel och det finns därmed en risk för att lärare inte tar del av var- andras kunskaper och erfarenheter när de ska välja vilka läromedel elever ska få tillgång till. Många lärare har beskrivit för utredningen att de föredrar att göra valet tillsammans med sina kollegor och utredningen bedömer att sådana rutiner skulle stärka möjligheterna till övervägda val. Genom att lärare gemensamt värderar läromedel kan skolans eller skolhuvudmannens samlade kompetens nyttjas och flera infallsvinklar på läromedel uppmärksammas. I Läromedelsförfattarnas tidigare nämnda undersökning uttalar av de tillfrågade lärarna i grund- och gymnasieskolan att de behöver mer tid för att granska läromedel och uttrycker 107Läromedelsförfattarna (2020). De rektorer som har svarar arbetar inom grund- och gym- nasieskolan. 108Skolinspektionen (2021b). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel att de vill ha mer kollegialt utbyte.109 De kontakter utredningen haft med lärare och rektorer bekräftar att förutsättningarna för att välja läromedel ofta är otillräckliga. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att läromedel har stor betydelse för såväl elever som lärare, och dessutom när de köps in innebär en investering för skolorna. Det är ovanligt att lärare utgår från kriterier när de granskar läro- medel. Det kan innebära att vissa aspekter inte uppmärksammas i tillräckligt stor utsträckning och att valet inte genomförs med sådan noggrannhet som krävs för att säkra att lärare och elever efter inköp känner sig nöjda med produkten. Flera lärare uttryckte i våra hearings att de skulle uppskatta om det fanns kvalitetskriterier. De menade att kriterier skulle kunna ha potential att göra valet mer träffsäkert men också väcka ett intresse för den process som det innebär att välja läromedel. Även rektorer har i utredningens hearings uttryckt att kriterier skulle kunna främja mer systematiska processer och därmed fylla en viktig funktion för lärarna när de ska välja läromedel. Lärare har sällan överblick över vilka läromedel som finns till- gängliga på marknaden när de ska genomföra valet. Lärare har be- skrivit för utredningen att det skulle underlätta valet om det fanns någon form av förteckning av tillgängliga läromedel med kortfattad information om sådant som utgivningsår, aktuella revideringar, pris, omfång, tillgänglighet för elever med olika behov och förekomst av kompletterande material. Med tanke på vikten av att läromedel är tidsenliga, vore det inte minst viktigt för lärare att få information om när läromedel kommer med reviderade upplagor samt en kort sam- manfattning av vad som utvecklats. Elever deltar, som vi noterat ovan, relativt sällan i valet av läro- medel. Det förefaller finnas ett behov av mer kunskap om hur elever kan inkluderas i processen och vilka fördelarna kan vara med elev- inflytande i detta sammanhang. 109Läromedelsförfattarna (2020). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel 6.5.2Lärare har i minskande utsträckning inflytande över läromedelsvalet Det finns, som nämnts, tecken på att det pågår en förskjutning när det gäller vem som genomför valet av läromedel, från att lärare själva hade stor frihet att välja till att rektor och huvudmannen i större utsträckning väljer vilka läromedel som ska köpas in. I avsnitt 6.3 redogör vi för väsentliga aspekter som har betydelse för ett läromedels ändamålsenlighet. Hur väl ett läromedel fungerar påverkas av flera faktorer, såsom språk, överensstämmelse med kurs- och ämnesplaner samt läroplaner och möjlighet till anpassning. Det är tydligt att valet av läromedel är en komplex process som ställer stora krav på såväl ämnesdidaktisk kunskap som ämneskunskap. Det är inte rimligt att anta att den kunskapen finns om alla ämnen och kurser på rektors- eller huvudmannanivå, utan det finns stora för- delar med att valet görs av lärare med adekvata kunskaper om ämnet, ämnets didaktik och elevernas behov. Det finns flera problem med att beslut om läromedel flyttas till rektors- eller huvudmannanivån. När värderingen av läromedel görs av personer som saknar de ovan beskrivna kunskaperna riskerar skolor att köpa in läromedel och undervisningsmaterial som inte är mest ändamålsenliga för de elever som ska använda dem, vilket kan få negativa konsekvenser för elevernas kunskapsutveckling. I slutändan är det lärarna som ska använda läromedlen i sin under- visning. Om lärare inte varit delaktiga i valet ökar risken för att läro- medlet inte upplevs passa för den tänkta undervisningen och att lärare därmed helt väljer bort läromedel. Flera lärare har även i utredningens hearings beskrivit att de sam- tal som förs när läromedel ska väljas har betydelse för utvecklingen av undervisningen. Värdering av läromedel förefaller ofta leda till väsentliga diskussioner om didaktiska vägval, såsom hur texter och bilder kan användas i olika pedagogiska sammanhang. Detta kan i sig betraktas som ett argument för att valet av läromedel bör genom- föras av lärare. Det finns också en risk för att eventuella utmaningar med ett läromedel förminskas när valet genomförs av personer som inte ska använda det. En sådan risk kan vara att svårigheter med att använda digitala läromedel underskattas. Det förefaller finnas en diskrepans mellan hur rektorer och representanter för huvudmän å ena sidan och lärare å andra sidan uppfattar vilka teknikproblem som Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel kan finnas med digitala läromedel. av de lärare som besvarade Läromedelsförfattarnas nämnda enkät uppgav att de upplevde tekniska problem på hälften eller mer av sina lektioner, en uppfattning som inte delades av de rektorer som besvarade enkäten.110 •Förordningen (2015:1047) med instruktion för Statens skol- verk ska ange att har ansvar för att be- vaka, samla och sprida information om läromedel. •Läroplanerna111 ska ange att rektor har ansvar för att lärarna får förutsättningar att välja läromedel och lärarhandledningar. •Regeringen ska ge i uppdrag att genomföra insatser i syfte att stärka skolors strategiska arbete med läromedel och lärarhandledningar. ska bevaka, samla och sprida information Utredningen har föreslagit att ska inrättas vid . Utöver de uppdrag för nämnden som vi redogjort för i 4.7.1föreslår utredningen också att denna nämnd ska ha ansvar för att bevaka, samla och sprida information om läromedel. Förslaget förväntas leda till att lärare får bättre förutsättningar att i sin under- visning välja och använda läromedel som bidrar till elevernas utveck- ling och lärande. Vi beskriver i 6.4.2 att många lärare upplever att de saknar över- blick över vilka läromedel som finns tillgängliga på marknaden. Lärarna framhåller att detta försvårar valet av läromedel. 110Läromedelsförfattarna (2020). av rektorerna svarade att det sällan eller aldrig uppstår tekniska problem med de digitala läromedlen. De lärare och rektorer som besvarade enkäten arbetar inom grund- eller gymnasieskolan. 111SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251, SKOLFS 2010:255, SKOLFS 2011: 144, SKOLFS 2012:101 och SKOLFS 2013:148. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel nämndens ansvar för informationsspridning är ett sätt att möta detta problem. En förteckning över befintliga läromedel skulle, enligt utredningen, öka lärarnas möjligheter att göra informerade val.112 Förteckningen skulle med fördel kunna innehålla information om de olika läro- medlen, såsom upplysningar om utgivningsår, pris, omfång, tillgäng- lighet för elever med olika behov och förekomst av kompletterande material. Lärare har också beskrivit att det vore värdefullt med upp- gifter om när olika läromedel senast reviderats och kort information om vad revisionen innebar. Om lärare på ett överskådligt sätt kunde informera sig om läro- medel enligt ovan, skulle de kunna göra mer systematiska jämförelser mellan olika produkter och väga in såväl kvalitet som pris i värder- ingen av olika läromedel. En långsiktig effekt av mer välinformerade val torde bli att marknaden effektiviseras. Utredningens uppfattning är att en väl fungerande marknad främjar utvecklingen av kvalitativa och prisvärda läromedel. anger att en viktig faktor, för att det ska råda perfekt konkurrens är att konsumenter och producenter har full- ständig information om marknadens utbud.113 Det är viktigt att en ökad användning av läromedel, som utredningens förslag samlat för- väntas leda till, främjar utveckling av nya kvalitativa läromedel snarare än ökade vinstmarginaler. Ett tydligt uppdrag avseende informations- spridningen om läromedel kan främja konkurrensen inom läro- medelsmarknaden, vilket bör få positiva effekter för pris- utvecklingen på produkterna. Möjligheter och problem med att tillhandahålla en sammanställ- ning över läromedel behöver noggrant analyseras. Det är lämpligt att den analysen genomförs inom ramen för kommande arbete och att nämnden utifrån den analysen beslutar sig för hur information om läromedel sprids på bäst sätt för att nå så många lärare och rektorer som möjligt. kan bevaka, samla och sprida information om läromedel, inom ramen för uppdrag att bidra till att lärare har goda förutsättningar att utföra sitt arbete.114 Till viss del bevakar också läromedelsfrågor , exempelvis har myn- 112SPSM tillhandhåller förteckningar över läromedel för elever med funktionsned- sättning. Även Sameskolstyrelsen har en förteckning över samiska läroböcker. 113Konkurrensverket (2008). 11411 § förordningen (2015:1047) med instruktion för . Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel digheten kontakter med läromedelsbranschen i samband med revide- ringar av kurs- och ämnesplaner.115 Med utredningens förslag blir läromedelsbevakning dock ett tydligare krav och får därmed högre prioritet på , vilket förväntas gynna elevernas utbildning. Rektor ska ansvara för att lärare får förutsättningar att välja läromedel Utredningen föreslår att läroplanerna ska ange att rektor har ett särskilt ansvar för att lärare får förutsättningar att välja och värdera läromedel. Förslaget syftar till att säkerställa att lärare får goda vill- kor att på ett systematiskt och medvetet sätt välja vilka läromedel som ska användas i undervisningen. I förlängningen handlar detta om att elever ska få tillgång till de läromedel som på bästa sätt stärker lärandet. Förslaget kan på så vis bidra till en likvärdig utbildning samt ha betydelse för skolans möjligheter att klara sitt kompensa- toriska uppdrag (se 5.1.1). Vi har konstaterat att utbudet av läromedel och andra undervis- ningsmaterial är stort och att detta delvis försvårar valet av läro- medel. Dessutom finns det flera olika aspekter som har betydelse för läromedels ändamålsenlighet, vilket innebär att läromedel behöver granskas ur flera perspektiv. Lärare beskriver att det är ett tidskrä- vande och kvalificerat uppdrag att värdera och välja läromedel. Det finns därmed anledning att klargöra rektors ansvar för att lärare ska få rimliga villkor för att genomföra detta arbete. Enligt läroplanerna är det rektors ansvar att eleverna får förutsätt- ningar att använda läromedel av god kvalitet för en tidsenlig utbild- ning.116 Därmed är det rimligt att rektor ansvarar för att lärarna på skolan får goda förutsättningar att välja läromedel. Ett stadgande av detta i läroplanernas beskrivning av rektors ansvar väntas leda till att frågor om val av läromedel får nödvändig prioritet. Det är enligt skollagen dessutom rektor som ansvarar för hur skolenheten ska organiseras.117 Detta innebär bland annat att rektor kan tydliggöra när lärare bör avsätta tid för valet av läromedel. Rektor kan också, genom exempelvis planering av ämneskonferenser och 1162.8 SKOLFS 2010:37, 2.8 SKOLFS 2010:250, 2.8 SKOLFS 2010:251, 2.8 SKOLFS 2010:255, 2.6 SKOLFS 2011:144, 2.4 SKOLFS 2012:101 och 2.6 SKOLFS 2013:148. 1172 kap. 10 § skollagen (2010:800). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel andra rutiner, skapa förutsättningar för att lärare kan fatta beslut om läromedel tillsammans med sina kollegor. Det är också rektor som i egenskap av arbetsgivarrepresentant behöver se till att lärarnas arbets- uppgifter inte ger upphov till en ohälsosam arbetsbelastning.118 Med detta följer att rektor bör se till att lärare får den tid de behöver för att värdera och välja läromedel. I rektors ansvar ingår vidare enligt skollagen att fördela resur- serna inom skolenheten.119 Rektor har därmed kännedom om hur stora summor som kan avsättas för läromedelsinköp inom olika ämnen under olika år och kan på så vis i möjligaste mån planera arbetet långsiktigt. Genom ekonomiska prioriteringar och systema- tiska planeringar kan rektor bidra till att lärare får förutsättningar att välja ändamålsenliga läromedel. En väsentlig förutsättning för att lärare ska kunna välja läromedel är att det finns en budget för inköp av aktuella material. Vi har i kapitel 5 konstaterat att de ekonomiska ramarna och prioriteringarna ibland begränsar lärarnas förutsättningar att säkerställa tillgången till ändamålsenliga läromedel. Rektor har en betydelsefull roll för att fördela resurser inom skolenheten, men också för att, i dialog med bland annat huvudmannen, klargöra behovet av att det avsätts eko- nomiska resurser som möjliggör att inköp av läromedel kan prioriteras. Förslaget som presenteras i 4.7.1 om att införa en läromedels- nämnd med ansvar för att ta fram kvalitetskriterier syftar bland annat till att stärka rektors möjligheter att skapa goda förutsättningar för lärarna. Både lärare och rektorer som utredningen haft kontakt med har beskrivit att kvalitetskriterier skulle underlätta valet av läromedel och dessutom bidra till att ge välbehövlig uppmärksamhet åt själva processen som det innebär att välja läromedel. Skolinspektionen anger i sin kvalitetsgranskning om läromedel att rektorer inte i tillräcklig utsträckning tar ett mer övergripande ansvar för valet av läromedel genom att exempelvis kommunicera vilka principer som ska styra arbetet.120 Utredningen bedömer att de statliga kvalitets- kriterierna bör vara ett gott stöd för rektor i detta sammanhang. Förslaget att i läroplanerna ange att rektor har ansvar för att lärare får förutsättningar att välja och värdera läromedel syftar också till att ge lärarna ett tydligt mandat när det gäller valet av läromedel. 118Jfr föreskrifter och allmänna råd (AFS 2015:4) om organisatorisk och social arbetsmiljö. 1192 kap. 10 § skollagen (2010:800). 120Skolinspektionen (2021b). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel skjutningen av inflytande över valet av läromedel som tycks ha ägt rum , från att valet av läromedel genomfördes nästan uteslutande av lärare till att valet i allt högre utsträckning genomförs på rektors- eller huvudmannanivå, är bekymmersam. Denna utveckling kan leda till att elever inte får tillgång till de mest ändamålsenliga läromedlen i alla ämnen. Det kan också ifrågasättas om beslut avseende läromedel på rektors- eller huvudmannanivå kan anses överensstämma med principerna om mål- och resultatstyrning samt tillitsbaserad styrning (se 6.1.2). Utredningen har varit i kontakt med rektorer som på ett med- vetet sätt leder verksamheten på skolenheten så att lärarna får rimliga villkor för att välja läromedel. Det förefaller emellertid, enligt både olika enkätundersökningar, utredningens kontakter och Skolinspek- tionen, vara alltför vanligt att rektorer inte tar ansvar för denna fråga och utredningen menar därmed att det är viktigt att läroplanerna tyd- liggör denna aspekt på rektors ledarskap. Insatser från för att öka medvetenheten om valet av läromedel Utredningen föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att genomföra insatser i syfte att stärka skolors strategiska arbete med läromedel och lärarhandledningar. Insatserna bör handla både om hur rektorer kan främja arbetet med läromedel och om hur lärares processer att välja och värdera läromedel kan stärkas. Rektors övergripande arbete för att skapa goda förutsättningar för valet kan ge rektor stöd för att på ett ändamålsenligt sätt skapa goda förutsättningar för lärares val av läromedel och lärarhandled- ningar. Enligt utredningens erfarenhet och Skolinspektionens iakt- tagelser i samband med granskningen om kvalitetssäkring och val av läromedel är det relativt ovanligt att rektorer skapar struk- turer som underlättar för lärares val av läromedel.121 Den föreslagna insatsen skulle exempelvis kunna handla om hur rektor kan säkerställa en mer långsiktig och systematisk planering av 121Skolinspektionen (2021b). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel inköp samt om hur rektor kan delta i dialogen om läromedel inom ramarna för principen om tillitsbaserad styrning (se 6.1.2). Genom ett medvetet arbete där rektor engagerar sig i frågor som rör elevers undervisningsmaterial kan läromedel bli en del av det systematiska kvalitetsarbetet. Insatsen kan också behandla hur rektorer kan skapa praktiska förutsättningar för valet av läromedel. Våra hearings indikerar att det ofta saknas formella forum för samtal om läromedel. Rektor kan främja lärares samtal om läromedel bland annat genom att avsätta tid för detta och att säkerställa att lärare kan träffas i konstellationer som är gynnsamma för värdering av läromedel. Utredningen har haft kontakt med lärare som beskriver att de träffar sina kollegor som undervisar i samma ämne för sällan och att detta utgör ett hinder för fördjupade samtal om läromedel. Rektor kan också stärka lärares val av läromedel genom inrikt- ningen på den kompetensutveckling som lärarna erbjuds. Lärare har i utredningens hearings angett att kompetensutvecklingsinsatser med inriktning mot det aktuella undervisningsämnet eller ämnets didak- tik skulle stärka dem i värderingen av läromedel, eftersom själva valet ställer höga krav på ämneskunskap och ämnesdidaktisk kompetens. Skolinspektionen framhåller också att ”för att möjliggöra en kvali- tetssäkring /av läromedel/ utifrån forskning behöver lärare få tid för kompetensutveckling.”122