sou · H9B342 · 2021-06-01 00:00:00 — Med ändamål att dela insikter, kunskaper och kompetenser fungerar FEC som en gemen- sam plattform och för utbyte av strukturell infor- mation och genomförande av gemensamma projekt. 1I pågår arbete med att kunna lansera ett operativt sam- arbete mellan polismyndighet, åklagarmyndighet, andra relevanta myndigheter samt relevanta privata aktörer för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Avsikten är bl.a. att myndigheterna och de privata aktörerna inom ramen för samarbetet ska kunna diskutera och utbyta nödvändig information om misstänkta omständigheter, även uppgifter om specifika personer. ras i ett avtal mellan myndigheterna; Convenant houdende afspraken over de samenwerking in het kader van het Financieel Expertise Centrum (Convenant FEC 2014).2 Strävan är att FEC, i den utsträckning det är möjligt, ska sprida de kunskaper och erfarenheter som FEC får genom gemensamma studier och projekt även till andra aktörer, bl.a. inom den privata sektorn. Det kan t.ex. handla om information om hur trender och risker yttrar sig i relevanta miljöer men också om att hitta tidiga varningstecken eller bevis för brott som begåtts. Sådan spridning av information syftar till att hjälpa dessa aktörer att utföra sina respektive uppgifter. Ut- ifrån den information som hämtas in inom ramen för gemensamma studier och projekt utvecklas och tillhandahålls även olika metoder för att förbättra aktörernas förutsättningar i arbetet mot ekonomisk brottslighet. De fyra brottsbekämpande myndigheterna inom FEC (finans- underrättelseenheten, myndigheten ansvarig för ekonomisk brotts- lighet, åklagarmyndigheten och polismyndigheten) har ingått separata avtal med privata aktörer för att inom specifika områden förstärka myndigheternas arbete och förbättra de privata aktörernas möjlig- heter att utföra sina uppgifter.3 Samarbetsavtal har bl.a. ingåtts i fråga om finansiering av terrorism (samarbetet kallas för Task Force Terrorisme Financiering, TFTF) och allvarlig brottslighet (samarbetet kallas för Serious Crime Task Force, SCTF). SCTF inkluderar bl.a. att identifiera och lagföra aktörer som stödjer allvarlig brottslighet genom att tvätta pengar.4 Avtalen omfattar de fyra nederländska stor- bankerna och, i fråga om TFTF, även en femte bank och ett försäk- ringsbolag. Specifika personer representerar myndigheterna respek- tive de privata aktörerna i dessa arbetsgrupper. En viktig del i dessa två arbetsgrupper är utbytet av information mellan myndigheterna och de privata aktörerna. Informationsutbytet sker genom att samla representanter för aktörerna i en gemensam lokal. Respektive myndighet är skyldig att tillhandahålla sådan infor- mation som behövs för att fullgöra syftet med avtalet, under förut- sättning att informationen även har behandlats för att fullgöra myn- dighetens egen uppgift. De privata aktörerna är i sin tur skyldiga att 2Se artikel 2 och 3 i Convenant FEC 2014. 3Convenant Taskforce Terrorismefinanciering och Convenant Pilot . 4Royal och Future of Financial Intelligence Sharing (FFIS) rapport, Five years of growth in public–private financial information sharing partnerships to tackle crime s. 43. tillhandahålla information som utifrån deras egna undersökningar bedöms relevant för syftet med avtalet om det sker i överensstäm- melse med dataskyddsregleringen och regelverket om penningtvätt och finansiering av terrorism.5 Det innebär att aktörerna ska dela infor- mation med varandra när det behövs för att identifiera, upptäcka och bekämpa aktuell brottslighet och därigenom bidra till aktörernas arbete i dessa delar samt skydda den finansiella sektorns integritet. Utbytet av information får inte ske helt fritt mellan aktörerna. Den aktör som vill dela information ska i förväg bedöma om målet med informationsutbytet omfattas av syftet med avtalet. Den som tar emot informationen ska också vidta lämpliga åtgärder för att garantera att informationsutbytet sker inom ramen för avtalet. En upp- gift som delas inom ramen för samarbetet får endast användas utan- för samarbetet om den aktör som lämnat uppgiften godkänt det. Uppgiften får sedan bevaras endast så längre det är nödvändigt ut- ifrån det syfte som den delats. Om inte annat följer av skyldigheter enligt lag gäller strikt tystnadsplikt för den information som aktörerna delar och andra avslöjanden som skulle kunna påverka en aktörs eller allmänhetens intressen.6 Med hänsyn till bestämmelser om tystnadsplikt och personupp- giftsbehandling har aktörerna begränsade möjligheter att dela upp- gifter om enskilda personer med varandra. För att de brottsbekäm- pande myndigheterna ska kunna lämna uppgifter om enskilda till privata aktörer krävs bl.a. att det ur ett tvingande allmänt intresse är nödvändigt att dela informationen med aktören för att förebygga eller utreda brottslig verksamhet.7 I sådana fall kan myndigheter dela uppgifter om bl.a. namn på personer som misstänks involverade i penningtvätt eller finansiering av terrorism med privata aktörer. De privata aktörerna kan därefter rapportera om specifika transaktioner som kan kopplas till personen i fråga. Utan hinder av lagstiftning kan uppgifter även lämnas i anonymiserad form. Den information som utbyts mellan myndigheterna och de privata aktörerna inom ramen för aktuella samarbeten avser i stor utsträck- ning uppgifter om respektive aktörs kunskaper i fråga om trender, riskanalyser och uppmärksammade företeelser. 5Artikel 5 i Convenant Taskforce Terrorismefinanciering och artikel 5 i Covenant on the Serious Crime Taskforce Pilot. 6Artikel 6 i Convenant Taskforce Terrorismefinanciering och artikel 6 i Covenant on the Serious Crime Taskforce Pilot. 7Artikel 20 i politiegegevens. bidrar till myndigheternas arbete genom information som kan stödja eller avfärda företeelser som myndigheterna har identifierat. Myn- digheterna i sin tur sprider sina kunskaper och erfarenheter inom aktuella områden för att de privata aktörerna ska kunna anpassa sin riskhantering och övervakning. Privata aktörer som deltar i sam- arbetet kan vidare dela uppgifter om avvikande transaktioner som genomförs mellan dem.8 En avtalspart som vill avbryta samarbetet måste först tillsammans med övriga parter utforska möjligheterna att fortsätta samarbetet under ändrade förutsättningar. Först om det inte är möjligt att hitta sådana lösningar får avtalet sägas upp skriftligen. Parterna är dock fortsatt skyldiga att iaktta tystnadsplikt avseende uppgifter som har utbytts och konsultera varandra innan en uppgift som tillhanda- hållits inom ramen för samarbetet används utanför det.9 TFTF genererade ca 300 rapporter om uppmärk- sammade transaktioner från banker som svar på 15 ärenden som informerats om inom ramen för samarbetet. Samarbetet har även visat sig vara framgångsrikt så till vida att rapporteringen från bankerna som deltar i samarbetet har varit av mer relevans för fortsatt under- rättelsearbete eller utredning hos brottsbekämpande myndigheter än rapportering från andra banker.10 Mellan har fem fall utretts av . Det har under den tids- ramen lett till 195 rapporter avseende avvikande transaktioner, varav finansunderrättelseenheten bedömt 189 som misstänkta.11 Medan TFTF och SCTF fokuserar på att hjälpa bankerna att identifiera misstänkta transaktioner för rapportering till finansunder- rättelseenheten, fokuserar samarbetet på att förfina bankernas förståelse för transaktionerna och att ge bankerna feedback på rapportering som har gjorts. I delar finansunder- rättelseenheten och fyra banker kunskaper för att förbättra rappor- teringen av misstänkta transaktioner från bankerna. Finansunderrättelseenheten leder och koordinerar arbetet inom i gemensamma lokaler där säkerhetsklassade repre- sentanter från parterna arbetar tillsammans i den utsträck- 8Maxwell, Expanding the Capability of financial Information-Sharing Partnerships, 2019 s. 78. 9Artikel 11 i Convenant Taskforce Terrorismefinanciering och artikel 11 i Covenant on the Serious Crime Taskforce Pilot. 10Maxwell a.a. s. 78 f. 11Royal och Future of Financial Intelligence Sharing (FFIS) rapport a.a. s. 44. ning som den nationella rätten tillåter. Syftet med är att skapa bättre kunskap om och förståelse för kriminella nätverk, nyckelpersoner, typiska tillvägagångssätt och hur kriminella tillgångar tvättas. Information från finansunderrättelseenheten i form av bl.a. feed- back från tidigare rapporter, varningsflaggor och kända tillvägagångs- sätt arbetas in i bankernas system för bättre och mer specifika rap- porter från banker till finansunderrättelseenheten. Bankerna tillåts även att med varandra dela information om en ovanlig transaktion som har identifierats, om båda parterna i transaktionen deltar i sam- arbetet. Kunskapen som samarbetet ger används även för att skapa produkter för att sprida informationen till andra aktörer. Informa- tion som delas om enskilda inom samarbetet får inte användas utan- för samarbetet. finns tillgängligt för andra samarbeten, t.ex. SCTF och TFTF.12 Det finns i ett särskilt samarbete mellan myndigheter och privata aktörer, Joint Money Laundering Intelli- gence Taskforce (JMLIT). har omfattningen av sam- arbetet breddats och formerna för det utvecklats. Samarbetet kallas numera för JMLIT+. Det övergripande syftet med samarbetet är att optimera deltagande aktörers förutsättningar att hantera gemensamt prioriterade hot relaterade till ekonomisk, allvarlig och organiserad brottslighet samt identifiera långsiktiga strategiska sårbarheter. Samarbetet är en integrerad del av the () inom the (), en brottsbekämpande myndighet som leder kampen för att minska den allvarliga och organiserade brottsligheten.13 Samarbetet involverar över 40 finansiella institut, en ideell organisation med inriktning på att förebygga bedrägerier (Cifas), tillsynsmyndigheten för den finan- siella sektorn och flera brottsbekämpande myndigheter. Även depar- tement deltar i samarbetet.14 12Royal och Future of Financial Intelligence Sharing (FFIS) rapport a.a. s. 46 f. 13Royal och Future of Financial Intelligence Sharing (FFIS) rapport a.a. s. 48. 14Se nationalcrimeagency.gov.uk/what-we-do/national-economic-crime-centre (hämtat den 10december 2020). Inom samarbetet delas finansiell underrättelseinformation samt kunskap och särskild expertis för att förhindra allvarlig och organi- serad brottslighet och för att ge stöd åt högprioriterade utredningar. Målet är att samarbetet ska skapa en övergripande förståelse för de hot som den ekonomiska brottsligheten utgör och hur man på bästa sätt kan ta itu med hoten. För de brottsbekämpande myndigheterna bidrar informationsutbytet bl.a. till ökade förutsättningar att utreda personer som misstänks vara involverade i kriminell verksamhet. Samarbetet gör det vidare möjligt för de privata aktörerna att förstå de metoder som används för att begå allvarlig och organiserad brotts- lighet. Denna förståelse utgör sedan grund för aktörerna att pro- aktivt hantera risker inom sina egna verksamheter, att identifiera miss- tänkta aktiviteter, att förbättra övervakningen samt att ge stöd åt de brottsbekämpande myndigheterna. Även för de aktörer som utövar tillsyn i fråga om efterlevnaden av regelverket om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism är samarbetet fruktbart genom att det hjälper dessa aktörer att förstå befintliga och framväxande hot samt den förändrade karaktären avseende de risker som deras till- synsobjekt möter. Med informationen kan de aktörer som utövar tillsyn anpassa sin riskbaserade tillsynsmetod och förstå hur de kan bidra till att minska riskerna.15 Prioriteringarna för JMLIT+ fastställs genom olika styrgrupper. Övergripande mål och inriktningar sätts av NECC:s styrelser. Det finns även särskilda styrgrupper för planeringen och den närmare prioriteringen av samarbetet där representanter från departement samt deltagande myndigheter och privata aktörer ingår. Samarbetet sker genom operativa grupper, arbetsgrupper med särskild inriktning på specifikt prioriterade hot och expertgrupper. Arbetet stöds även av en grupp som hanterar rättsliga frågor och frågor särskilt kopplade till informationsutbyte. Det finns två operativa grupper, the () och the Insurance and (). Inom ramen för dessa träffas särskilt säkerhets- prövade representanter för de deltagande aktörerna på möten för att ge stöd till särskilt prioriterade utredningar. Det sker genom att information delas med flera aktörer för att på ett effektivt sätt inhämta uppgifter för att skapa en heltäckande bild 15Royal och Future of Financial Intelligence Sharing (FFIS) rapport a.a. s. 48. avseende ett konkret hot eller ärende. Informationen som delas innebär också en möjlighet för myndigheter och privata aktörer att bättre prioritera inriktningen på sitt arbete. Det finns tre stående arbetsgrupper med inriktning på bedrägeri, finansiering av terrorism respektive penningtvätt. Grupperna kan i sin tur skapa mer fokuserade taktiska grupper för att t.ex. ta itu med särskilda utmaningar inom respektive grupps ansvarsområde. Inom ramen för samarbetet finns det även möjlighet att för andra specifika hot skapa särskilda och tidsbegränsade grupper för tematiskt och taktiskt arbete. Avsikten är att kunskap ska kunna delas inom gruppen för att öka förståelsen för det specifika hotet. Gruppernas arbete kan bl.a. leda till att varningar och vägledningar utfärdas som kan delas med den privata sektorn för att minska utrymmet för kriminella aktörer att utnyttja det finansiella systemet. Grupperna stödjer även arbetet i de operativa grupperna och NECC. Det finns vidare särskilda expertgrupper för olika expertområden. I expertgrupperna deltar representanter från privata aktörer, brotts- bekämpande myndigheter och icke-statliga organisationer samt akade- miker. Syftet är att utbyta kunskap för att öka förståelsen för befintliga och framväxande hot samt risker. Resultaten publiceras sedan genom att särskilda varningar utfärdas eller som allmänna råd som blir till- gängliga för en bredare krets verksamhetsutövare och myndigheter. Det finns två särskilda expertgrupper som initierats av tillsynsmyn- digheter för att stärka informationsutbytet mellan de självreglerande organ som utövar tillsyn över verksamhetsutövare inom områden för juridik respektive bokföring, tillsynsmyndigheterna och brotts- bekämpande myndigheter. Säkerhetsprövade representanter för aktö- rerna träffas var sjätte vecka. Ett särskilt informationsutbyte mellan dessa aktörer och brottsbekämpande myndigheter skapar vidare en förståelse för de hot som tillsynsorganen behöver ta hänsyn till i sin tillsyn.16 Informationsutbytet i de olika grupperna sker alltid på frivillig väg. Genom att delta i samarbetet anses representanterna för aktörerna vara tjänstemän för the NCA. Det innebär att aktörerna har möjlig- het att med varandra bl.a. dela annars sekretessbelagd underrättelse- information och analysresultat med stöd av avsnitt 7 i Crime and Courts Act 2013. Det finns dessutom särskilda avsiktsförklaringar 16Royal och Future of Financial Intelligence Sharing (FFIS) rapport a.a. s. 48. mellan aktörerna om informationsutbytet. Privata aktörer får inte sprida information som NCA har delat inom ramen för samarbetet. Privata aktörer har vidare inte heller möjlighet att med varandra dela information inom ramen för samarbetet. När information delas måste aktörerna vidare beakta de krav som ställs enligt dataskyddsregel- verket. JMLIT har bedömts som framgångsrikt av FATF.17 Samarbetet har sedan starten använts vid över 830 utredningar. Det har lett till att över 40 miljoner GBP misstänkta kriminella intäkter beslag- tagits, över 235 gripanden gjorts och över 6 300 konton identifierats som misstänkta i fråga om penningtvätt. Del i framgången med informationsutbytet har bl.a. bedömts vara den relation och det för- troende som samarbetet skapat mellan de brottsbekämpande myndig- heterna och de privata aktörerna. initierade finansunderrättelseenhet och till- synsmyndighet i fråga om regelverket mot penningtvätt och finan- siering av terrorism (the Australian Transaction Reports and , AUSTRAC) ett samarbete som bl.a. tar sikte på informations- utbyte mellan myndigheter och privata aktörer. Samarbetet kallas och syftar till att öka finanssektorns motstånds- kraft för att förhindra att den utnyttjas av kriminella samt att stödja utredningar i fråga om allvarlig brottslighet och nationell säkerhet. Samarbetet tar sikte på vissa kvalificerade hot som t.ex. brott som påverkar de mest sårbara (exempelvis barn, äldre och funktionshind- rade), nätverksbaserad och komplex finansiell brottslighet och pen- ningtvätt som kräver innovativ användning av information för att upptäcka samt hot som annars lyfts fram som prioriterade i natio- nella uppdrag.18 hade 29 aktörer anslutit sig till , bl.a. , , brottsbekämpande myn- digheter och skattemyndigheten men också flera kreditinstitut, andra betaltjänstleverantörer och spelbolag. Även vissa aktörer från andra 17FATF, Anti-money laundering and counter-terrorist financing measures – Mutual Evaluation Report, s. 6, 39 och 47 f. 18Maxwell a.a. s. 72 f. länder, som the NCA i och finansunderrättelseenheten i , deltar i samarbetet.19 möjliggör för myndigheterna och de privata aktörerna att dela information på ett säkert och målinriktat sätt i syfte att identifiera brottslig verksamhet och kopplingar mellan sådana. Det har i skapats en miljö för att göra det möjligt för aktörerna att utbyta och analysera finansiell infor- mation.20 Samarbetet sker genom två center; “the Operations ” och “the Innovation ”. The Operations består av särskilda utrymmen där aktörerna arbetar sida vid sida. Information utbyts och analyseras i stort sett i realtid samt kopplas samman med spår- ningsverktyg och metoder som aktörerna använder. The Innovation är en plattform för aktörerna att gemensamt bl.a. utveckla och testa nya tekniska lösningar för att förstärka möjligheterna att samla in och analysera finansiell information inom the Operations Hub.21 Vid sidan av dessa center finns styrningsstrukturer som inkluderar en styrelse för strategirådgivning, en expertgrupp och olika arbets- grupper.22 Den allmänna information som samarbetet skapar genom bl.a. varningsflaggor och metodrapporter sprids till den privata sektorn för att öka dess förståelse för de risker som finns i fråga om pen- ningtvätt och finansiering av terrorism. Avsikten är att därmed bl.a. effektivisera sektorns transaktionsövervakning. Underlag produceras också till de brottsbekämpande myndigheterna i form av t.ex. riktade rapporter med underrättelseinformation och information om speci- fika typer av brott eller hot i syfte att skapa en bredare kunskap inom myndigheterna. Som ett centrum för kompetens i fråga om finansiell information är avsikten med vidare att utveckla stan- darder och tillvägagångssätt samt utbilda analytiker på området. En viktig del i arbetet är även att utveckla ny teknik och andra innova- tiva sätt att samarbeta för att förbättra förmågan att upptäcka och förhindra brott som sker genom att utnyttja den finansiella sektorn.23 samlar i regel inte in information på eget initiativ. Det görs i stället av de aktörer som deltar i samarbetet. 19Royal och Future of Financial Intelligence Sharing (FFIS) rapport a.a. s. 54. 20Maxwell a.a. s. 73. 21Fintel Alliance – An AUSTRAC initiative, Annual Report 2018–19, s. 22. 22Fintel Alliance – An AUSTRAC initiative a.a. s. 19. 23Fintel Alliance – An AUSTRAC initiative a.a. s. 12 och 26. därför att var för sig säkerställa att informationsutbytet sker i över- ensstämmelse med bestämmelser om bl.a. tystnadsplikt och person- uppgiftsbehandling som gäller för deras respektive verksamheter. Därutöver har AUSTRAC egna riktlinjer om behandling av person- uppgifter som gäller för arbetet inom . Riktlinjerna behandlar bl.a. hur personuppgifter får samlas in och hur uppgifterna får bevaras, användas och delas. Myndigheter som deltar i samarbetet har att förhålla sig till den sekretessreglering som gäller för deras verksamheter och får endast lämna ut information när det är tillåtet enligt författning.24 Begräns- ningar i sekretessregleringen innebär att myndigheter kan vara hind- rade att lämna uppgifter såväl till andra myndigheter som till privata aktörer som deltar i samarbetet.25 AUSTRAC har befogenhet att göra vissa ändringar i regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism i förhål- lande till en specifik person. I förhållande till har AUSTRAC gjort en ändring i regelverket som ger aktörerna möjlig- het att inom ramen för samarbetet dela information om misstankar som har väckts.26 Informationsutbytet mellan aktörerna sker inom the Operations via AUSTRAC genom representanter som har ut- stationerats från aktörerna och särskilt kontrollerats och godkänts i säkerhetshänseende av AUSTRAC. Representanterna får därmed sam- ma ställning som en tjänsteman inom myndigheten i det aktuella sam- manhanget vilket möjliggör informationsutbytet. En privat aktör som frivilligt eller förebyggande vill dela information med AUSTRAC kan endast göra det genom en formell rapport om sina misstankar. Utan att en misstankerapport gjorts till AUSTRAC får myndigheten endast ställa frågor till en privat aktör genom en formell begäran. När en sådan besvaras får inte någon ytterligare information lämnas än den som begärts. Om ytterligare information lämnas kan straffrättsligt ansvar aktualiseras. Möjligheten för myndigheter och privata aktörer inom att dela information med varandra innebär även en möjlig- het för representanter för privata aktörer att med varandra i egenskap av tjänstemän inom AUSTRAC dela information om misstankar som 24Fintel Alliance – An AUSTRAC initiative a.a. s. 24. 25Maxwell a.a. s. 26. 26Anti-Money Laundering and Counter-Terrorism Financing Act (Modification) Declaration 2019 (No. 2) och section 123 och 248 the Anti-Money Laundering and Counter-Terrorism Financing Act 2006 (AML/ CTF Act). är relevanta för varje specifikt projekt. Det finns emellertid inte någon annan laglig grund för privata aktörer att utbyta information om misstankar avseende penningtvätt eller finansiering av terrorism med varandra.27 Samtliga aktörer inom är anslutna till ett särskilt avtal som mer specifikt anger hur informationsutbytet får ske. Av avtalet framgår bl.a. att aktörerna inte får använda information för andra syften än de delats för. Informationen som delats får inte heller avslöjas för någon utanför om inte det krävs enligt författning eller ett skriftligt godkännande lämnats av AUSTRAC. Varje aktör är dessutom generellt skyldig att säkerställa att informa- tionen inte hanteras felaktigt, avslöjas eller annars används olämpligt.28 har ansetts ha bidragit till att myndigheter i snabbare har kunnat reagera på hot som kvali- teten på rapporter som lämnats till AUSTRAC har förbättrats och myndigheter blivit mer medvetna om relevanta hot.29 Samarbetet har inneburit att flera brottsutredningar har kunnat genomföras med hjälp av den privata sektorn, vilket har lett till ett stort antal arrester- ingar och att flera konton som relaterats till högriskkunder har kunnat avslutas.30 En viktig faktor i framgången har bedömts vara den rela- tion och det förtroende som utvecklats mellan de personer som arbetar nära varandra inom . I budgeten –20 har regeringen meddelat att AUSTRAC ska få ytterligare medel för att fortsätta och utvidga arbetet inom Fintel Alliance.31 Planen är att utvidga möjligheterna att genomföra operativa utred- ningar, att bygga en teknisk plattform för att förbättra förmågan att identifiera och upptäcka finansiella mönster, som känslig information om enskilda kan skyddas, samt att öka möjligheterna för myndigheter att dela information med privata aktörer utan krav på att de är lokaliserade tillsammans.32 27Maxwell a.a. s. 26, 36, 41 och 67 samt och Artingstall, The Role if Financial Infor- mation-Sharing Partnerships in the Disruption of Crime, 2017 s. 16.