sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — En beskattningsbar person som har överskridit omsättningsgränsen och blivit skattskyldig för mervärdesskatt kan inte automatiskt bli befriad igen. För att åter bli skattebefriad krävs en ansökan och beslut från . Konto- innehavaren kan också själv välja att omfattas av skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt även vid en lägre omsättning. Jag har övervägt om befrielse från mervärdesskatt bör innebära att källskatt på inbetalningar till kontot tas ut med en skattesats som är kalibrerad utan hänsyn till mervärdesskatt, dvs. med en högre skatte- sats än . En sådan ordning skulle kunna hanteras praktiskt genom att kontoinnehavaren lämnar upplysning till den som admini- strerar kontot om att denne är registrerad för mervärdesskatt eller inte. Skatteavdrag kan därefter göras med olika skattesatser beroende på om mervärdesskatt ingår i omsättningen eller inte. Förhållandena kan dock ändras efter att kontot öppnats. Omsätt- ningsgränsen avser omsättning exklusive mervärdesskatt, och vilken omsättningsgräns som gäller inklusive mervärdesskatt varierar bero- ende på vilken mervärdesskattesats som är tillämplig på omsättningen.12 Den som administrerar kontot bedöms därför inte ha möjlighet att bevaka omsättningsgränsen för att avgöra om den har överskridits eller inte. Att skattebefrielsen upphör för att gränsen överskrids (eller av någon annan anledning) är därför ett förhållande som kontoinne- havaren måste upplysa om då det inträffar. 12För omsättning som är föremål för 25 procents mervärdesskatt är gränsen inklusive mervärdes- skatt . För omsättning som är föremål för 6 procents mervärdesskatt är gränsen i stället . Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning verkar i sin tur vilken skattesats som ska användas för källskatten. Detta kan medföra att källskatt dras med fel skattesats, vilket inne- bär en risk för oavsiktliga fel och tillkommande rättelser. Återbetal- ning av källskatt som dragits med fel belopp kan bli administrativt betungande, särskilt som rättelser kan behöva göras långt tillbaka i tiden om felet upptäcks först när mervärdesskatten ska redovisas och betalas in. Rättelser långt i efterhand medför också en risk för skuld- sättning för kontoinnehavaren, som kan ha konsumerat pengarna i tron att de var ”skattade och klara” med undantag för mervärdesskatten. En modell där kontoinnehavaren själv ska meddela om denne är registrerad för mervärdesskatt eller inte bedöms därför inte som ett effektivt sätt att ta hänsyn till att kontoinnehavaren kan vara befriad från mervärdesskatt. Källskatt bör därför tas ut med samma skatte- sats oavsett om mervärdesskatt ska redovisas eller inte. Detta kan göras genom att källskatten inte alls beaktar mervärdesskatt, eller genom att mervärdesskatt beaktas oavsett om kontoinnehavaren ska redovisa mervärdesskatt eller inte. Om mervärdesskatten inte alls beaktas medför detta en högre beskattning än om verksamheten hade bedrivits i konventionellt be- skattad form för de som redovisar och betalar mervärdesskatt. Detta medför i sin tur att de som är registrerade för mervärdesskatt i prak- tiken stängs ute från kontot. Implicit blir omsättningsgränsen för kontot då densamma som för mervärdesskatt, dvs. ex- klusive mervärdesskatt. För att den föreslagna omsättningsgränsen på ska fungera i praktiken måste mervärdesskatten därför alltid beaktas vid bestämmandet av källskattesatsen. Av praktiska skäl föreslås således att källskattesatsen bestäms med hänsyn till 25 procents mervärdesskatt i hela omsättningsinter- vallet. Det innebär att den som är befriad från mervärdesskatt eller som omsätter varor eller tjänster som är föremål för en lägre mer- värdesskattesats än kommer att ha en lägre källskattesats än vad som är teoretiskt motiverat. Hänsyn till personer med lägre inkomster Om beskattningen av kontoinkomster är väsentligt högre jämfört med konventionell beskattning finns det en risk att kontot inte kom- mer att användas som avsett. Det kan få särskild betydelse för den del Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning av målgruppen som består av personer som står långt ifrån arbets- marknaden eller personer som vill dryga ut låga inkomster. Som tidi- gare har konstaterats kan kontobeskattningen vid den föreslagna nivån bli hög relativt beskattningen av enskild näringsverksamhet i det fall den totala inkomsten är mycket låg. För den som inte har några andra skattepliktiga inkomster vid sidan av kontoinkomsterna är be- skattningen i inkomstslaget näringsverksamhet generellt sett lägre än kontobeskattningen. Förslaget att mervärdesskatt alltid ska beaktas har stor betydelse för den effektiva kontobeskattningen. Så länge omsättningen exklu- sive mervärdesskatt uppgår till högst är kontohavaren befriad från mervärdesskatt såvida denne inte frivilligt väljer att redo- visa och betala mervärdesskatt. Källskatten ska dock enligt förslaget alltid kvoteras ned för att beakta mervärdesskatt , oav- sett om mervärdesskatt redovisas eller inte. Efter kvoteringen upp- går källskatten till . Det innebär att den effektiva beskatt- ningen blir lägre totalt sett när kontoinnehavaren är befriad från mervärdesskatt. Källskatt betalas med samma belopp som om konto- innehavaren hade varit skyldig att redovisa och betala mervärdesskatt, trots att denne inte gör det. Detta medför att beskattningen av konto- inkomster blir mer neutral relativt konventionell beskattning vid lägre inkomstnivåer. Det ger emellertid också ett begränsat utrymme för personer med högre inkomster att få en lågbeskattad inkomst. Personer med mycket låga inkomster kan således bli högre beskat- tade om de använder kontot än vad som blivit fallet om verksamheten i stället hade beskattats konventionellt i inkomstslaget näringsverk- samhet. Det kan gälla personer för vilka kontoinkomsten är den enda skattepliktiga inkomsten, exempelvis studenter eller personer som vid sidan av kontot har olika bidragsinkomster som inte är skatte- pliktiga. Jag bedömer dock att det inte är möjligt att införa en modell inom ramen för mikroföretagarkontot där vissa kontoinnehavare be- talar en lägre källskatt. Om det är angeläget att anpassa källskatten på mikroföretagar- kontot fullt ut efter förhållandena för grupper med mycket låga in- komster kan modellen inte vara tillgänglig för personer med högre inkomster, eftersom den då kommer att ge dessa grupper stora skatteförmåner. En preliminärskattemodell kan vara ett annat sätt att anpassa skattesatsen på kontot mer efter vad som hade blivit utfallet enligt konventionella regler. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Spänningar mot inkomstslaget kapital Den föreslagna nivån på källskatten på är också lämplig för att undvika spänningar mot inkomstslaget kapital. För personer med inkomster över förmånstaken i socialförsäkringssystemen be- rättigar egenavgifterna inte till förmåner, utan hela källskatten utgör skatt. Givet att verksamheten saknar utgifter och givet att ingen utgående mervärdesskatt redovisas uppgår den effektiva källskatten till , dvs. samma nivå som beskattningen i inkomstslaget kapital. Om mervärdesskatt ingår i inbetalningen och verksamheten saknar utgifter uppgår den effektiva inkomstbeskatt- ningen till (30 / (1 − 0,2)). Om utgifterna uppgår till och mervärdesskatten till är den effektiva skatte- satsen i stället . Den effektiva beskattningen av kontot är därmed jämförbar med beskattningen av kapitalinkomster. Enskilda näringsidkare har genom reglerna om positiv räntefördelning möjlighet att skilja av en del av resultatet i verksamheten och beskatta denna i inkomstslaget kapital till . Inom gränsbeloppet beskattas utdelning och kapital- vinst från fåmansföretag med bolagsskatt (i företaget) och en nedsatt kapitalskattesats om (hos delägaren), till en effektiv skatte- sats om vid en bolagsskattesats om . Vid den föreslagna nivån på källskatten ligger kontobeskattningen på samma nivå som kapitalbeskattningen i dessa system. Det synes därför inte finnas skattemässiga skäl att öppna ett konto i stället för att starta ett aktiebolag eller en enskild näringsverksamhet. Skillnaderna i beskattning är inte heller så stora att det bedöms kunna påverka konkurrensen mellan kontoinnehavare och konventionellt beskat- tade företag. Med beaktande av möjligheterna till kapitalbeskattade inkomster i konventionellt beskattad verksamhet är det inte heller givet att kontot kommer att medföra en lägre beskattning av kombi- natörer med högre inkomster jämfört med om verksamheten hade bedrivits i konventionellt beskattad form. Jag bedömer därför att den föreslagna nivån på källskatten medför en neutral beskattning i förhållande till konventionell beskattning för stora grupper på arbetsmarknaden, som den i största möjliga mån också tar hänsyn till förhållandena bland såväl personer med lägre som med högre inkomster. Källskatt ska således tas ut Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning på inbetalningar till mikroföretagarkonto . En del av den avdragna källskatten avser egenavgifter, se avsnitt 6.9. Förslaget föranleder införandet av 7 § första stycket i den nya käll- skattelagen. 6.7.3Lägre skattesats för äldre Förslag: Skattesatsen för källskatt på inbetalningar till mikroföre- tagarkonto för den som vid kalenderårets ingång har fyllt be- stäms till på inbetalningar till och med . Den som vid beskattningsårets ingång har fyllt betalar lägre skatt på inkomst av aktiv näringsverksamhet. Den totala skatten är lägre såväl på grund av lägre egenavgifter som högre jobbskatteavdrag och grundavdrag. En sådan äldre fysisk person betalar enligt 3 kap. 15 § socialavgiftslagen (2000:980), förkortad , enbart ålders- pensionsavgiften, vilken uppgår till 10,21 procent.13 En fråga som uppkommer är om beskattningen inom ramen för mikroföretagarkontot bör ta motsvarande hänsyn till kontoinne- havarens ålder. Det finns argument både för och emot att ta sådana hänsyn. Överlag kan hävdas att det ligger i schablonbeskattningens natur att inte beakta individuella faktorer. Varje sådan individuell korrigering försvårar hanteringen för den som ska administrera kontot, gör regelverket svårare att överblicka och förstå för den enskilde samt ökar risken för oavsiktliga fel som måste rättas. Å andra sidan finns det risk att äldre personer väljer bort mikroföretagarkontot som be- skattningsmodell om skatteuttaget blir mycket högre än vid konven- tionell beskattning. Den källskatt som tas ut på inbetalningar till kontot bör därför sättas ned för denna åldersgrupp. I föregående avsnitt gör jag bedömningen att kontoinnehavarens totala inkomst inte kan beaktas vid bestämmandet av skattesatsen för mikroföretagarkontot, eftersom en sådan modell skulle bli mycket 13För den som är född eller tidigare betalas dock inga avgifter, se sjätte punkten av över- gångsbestämmelserna till . Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Att den som administrerar kontot måste ta hänsyn till kontoinnehavarens ålder bedöms däremot inte medföra några större administrativa problem. Information om kontoinnehavarens person- nummer bör redan finnas hos den som administrerar kontot och det är åldern vid årets ingång som har betydelse för skattesatsen. Det bör därför inte uppkomma några svårigheter med att ta ut källskatt med korrekt skattesats på grund av ålder. I budgetpropositionen aviserar regeringen en höjning av den åldersgräns som medför sänkta avgifter (prop. 2020/21:1 s. 324). För att finansieringen ska gå hand i hand med de ändrade reglerna för att ta del av trygghetssystemen behöver åldersgränsen höjas från till . Med hänsyn till att det nu presenterande förslagen föreslås träda i kraft (se avsnitt 10.5) bör gränsen för nedsatta avgifter anges till . Vid beaktande av de parametrar som påverkar beskattningen av äldre i inkomstslaget näringsverksamhet följer att källskattesatsen för denna grupp bör bestämmas till för inbetalningar till och med . För en beskrivning av kalibreringen, se bilaga 2. Förslaget föranleder införandet av 8 § första stycket i den nya käll- skattelagen. 6.7.4Högre skattesats för inbetalningar över omsättningsgränsen Förslag: Skattesatsen bestäms till på den del av inbetal- ningarna till mikroföretagarkonto som överstiger . För den som vid kalenderårets ingång har fyllt bestäms skatte- satsen i stället till . Direktiven är tydliga med att schablonbeskattning ska vara förbehål- len företag med en omsättning upp till en viss gräns. Jag föreslår i avsnitt 6.5 att omsättningsgränsen ska bestämmas till . I avsnitt 7.6 förs ett resonemang om ett mikroföretagarkonto ska upphöra när omsättningsgränsen överträds eller inte. Jag gör i det avsnittet bedömningen att kontot inte nödvändigtvis måste upp- höra, utan att det är tillräckligt att inbetalningar över omsättnings- gränsen källbeskattas med en mycket hög skattesats. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Den högre skattesatsen för inbetalningar som överstiger omsätt- ningsgränsen på införs således i syfte att stimulera kontoinnehavaren att själv avsluta kontot och i stället ta upp inkomster över omsättningsgränsen enligt inkomstskattelagen. Genom att be- stämma skattesatsen till en nivå som motsvarar den högsta marginal- skattesatsen i inkomstslaget näringsverksamhet ges näringsidkaren incitament att avsluta kontot när omsättningen ökar och i stället övergå till konventionell beskattning. På de inkomstnivåer som majo- riteten av kontoinnehavarna bedöms ha är beskattningen i inkomst- slaget näringsverksamhet lägre än den förhöjda källskatten. Det finns dock betänkligheter med att styra kontoinnehavarnas beteende genom skattesatsen. Den som har dålig kontroll på verk- samhetens omfattning riskerar att behöva betala mer skatt än den som är noggrann, trots att verksamheten i övrigt är jämförbar. Det bör dock kunna motverkas genom information från den som admi- nistrerar kontot så att kontoinnehavarna kan göra informerade val i denna del. Den högsta marginalskatten för inkomst av aktiv näringsverksam- het uppgår till . Genom att bestämma källskatten för inbetalningar som överstiger omsättningsgränsen till denna nivå finns det inga som helst incitament att styra inbetalningar över grän- sen till kontot. För att ytterligare förstärka effekten bör det inte ges något schabloniserat avdrag för utgifter över omsättningsgränsen. Där- emot bör mervärdesskatten beaktas. För att hantera att omsättningen inkluderar mervärdesskatt bör skattebasen kvo- teras ned. Detta görs genom att underlaget minskas för 25 procents utgående mervärdesskatt innan en källskatt på dras från nettot. I syfte att förenkla hanteringen omvandlas kvoteringen av skatte- basen till en nedsatt skattesats. Källskatten på inbetalningar som över- stiger blir då (0,63 × (1 – 0,2) = 0,50). Observera att den högre skattesatsen enbart gäller den del av inbetalningarna som överstiger omsättningsgränsen. Det är således inte fråga om att tidigare inbetalningar retroaktivt ska beskattas med en högre skattesats. För den som vid kalenderårets ingång har fyllt är skatte- satsen nedsatt. Högsta marginalskatt i inkomstslaget näringsverk- samhet för denna grupp uppgår till . Källskatt på inbetalningar som överstiger för de som fyllt Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning ska därmed tas ut efter kvotering för utgående mer- värdesskatt. Denna reglering bör medföra att kontoinnehavaren så fort som möjligt avslutar mikroföretagarkontot och i stället övergår till kon- ventionell beskattning. Jag bedömer att den höga skattesatsen gör att behovet av ytterligare spärregler för att motverka kringgående av omsättningsgränsen i princip helt försvinner. Förslaget föranleder införandet av 7 § första stycket och 8 § för- sta stycket i den nya källskattelagen. Bedömning: Inbetalningar till mikroföretagarkonto bör inte kunna räntefördelas. För den som bedriver konventionellt beskattad enskild näringsverk- samhet finns det genom reglerna om positiv räntefördelning en möj- lighet att skilja av en del av överskottet från företagandet, motsvarande en normalavkastning på det egna kapitalet i verksamheten, och hänföra denna till inkomstslaget kapital. Någon motsvarande möjlighet före- slås dock inte för den inkomst som betalas till ett mikroföretagar- konto. Det huvudsakliga skälet för detta är att schablonbeskattnings- systemet bör vara så enkelt som möjligt och att klyvningsregler av detta slag innebär att reglerna blir mer komplicerade. Det finns även sakliga skillnader mellan målgruppen för kontot och konventionellt beskattade enskilda näringsidkare som leder till slutsatsen att positiv räntefördelning inte bör erbjudas de som beskat- tas genom kontot. De inkomster som schablonbeskattas på mikro- företagarkontot bör i huvudsak bestå av ersättningar för utförda uppdrag och tjänster, eller försäljning av egentillverkade produkter utan krav på dyra insatsvaror. Dessa inkomster är sådana som beror på utförarens arbetsinsats, och därför skulle vara att klassificera som inkomst av näringsverksamhet. Vidare grundar sig rätten till positiv räntefördelning i enskild näringsverksamhet på att näringsidkaren har satsat kapital i verksamheten. Kapitalinvesteringar är förknippade med investeringskostnader. Eftersom faktiska kostnader inte får dras av inom mikroföretagarkontot förväntas de aktuella verksamheterna i princip sakna behov av investerat kapital i verksamheten. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning heter som bör beskattas genom kontot kommer således normalt inte att ha något sådant underlag som skulle grunda en rätt till kapital- beskattad avkastning. Om kontoinnehavaren ser ett behov av att satsa kapital i verksamheten för att växa bör denne som regel avsluta kontot och övergå till att bedriva en konventionellt beskattad verksamhet. 6.9Socialavgifter och andra socialförsäkringsfrågor 6.9.1Uttag av egenavgifter i ett kontobaserat schablonbeskattningssystem Förslag: Egenavgifter ska betalas för inkomster som betalas till ett mikroföretagarkonto. Avgifterna ingår i källskatten och för- delas av till rätt person med rätt belopp. Som framgår av beskrivningen av gällande rätt i avsnitt 3.1.5 är reglerna vad gäller uttag av egenavgifter relativt komplicerade. För de som ägnar sig åt gigekonomiska aktiviteter verkar det vara särskilt svårt att avgöra vem av parterna som ska betala sociala avgifter. Bedöm- ningen blir inte enklare av att det ofta är tre parter inblandade. Vem som är utgivare av ersättningen, beställaren eller plattformen, är inte alltid helt klart. Olika regler gäller också om inkomsten tas upp i näringsverksamhet eller som hobbyinkomst i inkomstslaget tjänst. De giggare som deltagit i projektet lyfter också fram denna problematik (Fågelstedt m.fl. 2021).14 Giggarna anser att trygghets- systemen är dåligt anpassade för de som utför uppdrag som förmedlas via digitala plattformar, och att giggare och andra som varken är an- ställda eller näringsidkare kan ha svårt att ta del av trygghetssystemen. Det föreslagna systemet med källskatt på inbetalningar till mikro- företagarkonto syftar till att förenkla hanteringen så mycket som möjligt för kontoinnehavaren, dvs. för den som bedriver verksam- heten. Det talar för att beräkning och betalning av egenavgifter inom systemet bör förenklas betydligt jämfört med de regler som gäller . Förenklingar i avgiftshanteringen kan även gynna den som betalar in 14Giglab är ett Vinnovaprojekt som drivs av Jobtech Development/Arbetsförmed- lingen, , Stiftelsen Svensk Industridesign, Coompanion och i . För att kartlägga gigekonomin i anordnade projektet en serie digitala work- shops med giggare, plattformar, företag, myndigheter och andra aktörer inom gigekonomin . Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning ersättning till ett mikroföretagarkonto eftersom betalningar till ett så- dant konto som regel inte ska föranleda skyldighet att betala arbets- givaravgifter eller att göra skatteavdrag för preliminär skatt. Det är viktigt att företagare som beskattas för sin verksamhet ge- nom ett mikroföretagarkonto får samma socialförsäkringsförmåner som företagare som har en konventionellt beskattad verksamhet. Om inga egenavgifter skulle tas ut på kontot skulle detta medföra ett lägre samlat uttag av skatter och avgifter än i konventionellt beskattad verksamhet. Lägre socialavgifter på kontoinkomster skulle kunna skapa en osund konkurrens där kontoinnehavare kan ta ut lägre priser. Så- dana missförhållanden på marknaden riskerar att påverka även andra företag och anställda i dessa negativt. Tillgång till socialförsäkrings- systemet kan också vara ett starkt vägande skäl för den som har oredo- visade inkomster att hänföra dessa till ett mikroföretagarkonto. In- betalningar till kontot bör därför vara föremål för socialavgifter och ge rätt till socialförsäkringsförmåner i lika stor utsträckning som i konventionellt beskattad enskild näringsverksamhet I syfte att göra det så enkelt som möjligt för användarna bör egen- avgifterna ingå i källskattesatsen. Allmän löneavgift bryts dock inte ut ur schablonen. Den avgiften är i realiteten en statlig skatt och det förefaller inte meningsfullt att dela upp källskatten i olika statliga skatter. Källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto tas ut med en fast skattesats vid omsättning till och med . Hänsyn till mervärdesskatt och schablonmässiga utgifter beaktas indirekt genom att skattesatsen har kvoterats ned. Beskattning enligt inkomst- skattelagen sker dock av nettovinsten och efter avdrag för egenavgifter, varför avgiftsunderlagen inte är direkt jämförbara. Eftersom under- lagen skiljer sig åt går det inte att applicera de procent- satser som anges i 3 kap. 13 § på inbetalningar till kontot. Om hänsyn tas till att det i omsättningen ingår mer- värdesskatt och att ett schabloniserat avdrag för utgifter får göras uppgår det underlag som är jämförbart med resulta- tet före avdrag för egenavgifter i en enskild näringsverksamhet till 72procent av inbetalningen. I konventionellt beskattad näringsverk- samhet ska egenavgifterna beräknas på ett underlag efter avdrag för egenavgifterna själva. Eftersom avgifterna inte är bestämda för inne- varande år görs ett schablonavdrag om från inkomsten före egenavgifter. Observera dock att i schablonavdraget ligger även Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Nästkommande år justeras sedan underlaget genom att schablonavdraget läggs tillbaka och avdrag görs för de faktiska debiterade egenavgifterna. Inom ramen för kontot förefaller det mycket komplicerat att tillämpa samma modell med schablonavdrag och avstämning efter- följande år. För att avgiftsunderlagen ska vara jämförbara bör ett avdrag göras för den del av egenavgiften som utgörs av förmånsgrun- dande avgifter (17,om egenavgifterna inte är nedsatta). Eftersom källskatten är definitiv kan slutliga egenavgifter beräknas exakt direkt då ska fördela avgifterna på rätt person. Det är därför inte nödvändigt att göra ett schabloniserat avdrag och korrigera det i efterhand. En sådan modell skulle inte heller uppfylla målsättningen om att inkomsten ska vara ”skattad och klar”. Om underlaget för egenavgifter sätts ned blir de fak- tiska förmånsgrundande egenavgifterna korrekt beräknade (se bilaga 2 för beräkningar). Egenavgifter på inbetalningarna till kontot kan därmed beräknas till av de avgiftssatser som anges i 3 kap. 13 § SAL.15 Den generella nedsättningen av underlaget för egenavgifter som regle- ras i 3 kap. 18 § beaktas inte direkt i beräkningen av egenavgif- terna. I stället är källskattesatsen kalibrerad med beaktande av nedsätt- ningen, och denna nedsättning kommer således den skattskyldige till del genom att källskatt tas ut med ett lägre belopp. Det motsvarar hur avdraget behandlas för enskilda näringsidkare, där avdraget reduce- rar den allmänna löneavgiften som också är en statlig skatt.