sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Givet att behovet av kompletteringar minskar till av ärendena och givet att den kompletterande dokumen- tationen i varje ärende i genomsnitt uppgår till 5 sidor material som ska skickas med post kan uppemot 260 000 sidor papper sparas genom förslaget. Förslagen i betänkandet berör enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, och bedöms ge dessa en mer stabil grund för beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst. I kommittéförordningen och förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning finns ytterligare aspekter utöver de som redan be- lysts, som ska beröras i konsekvensutredningen av förslagen. Jag bedömer att de förslag jag lämnar inte kommer att ha någon betydelse för den kommunala självstyrelsen. Förslaget har inga direkta effekter för kommunsektorn eller kommunernas ekonomiska förhållanden. Kommunerna bedöms inte heller bedömas indirekt av någon av de effekter som beskrivits i detta kapitel. Förslagen bedöms kunna få vissa samhällsekonomiska konse- kvenser. Genom att det blir enklare att ansöka om SGI och tydligare vilken nivå på förmånerna företagare kan förvänta sig bör tryggheten öka. Detta kan medföra att fler vågar ta steget till att starta ett eget företag. I den mån så sker kan förslaget få samhällsekonomiska effekter. Fler företag kan öka konkurrensen på marknaden, och där- igenom få positiva effekter på produktivitet och sysselsättning. Nyföretagandet kan förväntas öka mer bland kvinnor (se avsnitt 7.9) och bland utrikes födda (se avsnitt 7.11). Förslagets effekter i denna del är dock indirekta och uppkommer i den mån fler människor vågar starta företag då trygghetssystemen för företagare blir tyd- ligare, enklare och mer förutsebara. I kapitel 2 gör jag bedömningen att de föreslagna reglerna för SGI bör träda i kraft medan förslaget avseende vilket antal dagar som ska vara grundkarens i sjukförsäkringen bedöms kunna träda i kraft vid ett halvårsskifte. Ikraftträdandet är valt ut- ifrån vilken tid som är tidigast möjliga givet de nödvändiga bered- ningstiderna för lagförslag. Min bedömning är vidare att det inte behöver tas några andra särskilda hänsyn vad gäller tidpunkten för ikraftträdande. Slutligen kan sägas att förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning riktar sig till förvaltningsmyndigheter under regeringen. Frågan om på vilka bemyndiganden som myndighetens beslutande- rätt grundar sig avser således myndigheters arbete med föreskrifter och bedöms därför inte vara relevant i detta fall. Däremot ges För- säkringskassan ett bemyndigande i en tillämpningsförordning att besluta om tillämpningen av den föreslagna förändringen i social- försäkringsbalken avseende beräkning av SGI. Förordningen är med- delad med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. 8.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten av aktiv näringsverksamhet ska som huvudregel beräknas på det högsta av 1.den inkomst från verksamheten som framgår av senaste beslutet om slutlig skatt, eller 2.som ett genomsnitt av de tre högsta inkomsterna en- ligt beslut om slutlig skatt räknat från och med det senaste beslutet om slutlig skatt. Den försäkrade har rätt att som alternativ till huvudregeln begära att beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten ska be- räknas utifrån inkomsten av aktiv näringsverksamhet enlig senaste be- slutet om slutlig skatt kompletterat med underlag avseende tid därefter. ska vid beslut om sjukpenninggrundande inkomst alltid besluta om det högsta av huvudregeln eller alternativregeln. Förslaget behandlas i kapitel 2, avsnitt 2.11. I paragrafen finns bestämmelser om det beräkningsunderlag som ska använda för att beräkna sjukpenning för för- säkrade med inkomst av aktiv näringsverksamhet. I första stycket anges att vid beräkning enligt huvudregeln så ska det beräkningsunderlag som ger högst inkomst av aktiv närings- verksamhet användas. I första stycket punkt 1 anges att beräkningsunderlaget är det under- lag som framgår av senaste beslut om slutlig skatt. I första stycket punkt 2 anger att som beräkningsunderlag kan ett genomsnitt av de tre högsta inkomsterna av de fem senaste årens överskott enligt senaste beslutet om slutlig skatt användas. I andra stycket ges den försäkrade rätt att som alternativ till huvudregeln begära att beräkningsunderlaget för den sjukpenning- grundande inkomsten ska beräknas utifrån inkomsten av aktiv näringsverksamhet enlig senaste beslutet om slutlig skatt komplet- terat med underlag avseende tid därefter. I tredje stycket anges att ska vid beslut om sjuk- penninggrundande inkomst alltid besluta om det högsta av huvud- regeln eller alternativregeln. För sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete gäller att sjukpenning inte lämnas i en sjuk- period (karensdagar) om inte karenstid har anmälts enligt 29 § första stycket. Bestämmelser om karenstid i stället för karensdagar finns i 29–31 §§. Förslaget behandlas i kapitel 3, avsnitt 3.7. I paragrafen finns bestämmelser om att den grundläggande karen- sen ska vara för de som erhåller sjukpenning som svara mot inkomst av annat förvärvsarbete, dvs. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och som betalar egenavgifter har rätt att anmäla till att han eller hon vill ha sjukpenning med en karenstid på eller 7, 14, 30, 60 eller . Om den som betalar egenavgift inte gör sådan anmälan lämnas sjukpenning efter de karensdagar som anges i 27 a §. Förslaget behandlas i kapitel 3, avsnitt 3.7. I paragrafen finns bestämmelser om rätten att välja en karenstid , 7, 14, 30, 60 eller . Som ett förtydligande anges att även grundkarensen ska vara valbar. Om den som betalar egenavgift gör en sådan anmälan som anges i 29 §, ska sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvs- arbete inte lämnas för eller de första 7, 14, 30, 60, eller av varje sjukperiod, den dag sjukfallet inträffade in- räknad (karenstid). Förslaget behandlas i kapitel 3, avsnitt 3.7. I paragrafen finns bestämmelser om när sjukpenning inte lämnas. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 27 kap. 27 a, 29 och 30 §. I övrigt träder lagen i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i ersättningsärenden som påbörjats före lagens ikraftträdande. Förslaget behandlas i kapitel 2, avsnitt 2. I punkt 1 anges att lagen träder i kraft i fråga om 27 kap. 27 a, 29 och 30 §. I övrigt träder lagen i kraft . I punkt 2 anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller i ersättnings- ärenden som påbörjats före lagens ikraftträdande. 8.2Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Förslaget behandlas i kapitel 3 avsnitt 3.7. I paragrafen finns bestämmelser om uttag av egenavgifter och med vilken procentsats de utgår med på avgiftsunderlaget. I punkt 1 anges att sjukförsäkringsavgiften uppgår till efter omräkning till förslaget att grundkarensen ska vara . Förslaget behandlas i kapitel 3 avsnitt 3.7. 1.Denna lag träder i kraft I punkt 1 anges att lagen träder i kraft . , L. och M. Hammarstedt (2017). Egenföretagande bland utrikes födda – en översikt av utvecklingen , underlagsrapport 1/2017, , . , F. och A. Vejsiu (2019). Vem lämnar en (o)trygg anställning för att bli egenföretagare eller aktiebolagsdelägare? Ekonomisk debatt, 47, 18–30. Angelov, N. och D. (2021). The Impact of COVID- 19 on Economic Activity: Evidence from Administrative Tax Registers. (2016). Income Insecurity in the On-Demand Economy: Findings and Policy Lessons from a Survey of Crowdworkers. , 37(3), 506–543. Burtch, G., S. Carnahan och B. Greenwood (2018). Can You Gig It? An Empirical Examination of the Gig Economy and Entre- preneurial Activity. Management Science, 64(12), 5497–5520. Calmfors, L. Ek, A-S. , T. Pekkarinen och P. Skedinger (2018). Olika vägar till jobb. Codagnone, C., F. Biagi och F. Abadie (2016). The Passions and the Interests: Unpacking the ’Sharing Econom’. spective Technological Studies, JRC Science for Policy Report EN. doi:10.2791/474555. , P. och B. (2009). Tax Evasion and Self- Employment in a High-Tax Country: Evidence from , Applied Economics, 41, 2419–2430. Forte (2019). Arbetsvillkor och arbetsförhållanden inom gigekonomin –en kunskapsöversikt. : för hälsa, arbetsliv och välfärd. Fågelstedt, E., R. Filis och C. (2021). Kartläggning av utmaningar inom gigekonomin i . (2021), Sjukfrånvaron högst bland de som saknar gymnasieutbildning och bland utrikes födda som varit länge i . Korta analyser 2021:1. (2021). Effekter som covid-19 har på sjuk- försäkringen. Henrekson, M. och M. . (2004). ”The Effect on of Changes in the ”, , 22, 87–113. Inspektionen för socialförsäkringen (2012). Sjukfrånvaro och vård av barn bland företagare – En analys av utvecklingen under Inspektionen för socialförsäkringen, . Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Sju dagars karens i sjukförsäkringen för egenföretagare – en effektutvärdering av reformen . Inspektionen för socialförsäkringen, . Ipsos (2021), Enkät om frilansande klassiska sångsolisters arbetssituation, pressmeddelande . , P. och M. (2005). ”Moral Hazard and ”. , 89, 1879–1890. Kompetensföretagens årsrapport : _2020_03.pdf. Kleven, H. J, M. B. , C. T. Kreiner, S. och E. Saez (2011). Unable or unwilling to cheat? a tax audit experiment in . Econometrica, 79, 651–692. Kässi, O. och V. Lehdonvirta (2018). Online labour index: measuring the online gig economy for policy and research. Technological forecasting and social change, 137, 241–248. Kässi, O., V. Lehdonvirta och S. (2021). How Many Online Workers are there in the World? A Data-Driven Assessment. Myndigheten för kulturanalys (2021). –Konsekvenser och offentliga insatser inom kulturområdet. Novus (2018) Branschindikator för egenanställningsföretag 2017. power point-presentation daterad . egenanstallning-2017.html. (2021). Declining business dynamism: Cross-country evidence, drivers and the role of policy. STI Policy Note. (2020). Paid sick leave to protect income, health and jobs through the Covid-19 crisis. (2018), Fastställande av föräldrapenning för egen- företagare, 2018:1. Schor, J. (2017). Does the sharing economy increase inequality within the eighty percent? : findings from a qualitative study of platform providers. , Economy and Society, 10, 263–279. (2016). Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet. Rapport 1 31 129651-16/113. (2021). Hur har Covid-19-pandemin påverkat skatte- intäkter och arbetsinkomster? Företags- och individregister (), mikrodata. Konkurser och offentliga ackord. Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier (). , Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). Statistik över nystartade företag 2010–2020. Tillväxtanalys (2021). Självskattade effekter av företagsstöden . (2016). (2017). Ekonomiska effekter av nya regler, så beräknar du företagens kostnader. (2020). Städer och landsbygder: Forskning, fakta och analys, Rapport 0343. Unionen (2021). Var fjärde egenföretagare spår konkurs. Press- meddelande . , samt data särskilt framtaget för utredningens räkning. , S., B. J. Landstad, Å. Tjulin och M. (2021). Sickness Presenteeism Among the Swedish Self-Employed During the Covid-19 Pandemic. Frontiers in Psychology, open access . (2014). Effekter av förlängd karenstid i den allmän- na sjukförsäkringen för egenföretagare. Ekonomisk debatt, 2, 19–29. Ds 2014:15, Ny ersättning för höga sjuklönekostnader. Europeiska kommissionen (2020). Tax fraud and evasion – better cooperation between national tax authorities on exchanging information. Impact assessment accompanying the document ”Proposal for a Council Directive amending Directive 2011/16/EU on administrative cooperation in the field of taxation”, Commission staff working document SWD (2020) 131 final. Regeringsbeslut A2018/01348/ARM. Uppdrag om tillsynsinsats med inriktning på nya sätt att organisera arbete. SOU 1952:39, Sjukförsäkring och yrkesskadeförsäkring. SOU 1972:60, Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet SOU 1981:22, Sjukersättningsfrågor, betänkande av . SOU 1983:48, Egenföretagares sjukpenning m.m., slutbetänkande av . SOU 1991:35, Några frågor i anslutning till en arbetsgivarperiod inom sjukpenningförsäkringen. SOU 1995:149, Försäkringsskydd vid sjukdom. Delbetänkande av Sjuk- och arbetsskadekommittén. SOU 1996:113, En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering. Slutbetänkande av Sjuk- och arbetsskade- kommittén. SOU 1997:85, Förmån efter inkomst – Samordnat inkomstbegrepp för bostadsstöden och nya kvalifikationsregler för rätt till sjuk- penninggrundande inkomst. Betänkande av Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialför- säkringssystemen (IBIS). SOU 2003:50, Sjukpenninggrundande inkomst – Skydd och anpassning. Betänkande av Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (). SOU 2006:86, Mera försäkring och mera arbete. SOU 2008:89, Trygghetssystemen för företagare. Betänkande av Utredningen om trygghetssystemen för företagare. SOU 2012:47, Harmoniserat inkomstbegrepp. Delbetänkande av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring. Slutbetänkande av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. SOU 2017:24, Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Betänkande av Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv. SOU 2019:41, Företagare i de sociala trygghetssystemen. Betänkande av Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – För tillväxt och innovation. SOU 2020:37, Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen. Betänkande av Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster. SOU 2020:65, och karensval. Betänkande av Utredningen om ett förbättrat trygghetssystem för företagare. SOU 2020:50, Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. Del- betänkande av Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande. SOU 2021:55, Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstbeskatt- ning för de minsta företagen. Slutbetänkande av Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egen- företagande. SOU 2021:77, Från kris till kraft Återstart för kulturen. Betänkande av Utredningen återstart för kulturen. Maj:ts proposition 1953:178 till med, Förslag till lag angående ändring i lagen (nr 1) om allmän sjukförsäkring, m. m.; given . Maj:ts proposition 1973:46, Angående utformningen av be- skattad sjukpenning m.m.; given . 1986/87:69, Om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn. 1989/90:110, Om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. 1990/91:181, Om sjuklön m.m. 1993/94:59, Nya kapitaltäckningsregler m.m. Prop. 1993/94:59, Vissa sjukförsäkringsfrågor. 1995/96:209, Försäkringsskydd vid sjukdom m.m. Prop. 1997/98:1, Budgetproposition . 1998/99:59, Om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. Prop. 1998/99:119, Socialförsäkringens personkrets. 2002/03:100, ekonomiska vårproposition. 2006/07:1, Budgetproposition . 2009/10:120, Trygghetssystemen för företagen. 2011/12:81 Förtydligande av arbetsgivares ansvar för sjuklön. 2012/13:1, Budgetproposition . 2013/14:1, Budgetproposition . 2014/15:1, Budgetproposition . 2019/20:132, Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset. Eurobarometern (2018). The use of the collaborative economy. Flash Eurobarometer 467, October 2018. doi:10.2873/312120. Huws, U., N. , D. Syrdal och K. (2017). Work in Gig Economy: Research results from the UK, , , , the , and . SOU 2017:24, Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Betänkande av Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv. SOU 2017:26, Delningsekonomi på användarnas villkor. Betänkande av Utredningen om användarna i delningsekonomin. Befolkningens IT-användning (BIT) 2019. LELE0108LE0108E/LE0108T19/. Tydligt, enkelt och förutsägbart En särskild utredare ska lämna förslag på hur företagares trygghets- system kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbart. I utredningen ska jämställdhetsaspekter genomgående belysas och analyseras. Utredaren ska bland annat •utreda hur sjukpenninggrundande inkomst ska fastställas för före- tagare med inkomst av näringsverksamhet från enskild firma, från ett handelsbolag eller från en europeisk ekonomisk intresse- gruppering, •utreda om åldersgränsen är ändamålsenlig som bortre gräns för möjligheten att kunna välja karenstid i sjukförsäkringen, •kartlägga bakgrunden till och analysera skälen för de nuvarande skillnader i de olika regelverken beroende på val av företagsform i fråga om karensregler och sjuklöneansvar, •göra en helhetsöversyn av regler och processer kring företagares trygghetssystem, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Deluppdraget att utreda om åldersgränsen är ändamålsenlig som bortre gräns för möjligheten att kunna välja karenstid i sjukförsäk- ringen, ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Behovet av en utredning För att fler ska vilja starta företag är det angeläget att ytterligare förbättra för företagen och öka förutsägbarheten i företagens trygg- hetssystem. I betänkandet Företagare i de sociala trygghetssystemen (SOU 2019:41) identifierar utredningen ett antal områden som ut- redningen bedömer vara centrala för ett fortsatt arbete för att stärka den sociala tryggheten för företagare. Utredningens övergripande bedömning är att mer behöver göras för att förbättra förutsägbar- heten i det försäkringsskydd som erbjuds företagare i de allmänna för- säkringarna. En grundläggande förutsättning är, enligt utredningen, att regler är tydliga och klara. Den faktiska tillämpningen och bemö- tandet från myndigheters sida är också viktiga faktorer när det gäller hur företagare upplever sin trygghet. Förståelsen för företagares arbets- förhållanden, liksom för andra grupper som arbetar självständigt, måste öka. Utredningen bedömer dessutom att mer behöver göras för att nå ut till företagare med stöd och information om regler och villkor i de allmänna försäkringarna (SOU 2019:41 s. 111). Även i utredningen – oavsett villkor (SOU 2018:23) väcks frågor om utform- ningen av företagares trygghetssystem då kulturskapare i hög utsträck- ning är egenföretagare och därför särskilt berörda av dessa frågor. Utredningen identifierar i betänkandet (SOU 2019:41) följande områden där fortsatta åtgärder och analyser bedöms angelägna. •Tydligare och enklare regler för sjukpenninggrundande inkomst för företagare med enskild firma. •Översyn av reglerna för karenstid och sjuklön i syfte att uppnå en större enhetlighet mellan olika företagsformer. •Analys av regler och tillämpning gällande partiell sjukskrivning och rehabilitering av företagare. •Stärkt webbaserad information och stöd till företagare samt ut- vecklade e-tjänster. •Fortsatt analys av frågor kring företagandets utveckling och på- gående förändringar och utmaningar i en globaliserad gig- och delningsekonomi. Företagares trygghetssystem har varit föremål för utredning och förändringar ett antal gånger. En utförlig redovisning finns i betän- kandet (SOU 2019:41 s. 35 ff.). Utredningen menar dock att det fortfarande kvarstår brister, bland annat när det gäller förutsägbarhet i systemet. Regelverket är komplext och i vissa fall svårgenomträng- ligt och präglas inte av den enkelhet och lättillgänglighet som är önskvärd. Detta innebär enligt utredningen att företagarna får lägga mycket tid på att sätta sig in i regler och att osäkerhet råder när det gäller reglernas tillämpning. I betänkandet redovisas också ett antal rapporter och undersök- ningar som belyser företagarnas arbetsliv utifrån förändringar på arbets- marknaden (SOU 2019:41 s. 105 ff.). Sammanfattningsvis visar kart- läggningen på en utveckling mot mer flexibla former för utförande av arbete. Företagsstrukturen går mot egenföretagare utan anställda (soloföretag) och mindre företag. Nya anställnings- och uppdrags- former kan vara positivt för entreprenörskap och innovation. Ris- kerna med ett sådant arbetsliv är en ökad ekonomisk osäkerhet och brister i det sociala skyddet. En utmaning i detta hänseende är enligt utredningen att skapa tydliga gränser och ansvarsförhållanden mellan olika aktörer för att få fler att våga starta företag. Uppdraget att göra trygghetssystemen för företagare enklare, tydligare och mer förutsägbara Trygghetssystemen för företagare behöver utvecklas ytterligare och breddas från att i huvudsak vara uppbyggda kring tillsvidareanställ- ningar till ett flexibelt arbetsliv i ständig förändring. Trygghetssyste- men ska präglas av förutsägbarhet och fungera så att fler vill starta företag och att egenföretagare, småföretagare och människor som kliver in och ut ur företagarrollen känner samma trygghet som andra. Trygghetssystemen ska bidra till ökad jämställdhet genom enkla och förutsägbara regler så att fler kvinnor startar och driver företag. Utredarens förslag ska så långt det är möjligt vara neutrala i fråga om val av företagsform och underlätta för människor att gå in och ut ur rollen som företagare och att kombinera anställning med före- tagande, vilket är vanligare bland kvinnor. Förslagen ska även främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Förslagen ska så långt det är möjligt inte innebära några ökade kostnader för staten. Inriktningen är att företagare ska ha lika god förutsägbarhet som anställda när det gäller ersättning vid sjukdom och föräldraledighet. Förslag på författningsändringar som lämnas ska så långt som möj- ligt ansluta till systematiken i socialförsäkringslagstiftningen. I sitt arbete ska utredaren särskilt sträva efter att skapa enkla och tydliga regler. Det arbetsrättsliga regelverket och arbetstagarbegreppet ska inte påverkas av utredarens förslag. Inte heller det skatterättsliga regel- verket ska påverkas av utredarens förslag om det inte är fråga om följdändringar till förslag inom annan lagstiftning. Hur ska sjukpenninggrundande inkomst från näringsverksamhet fastställas? Den parlamentariska socialförsäkringskommittén lämnade i betän- kandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) förslag till ett gemensamt inkomstbegrepp i arbetslöshets- och sjukförsäk- ringen benämnt ersättningsgrundande inkomst (EGI). Förslaget innebar också att arbetsgivaren skulle redovisa arbetstagarens inkoms- ter elektroniskt. En motsvarande ordning föreslogs inte för företagare. I betänkandet Företagare i de sociala trygghetssystemen konsta- terar utredningen att det i socialförsäkringsbalken saknas närmare bestämmelser om vilka inkomster av näringsverksamhet som ska ligga till grund för beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst (SGI), vilket leder till dålig förutsägbarhet i fråga om vilka inkomster som ska ingå i inkomstunderlaget. För fastställande av inkomst- underlaget för andra förmåner för företagare, som till exempel pen- sionsgrundande inkomst, finns det en lagreglering. Utredningen gör bedömningen att bestämmelser om vilka inkomster av näringsverk- samhet som ska ligga till grund för fastställande av en företagares SGI bör införas. Bedömningen gäller företagare som har inkomst från enskild näringsverksamhet, från ett handelsbolag (inklusive utländska motsvarigheter) eller från en europeisk ekonomisk intressegrupper- ing (EEIG) (SOU 2019:41 s. 113). •föreslå hur reglerna om sjukpenninggrundande inkomst ska fast- ställas för företagare med inkomst av näringsverksamhet från en- skild firma, från ett handelsbolag eller från en europeisk ekono- misk intressegruppering, •utreda om inkomstuppgifter kan hämtas från andra befintliga underlag i syfte att förenkla hanteringen och skapa förutsätt- ningar för en e-tjänst, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Är åldersgränsen ändamålsenlig som bortre gräns för val av karenstid? Försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete har möjlighet att välja en karenstid eller 14, 30, 60 eller .