sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Vi har dock haft flera fall av hedersmord och mordförsök på unga män. I har vi också haft flera fall av upp- märksammade hedersmord på vuxna kvinnor. Majoriteten av förövarna är män, unga och minderåriga pojkar. visar nya studier att kvinnor i många fall antingen agerar männens medlöpare eller tvingas delta i utövandet av hedersrelaterat våld.15 , som återkommande har haft nationella regeringsuppdrag för att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck, sammanfattar hedersrelaterat våld och förtryck på följande sätt.16 Hedersrelaterat våld och förtryck handlar om att upprätthålla gemen- samma normer och värderingar som råder i den egna familjen/släkten eller ett större kollektiv. Det kan också handla om att återupprätta famil- jens eller släktens anseende om det skadats. Heder handlar om en kollek- tiv moral där kontrollen av kvinnans sexualitet är en förutsättning för upprätthållandet av kollektivet och patriarkatet. Kontrollen av flickors och kvinnors sexualitet betraktas därför som nödvändig för att upprätt- hålla familjens anseende. Familjens anseende och status är beroende av flickors och kvinnors faktiska eller påstådda beteende. 14Även HBTQI-personer kan drabbas för hedersrelaterat våld och förtryck och kan utsättas för s.k. omvändelseterapi jfr Regeringens Uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor att kartlägga och sammanställa kunskap om unga hbtq-personers levnadsvillkor, [A2020/01666/MRB], USSMA:s kommentar. 15Se t.ex. ,”victims of honour-based violence and abuse in : Who does what to whom – and why?” i: Men, Masculinities and ’Honour’-Based Violence, 2019. 16Arbetet har utförts av Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Se (2020). Vad är hedersrelaterat våld och förtryck? Hedersrelaterat våld och förtryck rykten kan räcka för att en familj ska anses förlora sin heder. Det kan också medföra att flickor och kvinnor som utsätts för sexuella övergrepp inte vågar berätta om det, och att de skuldbeläggs om det kommer fram. sammanfattar i SOU 2020:57 s. 107 heders- relaterat våld och förtryck på följande sätt. 1.ett privat uppställande av normer (som kan leda till att det uppstår s.k. parallellsamhällen) och 2.ett privat hot om – och genomförande av – sanktioner om den för- tryckta personen inte rättar sig efter de uppställda normerna 3.i en kontext där familjens eller släktens heder utgör incitament att upp- ställa normer samt hota om och utföra sanktioner som inte är accepte- rade i samhället i övrigt. Som exempel på hedersrelaterat våld och förtryck kan nämnas kon- troll av flickors och kvinnors liv genom vardagliga former av begräns- ningar rörande klädval, socialt umgänge och rörelsefrihet till livsval som utbildning, arbete, giftermål och skilsmässa. Könsstympning kan också ses som en av flera kontrollmekanismer som historiskt/traditio- nellt sett använts för att upprätthålla oskuldsnormer. Andra kontroll- mekanismer kan vara fysisk och social segregering, barn- och tvångs- äktenskap och paternalistisk auktoritet. I sin mest extrema form resulterar hederstänket i hot om våld och våld inklusive dödligt våld.17 10.3.3Hur många är drabbade av hedersrelaterat våld och förtryck?18 6.3Hur många är drabbade av hedersförtryck? 6.3.1 Ett internationellt problem Enligt , som sammanställt uppgifter från FN med uppgifter från egna undersökningar, mördas omkring 5 000 kvinnor av manliga närstående för att återupprätta familjens heder. Hedersmord förekommer i många länder och mörkertalet är stort.19 17SOU 2018:69 s. 64. 18Texten i avsnittet är hämtad från SOU 2020:57 s. 110–120. 19Se , Hedersmord (tillgänglig på: /AmnestySverige/hedersmord?from=embed, hämtad ) med hän- visningar. Observera att vissa av uppgifterna kommer från undersökningar gjorda i slutet av Hedersrelaterat våld och förtryck Det bör understrykas att ovan redovisade uppgifter avser endast den allra allvarligaste formen av hedersförtryck, som innefattar dödligt våld. Det skulle alltså, med en populär liknelse, kunna sägas röra sig om toppen av ett . Även om det finns tillgänglig statistik avseende exempelvis förekomsten av barnäktenskap så är det svårt att mot denna dra några slutsatser om hur många av de personer som gifts bort som är utsatta för barnäkten- skap utifrån ett hedersmotiv. Utifrån det övergripande konstaterandet att tusentals kvinnor mördas i hederns namn , i ett globalt perspektiv, ska vi gå över till att studera förekomsten av hedersförtryck i på ett något mer detaljerat plan. En ungefärlig bild utifrån olika undersökningar I en artikel undersöks om unga tillåts ha vänner eller inte för sina föräldrar. I texten diskuteras olika förklaringar till varför en grupp ungdomar inte tillåts umgås med vänner av motsatt kön och vilka even- tuella konsekvenser det kan innebära för en ungdom att inte få umgås vänskapligt med vänner på grund av vännens kön. En fråga är om det upp- levs som stigmatiserande för den som inte får ha vänner av motsatt kön. En annan fråga är om sådana restriktioner kan försvåra den unges del- tagande i könsblandade vänskapsgrupper i andra sammanhang. En särskild fråga är om – och i så fall på vilket sätt – kyskhetsnormer bidrar till att vänskapsrelationer med det motsatta könet sexualiseras. Underlaget för undersökningen är enkätundersökningen ”UNG08” som berörts ovan. I artikeln konstateras att en grupp ungdomar – framför allt flickor med utlandsfödda föräldrar – inte tillåts umgås med vänner av motsatt kön:20 Bland utlandsfödda flickor uppger att de aldrig tillåts umgås med killkompisar, varken , hemma hos sig själv eller hemma hos en killkompis. Hälften uppger även att de har begränsningar avseende umgänget med killkompisar. Bland flickor som är födda i uppger med två utlandsfödda föräldrar att de aldrig tillåts umgås med en killkompis och uppger att de har begränsningar. Bland flickor som har en utlandsfödd förälder uppger begränsning i umgänget med killkompisar. Bland andra aldrig Pela och – GAPF hänvisar till uppgifterna från FN och i sitt informationsarbete. Se (hämtad ). Siffran har kritiserats för att vara för låg. Enbart i sker 1 500–2 000 hedersmord, enligt en uppgift, se , Beyond honour: a historical materialist explanation of honour, 2006. 20Mariet Ghadimi, ”När vänner av motsatt kön inte tillåts. Ungdomars erfarenheter av föräld- rars restriktioner” i Barn. Forskning om barn og barndom i nr 1, 2019, se särskilt s. 33 f. (tillgänglig på: /ojs/index.php/BARN/article/view/3018/2936, hämtad ). Hedersrelaterat våld och förtryck En annan studie, UNG018, undersökte förekomsten av hedersrelaterat våld och förtyck bland elever i årkurs nio i . 1 062 elever deltog i undersökningen. En av frågorna löd ”Finns det förväntningar i din familj eller släkt att du ska vänta med sex tills du gifter dig?” av alla flickor och av alla pojkar svarade att de förväntades vänta med sex till dess att de gifte sig. Av flickorna hade och av pojkarna två utomnordiskt födda föräldrar.21 fick 2017 i uppdrag av regeringen att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barn- äktenskap och tvångsäktenskap. I en rapport redovisades resultaten av arbete med uppdraget. I rapportens sammanfattning angav följande:22 har hedersrelaterat våld och förtryck uppmärk- sammats allt mer. Utsatta har synliggjorts i allt större utsträckning. Om- fattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket är dock mycket svårt att belägga. Det finns mörkertal och området är svårt att under- söka. Att kartlägga hedersrelaterat våld och förtryck kräver datainsamling från flera källor. har därför efterfrågat och sammanställt befintlig statistik och uppgifter från myndigheter, kommuner och verk- samheter. Ytterst få kommuner har genomfört kartläggningar av heders- relaterat våld och förtryck. Hedersrelaterat våld och förtryck mäts på olika sätt och med olika mätmetoder, vilket innebär att resultaten inte är jämförbara. Det är också vanligt att uppgifter som berör hedersrelaterat våld och förtryck ingår som en delmängd i befintlig statistik och att upp- gifterna inte särredovisas. Statistik över brottskoderna ”äktenskaps- tvång” och ”vilseledande till tvångsäktenskapsresa” från Brå visar att få polisanmälningar har lett till domar. Även bland de myndigheter som har samverkat med finns mycket begränsad information om omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. 21Mariet Ghadimi och , UNG018. En kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck bland unga i , 2018 (tillgänglig på: /wp-content/ uploads/2019/03/UNG-018-En-kartläggning-av-hedersrelaterat-våld-och-förtryck-i- Uppsala.pdf). 22Socialstyrelsen, Ett liv utan våld och förtryck. Slutredovisning av uppdraget att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck, 2019 s. 7 f. (tillgänglig på: /globalassets/sharepoint-dokument/artikelkatalog/ovrigt/ 2019-3-17.pdf, hämtad ). Se även s. 25–28 (i SOU 2020:57). Hedersrelaterat våld och förtryck För att ändå försöka att ge en bild av hedersförtryckets omfattning valde – trots att metoden kritiserades av forskare – att hänvisa till tidigare undersökningar som gjorts bl.a. på lokal nivå:23 Kartläggningar i , och där elever i årskurs nio har fått svara på frågor visar att mellan och av ungdomarna lever med hedersrelaterade normer och förtryck. I en kart- läggning i visas att av flickorna och av pojkarna i årskurs nio har ett oskuldskrav på sig. Av flickorna svarar och av pojkarna att det är familjen som bestäm- mer deras framtida partner. i som ansvarar för den nationella stödtelefonen som ger stöd och råd till yrkesverk- samma som arbetar mot hedersvåld rapporterar att antalet ärenden ökade från 600 till 959 . [Inom finns] en möjlighet att ”flagga” ärenden där det anses finnas anledning att utreda ett eventuellt hedersmotiv. Möjligheten infördes och det går ännu inte att pre- sentera statistik utifrån denna kodning. Vidare är det viktigt att under- stryka att syftet med ”flaggningen” inte är att föra statistik utan att tidigt kunna identifiera brott med ett eventuellt hedersmotiv.24 Det vore där- för olämpligt att använda antalet ”flaggningar” som ett mått på hur utbrett hedersrelaterat förtryck är. Mot bakgrund av den nya särskilda straffskärpningsgrunden avseende brott med hedersmotiv som infördes i 29 kap. 2 § 10 bedömer vi att det finns bättre förutsättningar för att i fram- tiden föra statistik över hur många fällande brottmålsdomar som inne- håller en hänvisning till det aktuella lagrummet i domslutet. Det skulle kunna innebära att det går att utläsa i hur många av fällande brottmålsdomar avseende en viss brottstyp, exempelvis misshandel, som domstolen konstaterat ett hedersmotiv. I den delen måste dock beaktas att beviskravet i brottmål innebär att det ska vara ställt utom rimligt tvivel att en straffskärpande omständighet har förelegat. Mörkertalet kommer alltså att omfatta inte bara situationer i vilka hedersmotivet aldrig förts på tal utan också situationer i vilka hedersmotivet har påståtts av exempelvis åklagaren – och kanske till och med framstår som sanno- likt för domstolen – men domstolen inte har funnit det ställt utom rimligt tvivel att sådant motiv förelåg för gärningen. 23Rapporten s. 7. Se även s. 29–43 (i SOU 2020:57) med hänvisningar till de lokala under- sökningarna. 24https:///om-polisen/polisens-arbete/hedersrelaterade-brott/ (hämtad ). Hedersrelaterat våld och förtryck 10.3.4Tvångsäktenskap, vilseledande till tvångsäktenskapsresa och könsstympning Bestämmelser som syftar till att bekämpa hedersrelaterad brottslig- het och motverka hedersvåld och förtryck finns bl.a. i , lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, passlagen (1978:302) och passförordningen (1979:664). innehåller t.ex. bestäm- melser om äktenskapstvång samt försök, förberedelse och stämpling till sådant brott, vilseledande till äktenskapsresa och barnäktenskaps- brott. finns också en särskild straffskärpnings- grund kopplad till hedersbrottslighet i . I samband med att straffskärpningsgrunden infördes i och barnäkten- skapsbrott blev ett eget brott i trädde bestämmelser om utreseförbud och tillfälligt utreseförbud i kraft i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ändringar kopplade till utreseförbudet i lagen om vård av unga gjordes också i passlagen och passförordningen. I detta avsnitt ges en liten överblick av de olika brotten och begrep- pen i syfte att öka kunskapen om hedersrelaterade brott för en bättre förståelse för utredningsuppdraget i denna del. Barn- och tvångsäktenskap kan ske genom att familj eller släktingar försöker övertyga, pressa, tvinga, hota eller misshandla barnet eller den unga till att gifta sig mot sin vilja. Brotten drabbar båda könen, men främst flickor. Brottet äktenskapstvång infördes i svensk rätt och regle- ras i 4 kap. 4 c § . Enligt paragrafens första stycke döms den som, i andra fall än då det gäller brottet människohandel, genom olaga tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet förmår en person att ingå ett äktenskap som är giltigt i den stat där det ingås, i den stat enligt vars lag det ingås eller i en stat i vilken minst en av makarna är medborgare eller har hemvist för äktenskapstvång till fängelse i högst . Av andra stycket framgår att detsamma gäller den som på sätt som anges i första stycket förmår någon att ingå en äktenskapsliknande förbindelse, om den ingås enligt regler som gäller inom en grupp och Hedersrelaterat våld och förtryck som innebär att parterna betraktas som makar och anses ha rättig- heter eller skyldigheter i förhållande till varandra, och innefattar frågan om upplösning av förbindelsen. Av förarbetena (prop. 2013/14:208 s. 140 f.) framgår att begreppet olaga tvång bl.a. omfattar att någon genom misshandel eller annars med våld eller genom hot om brottslig gärning tvingar en annan per- son att göra, tåla eller underlåta något. Med våld avses inte bara det som i andra bestämmelser betecknas som våld mot person, dvs. miss- handel och annat fysiskt betvingande. Det kan också vara fråga om lindrigare former av våldsanvändning mot en annan person. Våldet måste dock ha varit av sådan styrka att det har övervunnit ett mot- stånd från den andras sida. Som exempel på hot om brottslig gärning kan nämnas hot om att brottsoffret ska utsättas för misshandel eller för något som är att bedöma som exempelvis förtal, förolämpning eller ofredande. Hot som avser något som inte är brottsligt, såsom att personen t.ex. ska bemötas med tystnad eller uteslutas ur familje- gemenskapen, omfattas inte av begreppet olaga hot. Sådana hot kan emellertid ingå i ett utnyttjande av en persons utsatta belägenhet. Med utnyttjande av utsatt belägenhet avses olika situationer där gärningspersonen utnyttjar att offret befinner sig i en beroendeställ- ning i förhållande till honom eller henne, t.ex. situationer där gärnings- personen utnyttjar att offret lever under ekonomiskt svåra förhållan- den, lever i flyktingskap, befinner sig i vanmakt, har en intellektuell funktionsnedsättning eller någon sjukdom eller är beroende av narko- tika. För straffbarhet krävs att omständigheterna vid en helhetsbedöm- ning är sådana att brottsoffret inte har något annat verkligt eller god- tagbart alternativ än att underkasta sig gärningspersonens vilja. Innebörden av begreppet äktenskapsliknande förbindelse framgår av avsnittet om barnäktenskapsbrott nedan. är barnäktenskapsbrott ett eget brott som regleras i 4 kap. 4 c § tredje stycket . I förarbetena (prop. 2019/20:131 s. 101) uttalas att om ett äktenskapstvångsbrott, dvs. brottet som regleras i 4 kap. 4 c § första och andra styckena brotts- balken, riktar sig mot en person som inte har fyllt , ska personen i stället dömas för barnäktenskapsbrott. Hedersrelaterat våld och förtryck fall där gärningspersonen genom olaga tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet förmått en person som inte har fyllt att ingå ett äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse. Barnäktenskaps- brott omfattar också den situationen att någon förmått eller tillåtit en person som inte har fyllt att ingå ett äktenskap som är giltigt i den stat där det ingicks, i den stat enligt vars lag det ingicks eller i en stat i vilken minst en av makarna är medborgare eller har hemvist eller en äktenskapsliknande förbindelse. Med äktenskapsliknande för- bindelser förstås enligt förarbetena sådana förbindelser som i praktiken kan upplevas som lika bindande eller förpliktande som ett rättsligt giltigt äktenskap. Prövningen utgår från vad förbindelsen innebär och enligt de regler som gäller inom en grupp och som innebär att parterna betraktas som makar och anses ha rättigheter eller skyldigheter i för- hållande till varandra. Detta gäller även om den som begår en sådan gärning inte haft uppsåt till men varit oaktsam beträffande omständig- heten att den andra personen inte fyllt . Bestämmelserna om barnäktenskapsbrott omfattar alla äktenskap och äktenskapsförbindelser som ingås med personer som inte har fyllt , även sådana som i och för sig uppfyller rekvisiten för äkten- skapstvång. Som framgår ovan så omfattar tillämpningsområdet, i förhållande till äktenskapstvång, också den som förmår eller tillåter en person som inte har fyllt att ingå ett äktenskap. Vilseledande till äktenskapsresa är straffbart enligt bestämmelserna i 4 kap. 4 d § . För vilseledande till äktenskapsresa döms den som, i annat fall än när det gäller brottet människohandel, genom vilseledande förmår en person att resa till en annan stat än den där han eller hon bor, i syfte att personen ska utsättas för äktenskapstvång eller barnäktenskap. Straffet är fängelse i högst . Av förarbetena (prop. 2013/14:208 s. 145 f.) framgår att vilse- ledande kan bestå i att en person hos en annan person framkallar en oriktig uppfattning, eller vidmakthåller eller förstärker en oriktig upp- fattning som den andra personen redan har. Det kan ske såväl genom uttryckliga lögner som genom att gärningspersonen beter sig på ett sätt som förmedlar ett missvisande budskap. Som exempel på vilse- Hedersrelaterat våld och förtryck ledande nämns att gärningspersonen förmedlar eller vidmakthåller uppfattningen att resan har ett annat syfte än tvångsäktenskap, t.ex. att det är fråga om en semesterresa eller ett besök hos en sjuk släk- ting. Ett annat exempel är när föräldrarna ger sitt barn anledning att tro att vardagslivet under eller efter en resa kommer att fortgå som vanligt i olika avseenden, trots att tillvaron kommer att förändras till följd av ett äktenskap. Det kan t.ex. handla om att ett barn inkluderas i tal om kommande familjeaktiviteter på ett sätt som antyder att barnet kommer att delta i dem, fast han eller hon i själva verket ska ingå i en ny familjegemenskap och inte kommer att delta i aktiviteter av det aktuella slaget. Som ytterligare annat exempel på vilseledande är att en dotter ber om ökad frihet från sina föräldrars kontroll och föräldrarna diskuterar frågan med henne som om den alltjämt hade relevans, trots att de har för avsikt att avsluta sin uppfostran av flickan och i stället ställa henne under en makes kontroll. Ansvar för vilseledande till tvångsäktenskapsresa förutsätter inte att något äktenskap eller någon äktenskapsliknande förbindelse kom- mer till stånd, utan brottet är fullbordat redan när en resa till en annan stat än den där den utsatta personen bor har företagits, dvs. när brotts- offret har anlänt till utlandet. Enligt 1 § lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor får ingrepp i de kvinnliga yttre könsorganen i syfte att stympa dessa eller åstadkomma andra bestående förändringar av dem (könsstympning) inte utföras, oavsett om samtycke har lämnats till ingreppet eller inte. Bestämmelserna infördes i syfte att förhindra att kvinnlig omskärelse företas i och att markera ett avstånds- tagande från den kvinnosyn som omskärelsebruket är ett uttryck för (prop. 1981/82:172 s. 1). ersattes begreppet om- skärelse av begreppet könsstympning. I samband med detta ut- mönstrades böter ur straffskalan som straffskalan skärptes och förberedelse och stämpling till brott liksom underlåtenhet att avslöja brott också blev straffbart (prop. 1997/98:55 s. 96). Hedersrelaterat våld och förtryck I 29 kap. 2 § finns bestämmelser om omständigheter som särskilt ska beaktas som försvårande vid bedömningen av straffvär- det. Av punkten 10 framgår att det vid bedömningen av straffvärdet ska betraktas som försvårande om ett motiv för brottet varit att be- vara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan lik- nande grupps heder. Syftet med bestämmelsen är att förtydliga och markera att brott med hedersmotiv har ett högre straffvärde än lik- artad brottslighet som inte har ett sådant motiv. Hedersmotivet be- höver inte ha varit det enda eller det huvudsakliga motivet för brottet för att bestämmelsen ska kunna tillämpas, det räcker att ett motiv för brottet har varit hänförligt till heder (prop. 2019/20:131 s. 1 och 104). I 31 a § lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga finns bestämmelser om utreseförbud. Utreseförbud kan meddelas om det finns en påtaglig risk för att någon som är förs utom- lands eller lämnar i syfte att ingå äktenskap eller en äkten- skapsliknande förbindelse eller könsstympas. För bestämmelsernas tillämplighet måste det finnas konkreta om- ständigheter som talar för en risk att föras utomlands eller lämna i de syften som anges i bestämmelsen. Subjektiva antaganden om en risk eller ovidkommande omständigheter, t.ex. samhällsvärder- ingar eller inställning i trosfrågor, får inte läggas till grund för ett utreseförbud (se prop. 2019/20:131 s. 70 f.). Vid bedömningen måste utgångspunkten vara den unges situation och en närliggande eller klart förutsebar utveckling av denna. Hypotetiska resonemang om framtida händelser kan inte ligga till grund för beslut om ett utrese- förbud. Det krävs dock inte att det finns formella misstankar mot någon i ett straffrättsligt förfarande. Beslut om utreseförbud meddelas av förvaltningsrätten efter ansö- kan av socialnämnden (31 b §). Om det är sannolikt att ett utrese- förbud behövs och rättens beslut om utreseförbud inte kan avvaktas med hänsyn till risken för att den unge förs utomlands eller lämnar får socialnämnden besluta om tillfälligt utreseförbud (31 d § första stycket lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga). Om ett tillfälligt beslut om utreseförbud inte kan avvaktas får nämn- Hedersrelaterat våld och förtryck dens ordförande eller någon annan ledamot som nämnden har för- ordnat besluta om ett sådant förbud (31 d § andra stycket lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga). Bestämmelserna om utreseförbud syftar till att skydda barn från att föras utomlands i syfte att ingå barnäktenskap eller att köns- stympas. Att föra ut ett barn ur i strid med ett utreseförbud är straffbart (prop. 2019/2020:131 s. 1). Ett utreseförbud utgör såväl hinder mot att utfärda pass som skäl för att återkalla pass.25 I sammanhanget kan nämnas att regeringen tillsatt en utredning för att bl.a. se över om utreseförbudet kan utvidgas till att omfatta andra situationer då barn förs ut ur landet för att utsättas för t.ex. uppfostringsresor.26 Av Brottsförebyggande rådets (Brå) officiella kriminalstatistik kan utläsas att det enligt preliminära siffror för anmäldes 82 fall av äktenskapstvång och vilseledande till äktenskapsresa. Detta kan jämföras med 110 respektive 131 fall av äktenskapstvång och vilse- ledande till äktenskapsresa åren (2019 och 2018). När det gäller lagföring meddelades två domar om äktenskapstvång med fängelse som påföljd. meddelades fyra villkorliga domar för äktenskapstvång. När det gäller könsstympning anmäldes enligt preliminära siffror för preliminärt 41 fall av brott mot lagen med förbud mot könsstympning av kvinnor, varav 15 var begångna utomlands. anmäldes 39 fall av könsstympning. Inga av de anmälda fallen av könsstympning ledde såvitt framkommit till lagföring.