sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Förslag: som tillförs valsedeln av väljare vid röstning ska kunna avläsas och bedömas vid slutliga röst- räkning. ska ha nödvändig utrustning för att kunna avläsa och bedöma sådana valsedlar. Information om och hanteringen av valsedlar med tillskriven punktskrift ska läggas till i utbildningsmaterial. Sedan de allmänna valen 2018 har länsstyrelserna kommit överens om att punktskrift som tillförts valsedeln (med en reglett28) ska be- dömas som en tillåten tillskrift. Det är länsstyrelserna som ansvarar för att bedöma och godkänna väljarnas valsedlar vid den slutliga rösträkningen, och som regional valmyndighet ska de tillämpa val- lagens bestämmelser i de delar där de har ansvar. Det är positivt, anser utredningen, att det finns en överens- kommelse bland länsstyrelserna om hur tillskrifter på valsedeln med punktskrift ska tolkas och bedömas. Det är av grundläggande bety- delse för tillförlitligheten till valresultatet att de röster som väljarna avger bedöms på samma grunder vid rösträkningen. De bestämmel- ser som finns för vad som utgör en ogiltig valsedel eller ett obefint- 28Reglett är ett bärbart skrivverktyg för punktskrift. ligt kandidatnamn ska vara så tydliga att väljarna enkelt kan förstå hur man avger en giltig röst vid allmänna val. Om det finns utrymme för olika tolkningar i vad som utgör en giltig röst behöver det bedömas om utrymmet är rimligt eller behö- ver klargöras. Den bestämmelse i 13 kap. 8 § andra stycket punkt 3 vallagen som anger att ett kandidatnamn på en valsedel ska anses obefintligt om markeringen av personröst kan ha antagits ha gjorts maskinellt härstammar från utgångspunkten att personrösten är fri- villig och därför ska tillföras valsedeln av väljaren själv vid röstningen. Utredningen delar denna utgångspunkt och bedömer att bestämmel- sen fyller en viktig funktion för att värna frivilligheten i personröst- momentet. Något förtydligande av bestämmelsen är heller inte nöd- vändigt. Även om en reglett i någon mening kan anses utgöra ett maskinellt hjälpmedel används detta av enskilda väljare vid den per- sonliga rösthandlingen, dvs. för att ange den egna rösten på valsedeln. En bedömning och räkning av valsedlar med tillskriven punkskrift bör ske hos som skydd för valhemligheten Valsedlar med punktskrift kommer liksom övriga valsedlar att tas emot och läggas i valurnan i väljarens vallokal eller vid valnämndens preliminära rösträkning efter valdagen (den s.k. uppsamlingsräkningen som genomförs och i vissa fall även efter valdagen). Det är röstmottagarna som efter avslutad röstmottagning gör en första, och preliminär, räkning av rösterna på valkvällen. Där- efter transporteras alla röster till för den slutliga röst- räkningen. Om en väljare röstat i sin vallokal och lämnat in sin valsedel med tillskriven punktskrift finns det en risk, enligt utredningens bedöm- ning, att röstmottagarna skulle kunna känna igen vilken väljare som gjort en sådan tillskrift. Om en sådan valsedel skulle avläsas redan vid den preliminära rösträkningen på valkvällen finns en risk att den väljarens valhemlighet röjs. För att minimera denna risk, föreslår utredningen att sådana valsedlar ska avläsas först vid den slutliga rösträkningen hos länsstyrelserna. På så sätt blir valsedelns tillskrift inte sammankopplad med en viss väljare i lokalen. Förslaget innebär att väljarens intention enligt en sådan valsedel inte kommer att synliggöras i det preliminära valresultatet, utan först i det slutliga valresultatet. Vid den preliminära rösträkningen kom- mer denna valsedel att redovisas som en preliminärt ogiltig röst, men kommer att avläsas och bedömas i den slutliga rösträkningen hos . Så sker av de avlämnade valsedlar som en- ligt bestämmelserna i 11 kap. 2 § vallagen inte får godkännas vid den preliminära rösträkningen. Dessa granskas alltid ytterligare en gång –och i förekommande fall godkänns – vid den slutliga rösträkningen och kommer att ingå i det slutliga valresultatet. Någon särskild författningsreglering bedöms inte behövas för förslaget. utbildningsmaterial till röstmottagare och länsstyrelserna ska innehålla information om bedömning av valsedlar med punktskrift Det behöver uppmärksammas vid den preliminära rösträkningen på valkvällen och vid uppsamlingsräkningen att valsedlar med punkt- skrift kan förekomma. Utredningen föreslår att utbildningsmaterial för röstmottagare, liksom utbild- ningsmaterial för länsstyrelserna, ska innehålla information om, och hantering av, valsedlar med tillskriven punktskrift. Det ska hos läns- styrelserna finnas nödvändig utrustning för att kunna avläsa sådana valsedlar. Det bör även finnas information tillgänglig för allmänheten och media om vilka röster som redovisas vid den preliminära och den slutliga rösträkningen, liksom anledningarna därtill. I utredningens direktiv anförs bland annat följande. En svensk medborgare som är eller har varit bosatt i har rätt att rösta vid val till och . Röstning från utlandet kan ske antingen genom brevröstning eller röstning på en ambassad eller konsulat. Utlandssvenskar ska tas med i röstlängd från den dag folkbokföringen upphörde. För att en ut- landssvensk därefter ska tas med i röstlängd krävs en anmälan till om detta (5 kap. 2 § vallagen). För ut- landssvenskar som finns med i röstlängd upprättas utlandsröstkort, som skickas ut cirka före valdagen. Utlandsröstkorten kan användas både vid brevröstning och röstning på ambassader och konsulat. En utlandssvensk som är upptagen i röstlängd och som vill rösta i kan beställa ett dubblettröstkort och förtidsrösta i en röstningslokal eller rösta på valdagen i den vallokal där väljaren finns upptagen i röstlängden (5 kap. 9 och 10 §§ vallagen). Demokratiutredning (Ju 2014:19) har i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5 s. 149–150) uppmärksammat att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. Utredningen har framhållit dels att flera utlandsboende troligen saknar kunskap om kravet på anmälan till om de varit borta från , dels svårigheterna med att rösta, bl.a. med avseende på att en utlandssvensk som är i under valet inte kan brevrösta här i landet. har i ett tillkännagivande till regeringen ställt sig bakom det som anfört om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. Enligt tillkännagivandet bör regeringen bl.a. utreda om det borde bli möjligt för utlands- svenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta även från (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:200). Det är angeläget att utlandssvenskar ges goda förutsättningar att rösta. Röstningsförfarandet bör vara utformat så att det tar hänsyn till att en väljare, som förtidsröstningen pågår, kan vara på resande fot och därför befinna sig i olika länder . Det är även angeläget att systemet är enkelt att administrera för berörda myndigheter. Det finns därför behov av att analysera och ta ställning till om röstningsförfarandet bör ändras i syfte att underlätta för en utlandssvensk att använda sig av sin rösträtt. Utredningen bör beakta att brevröstning medför svårigheter i förhållande till det normala röstningsförfarandet när det gäller möjligheten att garantera väljarens valhemlighet och för- farandets tillförlitlighet och säkerhet. Det har konstaterats dels att en hög andel brevröster underkänns, dels att det finns en risk för att röster försvinner i postgången (jfr prop. 1996/97:80 s. 148 och Val- myndighetens rapport s. 30). Utredningen ska därför överväga och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att förenkla för utlandssvenskar att delta i riks- dagsval och val till och därmed även öka valdel- tagandet bland utlandssvenskar. Utredningen ska även särskilt ana- lysera och ta ställning till om det är lämpligt att göra det möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar brevrösta även från eller om andra åtgärder bättre kan stärka utlandssvenskars deltagande och upprätthålla skyddet för valhemligheten. Begreppet utlandssvensk används med olika innebörd. I generell be- märkelse är en utlandssvensk en svensk medborgare som har varit men är folkbokförd här i landet. Det finns dock personer bosatta utomlands som anser sig ha svenskt ursprung men inte är svenska medborgare, liksom svenska medborgare bosatta utomlands på hel- eller deltid men som är folkbokförda i landet. Även andra grupper bedömer att de omfattas av begreppet. Enligt föreningen i Världen, Sviv, arbetar, bor eller studerar cirka 660 000 svenskar utomlands1. 1https:///om-oss/. För att delta i riksdagsval som utlandssvensk måste villkoren för rösträtt vara uppfyllda. Vid de allmänna valen uppgick antalet utlandssvenskar i röstlängden till 170 2032. Av 3 kap. 4 § regeringsformen framgår villkoren för rösträtt och valbarhet vid val till . Där framgår, bland annat, att varje svensk medborgare som är eller varit bosatt i riket och fyllt har rösträtt till och att frågan om någon har röst- rätt avgörs på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. Villkoren för rösträtt för utlandssvenskar framgår av bestämmel- serna om rösträtt till i regeringsformen. Motsvarande vill- kor för rösträtt gäller, enligt 1 kap. 4 § vallagen, också för val till . Att rösträtten avgörs på grundval av en röstlängd som upprättas före valet framgår också av regeringsformen. Bestämmelser om upp- rättande av röstlängden finns i vallagen. Enligt 5 kap. 1 § vallagen ska en röstlängd upprättas för dem som är röstberättigade i valet och att röstlängden grundar sig på de uppgifter som finns i folkbokförings- databasen före valdagen. Av regeringsformen framgår vidare att ett villkor för rösträtt till är att vara eller varit bosatt i landet. Med bosättning avses i praktiken att vara eller ha varit folkbokförd i folkbokföringsdata- bas3. Vallagen innehåller särskilda bestämmelser för svenska medborgare som är folkbokförda i landet. Enligt 5 kap. 2 § vallagen ska svenska medborgare som är folkbokförda i landet automatiskt tas upp i röstlängden från den dag då folk- bokföringen upphörde. Därefter ska de, i sänder, tas med i röstlängden endast om de skriftligen anmält sin adress till Skatte- 2Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 55. 3Villkor för folkbokföring återfinns i folkbokföringslagen (1991:481). Om den centrala valmyndigheten vid val till eller tar emot en röst från en svensk medborgare som uppfyller villkoren för rösträtt för val till eller Europa- parlamentet men som inte finns upptagen i röstlängden ska personen läggas till i röstlängden för det valet. En sådan röst anses alltid som en anmälan till röstlängden för en ny tioårsperiod, även om rösten kommer in senare än dagen före valdagen. Röstlängden i består i praktiken av många små röst- längder. Det upprättas en röstlängd för varje valdistrikt i landet och en ny röstlängd upprättas inför varje enskilt val. Vid de allmänna valen uppgick antalet valdistrikt till cirka 6 000. Ett valdistrikt består av ett specifikt geografiskt område med ett antal röstberättigade, vanligen cirka 1 000–2 000 personer. Alla personer som uppfyller vill- koren för rösträtt tas upp i röstlängden för det valdistrikt där de är folkbokförda före valdagen (5 kap. 4 § första stycket val- lagen). De som är folkbokförda i landet men uppfyller villkoren för rösträtt, dvs. utlandssvenskarna, tas upp i röstlängden i det valdistrikt där de senast var folkbokförda, eller i ett valdistrikt inom den kommun där de senast var folkbokförda om uppgifter om senast valdistrikt saknas. Röstlängden ska enligt 5 kap. 1 § andra stycket vallagen grunda sig på de uppgifter som före valdagen finns i folkbokförings- databasen och fastighetsregistret. Denna tidsgräns kallas kvalifika- tionsdagen för rösträtt, eftersom de registrerade uppgifterna avgör omfattningen av och innehållet i en persons rösträtt. Medborgarskap och folkbokföringsort avgör t.ex. om en person har rösträtt till och till vilken kommun och region som den kommunala rösträtten är knuten. Omständigheter, såsom att få svenskt med- borgarskap eller byte av folkbokföringskommun, som inträffar efter kvalifikationsdagen men innan valdagen utgör inte skäl till rättelse i röstlängden (5 kap. 6 § vallagen). Alla som uppfyller kriterierna för rösträtt enligt nämnda register tas automatiskt upp i röstlängden för aktuellt val utifrån situationen på kvalifikationsdagen. Detta gäller även utlandssvenskar som antingen är utflyttade från (dvs. är folkbokförda i landet) eller har anmält om att återupptas i röstlängden för ytterligare en tio- årsperiod. För utlandssvenskar som fallit ur röstlängden men vill rösta i ett visst val, medger vallagen att de kan läggas till i röstlängden även efter kvalifikationsdagen genom att avge en röst från utlandet, under förutsättning att rösträttsvillkoren är uppfyllda och att rösten kom- mer in senast dagen före valdagen. Det finns två sätt att rösta från utlandet, antingen genom att rösta vid en svensk utlandsmyndighet som erbjuder röstmottagning eller att rösta genom brev. Dessa sätt att rösta gäller alla röstberättigade som befinner sig i utlandet innan valet och vill rösta. Det finns även en möjlighet att lämna sin röst med bud till en svensk utlandsmyn- dighet som erbjuder röstmottagning för den som uppfyller villkoren för budröstning4. Att rösta från utlandet är en form av förtidsröstning. Röstning på svenska utlandsmyndigheter Vid varje allmänt val erbjuder svenska utlandsmyndigheter röstmot- tagning. Den centrala valmyndigheten bestämmer, efter samråd med (), hos vilka svenska utlands- myndigheter det ska finnas röstningslokaler (4 kap. 25 § vallagen). Röstningen vid en utlandsmyndighet får starta tidigast före valdagen och får pågå så länge mottagna förtidsröster kan antas vara hos den centrala valmyndigheten senast dagen före valdagen (10 kap. 2 § vallagen). Att rösta vid en utlandsmyndighet är för väljarna detsamma som att förtidsrösta inom landet, med undantag för att det inte finns något krav att rösten behöver åtföljas av väljarens röstkort. För de väljare som inte har något röstkort används i stället ett adresskort5 som röstmottagarna fyller i. Det går även att lämna in en budröst till en svensk utlandsmyndighet som erbjuder röstmottagning för de väljare som uppfyller villkoren för budröstning. I sådant fall behöver sär- 47 kap. 4 § vallagen. 5Ett adresskort är en blankett i A5-format av styvare papperskvalitet med förtryckta fält för ifyllnad av väljaruppgifter. skilt budröstningsmaterial användas. Alla mottagna röster skickas till den centrala valmyndigheten, som skickar rösterna vidare till den kommun där väljaren är eller senast var folkbokförd. Vid de allmänna valen 2018 erbjöds förtidsröstning på 248 lokaler utomlands, fördelade över 119 länder. Av dem tog 242 lokaler emot minst en röst. Totalt tog emot 46 854 röster från utlandsmyndigheterna. Den utlandsmyndighet som tog emot flest röster var svenska ambassaden i (5 021 röster)6. Alla röst- berättigade kan rösta på en utlandsmyndighet som har röstmottag- ning om de befinner sig i utlandet vid tiden för valet. Antalet mot- tagna röster från utlandsmyndigheterna utgör ett totalantal. Det finns inga uppgifter om hur många av de mottagna rösterna som kom från utlandssvenskar. Brevröstning från utlandet från alla länder i världen infördes i sam- band med de allmänna valen 2002. För att rösta med brev från utlandet behövs särskilt material, som tillhandahålls från valadmini- strationen. Brevröstningsmaterialet består av valkuvert, blanka val- sedlar, ett ytterkuvert för brevröst, ett omslagskuvert för brevröst och ett informationsblad. Ytterkuvertet för brevröst fungerar som ett adresskort om väljaren inte har något röstkort vid röstningstill- fället. En brevröst får göras i ordning tidigast före valdagen (7 kap. 12 § vallagen) och innebär ett förfarande som inte sker under uppsikt av röstmottagare. Den som brevröstar behöver använda det särskilt framtagna brevröstningsmaterialet för att brevrösten ska godkännas. Utformningen av ytterkuvertet för brevröst framgår av bilagan till valförordningen (2005:874) och utformningen av omslags- kuvertet framgår av bilagan till författningssam- ling (VALFS 2019:1). Bestämmelser om hur en brevröst görs i ordning finns i 7 kap. 13–14 §§ vallagen. Där framgår att väljaren i närvaro av två vittnen ska lägga de valkuvert som väljaren gjort i ordning i ett ytterkuvert för brevröst som sedan klistras igen. Väljaren ska sedan genom sin namnteckning på ytterkuvertet intyga att valkuverten gjorts i ord- 6Siffror enligt från valen 2018 s. 59–60. ning på rätt sätt, att valkuverten inte gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet, att det gjorts i ordning utomlands eller på ett fartyg i utrikes fart samt ange sitt namn och personnummer. Vittnena ska i sin tur på ytterkuvertet ange namn, personnummer eller motsvar- ande id-uppgift och adress, samt intyga att väljaren själv gjort i ord- ning rösten på det sätt som föreskrivs och att de inte känner till någonting som gör att väljarens uppgifter är oriktiga. Ett vittne ska ha fyllt . Det iordninggjorda ytterkuvertet klistras igen och läggs i ett särskilt omslagskuvert, som klistras igen och skickas med reguljär post till . Om väljaren har sitt röstkort läggs även detta in i omslagskuvertet. Försändelsen får inte göras i ordning och postas förrän tidigast före valdagen och måste ha nått väljarens kom- mun till rösträkningen. Brevrösterna skickas direkt till kommunens valnämnd om välja- ren använt sitt röstkort i försändelsen. För de väljare som inte har sitt röstkort skickas försändelsen till den centrala valmyndigheten för vidare befordran till rätt valnämnd. Vid val brevröstade cirka 45 000 från utlandet. Det finns inga uppgifter om hur många av de mottagna brevrösterna som kom från utlandssvenskar. Röstning med bud från utlandet Enligt 7 kap. 4 § vallagen får väljare som på grund av sjukdom, funk- tionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottag- ningsställe lämna sina valsedlar där genom bud. Även röstningslokaler i utlandet omfattas av bestämmelsen. Enligt vid valen 2018 före- kommer budröster ytterst sällan vid röstmottagningen på utlands- myndigheter och bedömer att de väljare som har behov av budröst- ning i utlandet med stor sannolikhet i stället väljer att brevrösta. Bestämmelser om röstkort finns i 5 kap. 8–10 §§ vallagen. Av 5 kap. 8 § första stycket framgår att den centrala valmyndigheten ska fram- ställa ett röstkort för varje väljare. För väljare som inte har någon känd adress eller som inte är folkbokförda i landet ska det upprättas röstkort bara om de begär det. Det finns särskilda bestämmelser om röstkort för väljare som är folkbokförda i landet. Av 5 kap. 8 § tredje stycket vallagen framgår att den centrala valmyndigheten för varje sådan väljare ska upprätta ett utlandsröstkort som vid ordinarie val ska skickas senast före valdagen. Eftersom utlandsröstkortet framställs innan röstlängden upprättas före valdagen är uppgifterna på ut- landsröstkortet preliminära. Tillsammans med utlandsröstkortet bifogas material för brev- röstning och information om röstning på utlandsmyndigheterna. Utlandsröstkortet kan användas både vid röstning på en utlands- myndighet och vid brevröstning. För röstning inom bör ut- landsröstkortet ersättas med ett dubblettröstkort eftersom uppgift- erna i utlandsröstkortet är preliminära och togs fram innan röstlängden upprättades. Utlandssvenskar som anmält sig till röstlängden efter utlandsröstkorten skickats men innan röstlängden upprättats Utlandssvenskar tas automatiskt upp i röstlängden om de utvandrat eller anmält att de vill återupptas i röstlängden. En sådan anmälan kan komma in senast före valdagen. Dock framställs utlandsröstkortet tidigare och måste enligt bestämmel- serna i 5 kap. 8 § tredje stycket vallagen skickas senast före valdagen. Regleringen av tidsgränsen har tillkommit för att möjlig- göra att utlandsröstkortet och bifogat brevröstningsmaterial når utlandssvensken till brevröstningen får starta, dvs. En sådan tidsfrist för utskick av utlandsröstkort innebär emellertid att utlandsröstkort inte får skickas till de utlandssvenskar som återupptagits i röstlängden efter det att utlandsröstkorten senast ska ha skickats enligt vallagens bestämmelser men innan före valdagen. Dessa utlandssvenskar får i stället ett ordinarie röst- kort, och behöver själv beställa material för brevröstning om de vill rösta med brev från utlandet. Röstkort skickas enligt nuvarande ordning ut till de röstberättigade genom en postförsändelse som är adresserad till den folkbokförings- adress eller den särskilda postadress som finns angiven i folkbokför- ingen. För utlandssvenskar skickas utlandsröstkortet eller röstkortet till den adress i utlandet som senast har anmälts till folkbokföringen. har i en skrivelse till regeringen (dnr Ju2018/04402/L6) framfört att det finns behov av att vid framtida val kunna göra elektroniskt utskick av röstkort till de väljare som använder digitala brevlådor. Även erfarenhets- rapport från de allmänna valen 2018 påtalar önskemålet om att kunna göra elektroniska utskick av röstkort7. Utgångspunkten är att både utlands- och inrikes röstkort ska kunna skickas digitalt. Myndigheten anför bl.a. att produktionen och distributionen av fysiska röstkort sedan flera val tillbaka är ett sårbart och tidskritiskt moment i för- beredelserna för val. En stor volym av röstkort ska produceras , vilket har medfört en stor utmaning för myn- digheten att upphandla tryckerier. har också fått signaler från att distributionen av röstkort kan bli en än större utmaning vid kommande val. Åtgärden med digitala röstkort skulle, enligt myndigheten, öka väljarnas tillgång till sitt röstkort och innebära en kraftig minskning av fysiska röstkort som behöver produceras och distri- bueras, vilket bidrar till en minskad klimatpåverkan. Myndigheten har också pekat på att det numera finns stöd i valdataförordningen (2002:61)8 för att kunna göra elektroniska utskick av dubblettröstkort och att motsvarande möjlighet borde finnas för alla röstkort. Även om röstkort distribueras digitalt kommer det fortfarande att vara nödvändigt med röstkortsuppgifter vid förtidsröstningen. Röstkortet utgör adressbärare vid förtidsröstning, så att rösten skickas till rätt kommun och vallokal. Om röstkortet blir digitalt kan detta inte användas som adressbärare och en ersättning för röstkortet behöver tas fram. föreslår att det i stället för röst- kort ska vara möjligt att använda ett adresskort vid förtidsröstning i . I de lokaler som erbjuder utskrift av dubblettröstkort på plats kan dock ett dubblettröstkort skrivas ut som adressbärare. 7Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 21. 8Förordning (2002:61) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val. Adresskort används endast vid röstning från utlandet i de fall väljaren saknar eller inte har med sig sitt röstkort. Utlandssvenskar möjligheter att rösta i Den utlandssvensk som befinner sig i vid tiden för valet har möjlighet att förtidsrösta eller rösta i vallokal på valdagen under förutsättning att personen finns upptagen i röstlängden. Vid förtids- röstning är röstkort, eller röstlängdsuppgifter, ett krav för att kunna rösta, och alla som är upptagna i röstlängden kan vid behov beställa ett dubblettröstkort hos , eller hos kommunernas valnämnder. Det finns även vissa lokaler för förtids- röstning som tillhandahåller möjligheten att få en dubblett utskriven på plats i lokalen. Om personen inte finns upptagen i röstlängden säger vallagens bestämmelser att en röst avgiven från utlandet, antingen hos en utlandsmyndighet eller som en brevröst, ska anses som en anmälan till röstlängden. Om rösten kommit in till den centrala valmyndig- heten senast dagen före valdagen ska den också räknas med i det aktuella valet (5 kap. 2 § andra stycket vallagen). Det finns således ingen möjlighet enligt nuvarande bestämmelser för utlandssvenskar som inte finns upptagna i röstlängden, men som i övrigt uppfyller villkoren för rösträtt, att rösta från och därigenom bli upp- tagna i röstlängden.