sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — Syftet med ändringen är att preventionspenning ska finansieras genom sjukförsäkringsavgifter på samma sätt som övriga i bestämmelsen uppräknade förmåner som betalas ut enligt socialförsäkringsbalken. Utredningens överväganden finns i avsnitt 22.2.10. I ikraftträdandebestämmelsen anges att lagen träder i kraft . Avslagsmaskinen – byråkrati och avhumanisering i svensk sjukförsäkring. Ekonomiska incitament till arbete inom sjukförsäkringssystemet – effekter av steglös avräkning. Arbetsförmedlingen (2018). Perspektiv på arbetsmarknaden för personer med kort utbildning. Arbetsförmedlingen analys 2018:5. (2017). Olika vägar till jobb. 1990/91:SfU16. Rehabilitering och rehabiliteringsersättning. 1991/92:SfU5. 1997/98:SfU11. 2008/09:SfU1. 11 och 12 inom Socialförsäkringsområdet. 2008/09:SfU4. Från sjukersättning till arbete. , , , Bo & , . Rehabiliteringsansvaret – en arbetsrättslig handbok. Vem vet bäst? Bristande samsyn mellan och hälso-och sjukvården inom den förebyggande sjukpenningen. Nordisk administrativ tidskrift. nr 1/2021. samspelet mellan skadestånd och andra ersättningsordningar. Delegationen för senior arbetskraft. Kan seniorer arbeta längre? Delegationen för senior arbetskraft. Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? Delegationen för senior arbetskraft. Vad blir sämre och vad blir bättre när man blir äldre? Delegationen för senior arbetskraft. Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? Delegationen för senior arbetskraft. 70 är det nya 50. Diesen, , . Sjukersättning i stället för förtidspension – Ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsatt arbetsförmåga. Aktivitetsersättning – Nytt försäkringsstöd för unga med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Från sjukersättning till arbete. Mer tydlighet och aktivitet i sjuk- och aktivitetsersättningen. Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. Ersättning vid arbetslivsinriktad rehabilitering. Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem. Omställningsstudiestöd – för flexibilitet. omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. , Per , , , . En myndighet i samverkan: rättsliga förutsättningar att samverka med Arbetsförmedlingen samt hälso- och sjukvården. Samhälls- vetenskapliga fakulteten. Mellan stolarna och utanför systemen: en rättsvetenskaplig analys av begreppen arbetsförmåga och arbetsförhet i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Nordisk socialrättslig tidskrift. nr 25–26. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden. (2007). (2008). Möjliga vägar ut ur sjuk- och aktivitetsersättning. (2008). Rättsligt ställningstagande 2008:04. (2009). Uppföljning av hur det går för dem som ansökt om att arbeta med steglös avräkning och kännedom om de nya reglerna. Svar på regleringsbrev. (2010). Steglös avräkning – förvärvsarbete. studier och ideellt arbete. Svar på regleringsbrev. (2012). (2012). Fler förslag för minskat krångel. (2012). Unga som har aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. 69161/2011. (2013). (2013). med aktivitetsersättning – En studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. (2014). (2014). Analys av sjukfrånvarons variation – väsentliga förklaringar av upp- och nedgång . (2015). Rättslig kvalitetsuppföljning 2015:4. Beslutsunderlag och beslut i sjukersättningsärenden. (2015). Rättslig kvalitetsuppföljning 2015:6. Sjukpenning i förebyggande syfte. (2016). Rättslig kvalitetsuppföljning 2016:2. (2016). Rättslig kvalitetsuppföljning 2016:6. Aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga. (2017). Korta analyser 2017:2. Fler individer fast i långa sjukskrivningar (2017). Korta analyser 2017:3. Unga i aktivitetsersättning. (2017). Nybeviljande av sjukersättning och aktivitetsersättning. Svar på regleringsbrev. (2017). Utgiftsprognos för budgetåren 2017–2022. (2017). Utbetalning av förmåner. bidrag och ersättningar. Rättslig kvalitetsuppföljning 2017:3. (2018). (2018). Förutsättningar för utbyte till sjukersättning eller aktivitetsersättning i långa sjukfall. (2018). Rättsliga kvalitetsuppföljningar 2014–2017 – en metaanalys. (2018). Svar på ISF rapport 2018:11. (2018). Svar på regeringsuppdrag. Förstärkt arbete med att stödja individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. (2018). Svar på regeringsuppdrag. Rapport – Utvecklade utredningar inför beslut om aktivitetsersättning och förstärkta insatser för unga med aktivitetsersättning. (2018). Vägledning 2013:1 Version 6 (2018). Vägledning 2013:3 Version 6 Sjukersättning och aktivitetsersättning – beräkning. (2019). (2019). Svar på regeringsuppdrag. (2019). Utgiftsprognos 2019–2022. (2019). Vägledning 2013:2 Version 9 Aktivitetsersättning (2019). Vägledning 2015:1 Version 12 rehabilitering och rehabiliteringsersättning. (2019). (2020). Rapport – Uppföljning av sjukfrånvarons utveckling . (2020). En analys av hur ”gör” samordning. (2020). Förlängt arbetsliv – förutsättningar. utmaningar och konsekvenser. Rapport från forskarseminariet i 15–. (2020). Svar på ISF:s rapport 2020:9. 2020/001234. (2020). Utgiftsprognos –2023. (2020). Vägledning 2003:4. version 17. Förmåner vid arbetsskada. (2021). Utgiftsprognos för budgetåren 2021–2024. (2021). Rättsligt ställningstagande 2021:04. Beviskrav vid bedömningen av rätten till sjukpenning. (2021). Vägledning 2004:7. version 14. Förvaltningsrätt i praktiken. Arbetslivsinriktad rehabilitering – en kartläggande litteraturöversikt. Bilaga till SOU 2020:6 2020. Hessmark m.fl. Socialförsäkringsbalken. avd. A–C. Bevisbörda och beviskrav i tvistemål. , (2014). Att göra aktivitetsersättning – Om målförskjutning och icke-kontakt vid förtidspension för unga. Fakulteten för samhällsvetenskap (FSV). , , (2010). De senaste reformerna inom sjukförsäkringen: en diskussion om deras förväntade effekter. 2010/5. , , , Per & Laun, (2014). Insatserna inom rehabiliteringsgarantin och deras effekter på hälsa och sjukfrånvaro. IFAU Rapport 2014:12. , , , Per & Laun, (2020). The Impact of CBT on and Health. Inspektionen för socialförsäkringen (2010). Rapport 2010:4 Rättssäker förvaltning. Inspektionen för socialförsäkringen (2010). Inspektionen för socialförsäkringen (2011). Unga med aktivitetsersättning. Inspektionen för socialförsäkringen (2011). Effekter av tidiga insatser för sjukskrivna. Inspektionen för socialförsäkringen (2012). Stabilitet i sjukfrånvaron. Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Unga förtidspensionärer – studie av sju europeiska länder. Inspektionen för socialförsäkringen (2013). tillämpning av reglerna om sjukersättning. Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Striktare sjukförsäkring och tidig ålderspensionering. Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Förnyad utredning av sjukersättning. Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Leder utredning av sjukskrivna till återgång i arbete? Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Socialförsäkringsmål i förvaltningsdomstolarna. Inspektionen för socialförsäkringen (2015). Kognitiv förmåga och aktivitetsersättning. Inspektionen för socialförsäkringen (2015). ISF kommenterar 2015:2. Förnyad utredning av sjukersättning – Behov av förändring. Inspektionen för socialförsäkringen (2016). Att använda lagens bedömningsutrymme. ISF kommenterar 2016:1. Inspektionen för socialförsäkringen (2017). Aktivitetsersättning till – vad händer sedan? Inspektionen för socialförsäkringen (2017). Bedömningar vid i rehabiliteringskedjan. En kommentar om hur kan förbättra sjukskrivningsprocessen. Inspektionen för socialförsäkringen (2018). Svårt att kombinera kvalitetsutveckling och resultatuppföljning – en granskning av kvalitetsutvecklingsmodellerna på och . Inspektionen för socialförsäkringen (2018). Tidigt utträde från arbetslivet bland kvinnor och män. Inspektionen för socialförsäkringen (2018). Inspektionen för socialförsäkringen (2018). Förändrad styrning av och i – en analys av hur regeringens mål om ett sjukpenningtal påverkar handläggningen av sjukpenning. Inspektionen för socialförsäkringen (2020). Förebyggande sjukpenning – en granskning av sjukpenning i förebyggande syfte. Inspektionen för socialförsäkringen (2020). Tidig och sen pensionering. Inspektionen för socialförsäkringen (2020). Variationen inom aktivitetsersättningen – en granskning av orsakerna bakom ökningen i andelen avslag inom aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga . Inspektionen för socialförsäkringen (2021). Avslag på ansökan om aktivitetsersättning. Inspektionen för socialförsäkringen (2021). utvärdering (IFAU). Kan vi jobba tills vi blir 75? utvärdering (IFAU). Ekonomiska incitament till arbete inom sjukförsäkringssystemet – effekter av steglös avräkning. utvärdering (IFAU). Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv. , Per, Laun, , (2014). Screening stringency in the disability insurance program. , Per, Laun, , , , (2018). Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv. samt IFAU Rapport 2018:20. , , , , . Påverkar folkhälsan utnyttjandet av sjukersättningen? 39(4). Køstol, A. & Mogstad, M. (2014). How financial incentives induce disability insurance recipients to return to work. , (2017). Anställningsformer och arbetstider 2017 – fast och tidsbegränsat anställda samt hel- och deltidsanställda efter klass och kön –2016. enheten för avtalsfrågor. Bevisfrågor i förvaltningsprocessen – en översikt. bevisbörda och beviskrav i förvaltningsprocessen. Arbetsförmåga i sjukförsäkringen – rätt och tillämpning. Aktivitetsersättning och arbetsförmåga – Bristande aktivitet och hypotetiska bedömningar. Socialmedicinsk tidskrift nr 5/2019. Hfd 2019 ref. 48. förvärvsarbete på arbetsmarknaden. Förvaltningsrättslig tidskrift nr 1/2020. Myndigheten för delaktighet. Demokratisk delaktighet hos personer med psykisk funktionsnedsättning. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2017). Temagruppen Unga i arbetslivet. Tid för aktivitetsersättning för unga! Med förslag till lag om allmän försäkring. Med förslag till lag om ändring i lagen (1962:351) om allmän försäkring. 1975/76:197. Med förslag till lag arbetsskadeförsäkring. 1988/89:33. Om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård. 1990/91:96. Om statsbidrag till missbrukarvård och ungdomsvård m.m. 1990/91:140. Arbetsmiljö och rehabilitering. 1990/91:141. Om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. 1991/92:40. Om vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Prop. 1992/93:31. Om ändrad sjukersättning m.m. 1992/93:159. Om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1994/95:147. Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension för gifta. 1995/96:69. 1996/97:28. Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. 1997/98:111. 1998/99:119. 1999/2000:4. 2000/01:96. Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension. 2000/01:150. Likvidation av aktiebolag m.m. 2002/03:89. Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. 2002/03:132. Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 2004/05:21. Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro. 2005/06:159. 2006/07:59. Vissa sjukförsäkringsfrågor m.m. Prop. 2007/08:124. Från sjukersättning till arbete. 2007/08:136. En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. 2008/09:22. 2008/09:200. 2008/09:1 utgiftsområde 10. 2009/10:45. Kompletterande förändringar i sjukförsäkringen m.m. 2011/12:113. Ett återinförande av begreppet normalt förekommande arbete. 2012/13:1. utgiftsområde 10. Budgetpropositionen Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2016/17:1. Budgetpropositionen Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2016/17:180. En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. 2017/18:1. Budgetpropositionen Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2019/20:1. utgiftsområde 10. 2020/21:1. Budgetpropositionen . utgiftsområde 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom. 2020/21:171. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring. Regleringsbrev för budgetåren 2005–2020 avseende . Regleringsbrev för avseende . S2007/1411/SF. Regleringsbrev för avseende . S2008/1231/SF. Regleringsbrev för avseende . S2008/6774/SF. Riksdagsskrivelse 1991/92:81. Riksdagsskrivelse 2008/09:23. Riksdagsskrivelse 2008/09:138. allmänna råd (RAR 2002:17) om sjukersättning och aktivitetsersättning. (2015). Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? (2018). Nekad sjuk- och aktivitetsersättning – effekter på inkomst och hälsa. (2020). Vägen till arbete efter nekad sjukpenning. (2021). arbete med att förebygga sjukskrivning – ett otydligt uppdrag. Socialförsäkringsrätt – om ersättning vid sjukdom. (2012). Ökad trygghet och bättre ekonomiska villkor för personer med aktivitetsersättning som vill försöka arbeta eller studera. S 2012/4640/SF. (2021). S2021/02250. Konsekvenser av justerade åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem. Förtidspensionering och sjukpenningförsäkring m. m. SOU 1964:27. Lag om förvaltningsförfarandet. Tidig och samordnad rehabilitering – samverkansmetoder och rehabiliteringsinriktad ersättning m.m. Förtidspension och rörlig pensionsålder. Mera försäkring och mera arbete. Fokus på åtgärder – En plan för effektiv rehabilitering i arbetslivet. Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Mer trygghet och bättre försäkring. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Samlad kunskap – stärkt handläggning. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. En andra och en annan chans – ett komvux i tiden. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen. social utvärdering (SBU) Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. En analys av processen och förutsättningarna för anställningar hos . Processramen i förvaltningsmål. 2016 samt digital upplaga 2020. Waddell, et al. Vocational rehabilitation: what works, for whom, and when? Förvaltningsprocesslagen m.m. – en kommentar. AD 1993 nr 42. HFD 2011 ref. 27. HFD 2011 ref. 30. HFD 2011 ref. 63 I-III. HFD 2011 ref. 81. HFD 2012 not. HFD 2013 ref. 9. HFD 2013 ref. 38. HFD 2013 ref. 44. HFD 2013 ref. 50. HFD 2013 ref. 60. HFD 2013 ref. 61. HFD 2015 ref. 10. HFD 2018 ref. 51 I och II. HFD 2018 ref. 69. HFD 2019 ref. 9. HFD 2019 ref. 41. HFD 2019 ref. 42. HFD 2019 ref. 48. HFD 2019 ref. 69. HFD 2020 not. Kammarrätten i i mål nr 496-07. Kammarrätten i i mål nr 5927-10. Kammarrätten i i mål nr 6875-09. Kammarrätten i i mål nr 5104-11. Kammarrätten i i mål nr 7944-11. Kammarrätten i i mål nr 3783-17. Kammarrätten i i mål nr 4678-18. Kammarrätten i i mål nr 3561-19. Kammarrätten i i mål nr 3561-19. Kammarrätten i i mål nr 6371-19. Kammarrätten i i mål nr 6886-19. Kammarrätten i i mål nr 262-20. Kammarrätten i i mål nr 3684-10. Kammarrätten i i mål nr 3896-12. Kammarrätten i i mål nr 6791-12. Kammarrätten i i mål nr 3662-14. Kammarrätten i i mål nr 2009-2010-14. Kammarrätten i i mål nr 2733-15. Kammarrätten i i mål nr 1371-18. Kammarrätten i i mål nr 5889-18. Kammarrätten i i mål nr 9520-18. Kammarrätten i i mål nr 5344-19. Kammarrätten i i mål nr 2846-11. Kammarrätten i i mål 1955-12. Kammarrätten i i mål nr 255-13. Kammarrätten i i mål nr 1777-16. Kammarrätten i i mål nr 1337–1338-17. Kammarrätten i i mål nr 1501-19. Kammarrätten i i mål nr 2420–2421-19. NJA 1984 s. 501 (I). NJA 1986 s. 470. NJA 2006 s. 721. RÅ 1989 ref. 67. RÅ 1994 ref. 88. RÅ 1997 ref. 3. RÅ 1997 not. RÅ 2001 ref. 22 I-II. RÅ 2001 ref. 52 I-II. RÅ 2002 ref. 11. RÅ 2005 ref. 46. RÅ 2006 ref. 7. RÅ 2006 ref. 56. RÅ 2006 ref. 17. RÅ 2008 ref. 15. RÅ 2009 ref. 37. RÅ 2009 ref. 102 I-II. RÅ 2010 ref. 36. RÅ 2010 ref. 39. RÅ 2010 ref. 83 II. RÅ 2010 not. Särskilt yttrande av sakkunnige , En särskild utredare har haft i uppdrag att se över sjukersättningen och aktivitetsersättningen med syfte att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den en- skilde och stabilitet i tillämpningen . Utredaren har bland annat lämnat förslag som innebär att äldre ska prövas mot sådant arbete som den försäkrade har erfarenhet av eller till annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade och vid prövning av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning ska bedömningen av den försäkrades arbetsförmåga göras mot samma arbetsmarknadsbegrepp som används vid prövning av rätt till sjukpenning. Det är ett snävare arbetsmark- nadsbegrepp jämfört med dagens regelverk, och således innebär att bedömningen blir mer generös. Även om vissa delar av betänkandet är genomarbetade så är min samlade bedömning att det inte är tillräckligt belagt att utredningen belyser alla de konsekvenser som kan tänkas bli en följd av förslagen. När flertalet förändringar föreslås i stora ersättningssystem finns svårigheter med att överblicka vilka konsekvenser sådana föränd- ringar kan få framför allt på . Förslagen riskerar leda till permanenta och strukturella förändringar och kostnadsberäkning- arna riskerar att inte reflektera alla konsekvenser av de förslag som utredningen presenterar. Vidare hade det varit önskvärt att utredningen landat i en tydlig- are bedömning kring de offentligfinansiella effekterna av förslagen och därtill presenterat kostnadsberäkningar och konsekvensbeskriv- ning per enskilt förslag. Utöver det saknas tillfredsställande förslag för att finansiera de reformer som föreslagits. Av de ovan angivna skälen anser jag att betänkandet som helhet inte svarar upp mot uppdraget som följer av utredningens direktiv. Jag kan därför varken ställa mig bakom betänkandet eller de förslag som presenterats. Ett mer ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering En särskild utredare ska se över sjukersättningen och aktivitetsersätt- ningen. Syftet är att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde och stabi- litet i tillämpningen . Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta tillvara den försäkrades arbetsförmåga. Utredaren ska vid genom- förandet av uppdraget beakta skrivelse om ändrade villkor för rätten till sjukersättning (S2017/06851/SF). Utredaren ska också se över förmånerna vid rehabilitering enligt socialförsäkringsbalken. Syftet är att skapa ett mer modernt regel- verk som är anpassat till den rehabilitering som erbjuds och som kan bidra till att förebygga ohälsa och ge stöd vid såväl rehabilitering som omställning till annat arbete. Reglerna ska harmoniera med an- gränsande regelverk och vara enkla att förstå och att administrera. –utreda villkoren för rätten till sjukersättning och aktivitetsersätt- ning, –utreda kraven för att beviljas sjukersättning för äldre personer i för- värvsarbetande ålder, –utreda hur regelverket när det gäller arbete, studier, bisysslor, upp- drag eller liknande under tid med sjukersättning och aktivitets- ersättning kan göras mer förutsebart och enklare för både den för- säkrade och , –lämna förslag på hur nuvarande förmåner vid rehabilitering kan moderniseras eller ersättas av en eller flera nya förmåner som är mer ändamålsenliga i förhållande till dagens rehabiliteringsformer och enkla för individer och handläggande myndigheter att admi- nistrera samt säkerställer en tillräcklig uppföljning och kontroll av rehabiliteringen, och –ämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att se över regelverket för rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning Enligt gällande regler för sjukersättning och aktivitetsersättning ska den försäkrades arbetsförmåga bedömas mot ett förvärvsarbete på arbetsmarknaden. I detta ingår anpassade och skyddade arbeten, som t.ex. subventionerade anställningar i form av lönebidrag samt skyd- dade anställningar på . Om den försäkrade bedöms ha arbets- förmåga i ett sådant arbete finns inte rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning, oavsett om ett sådant arbete är tillgängligt eller inte. Regeringen anser att för att ett beslut om avslag på en ansökan om sjukersättning eller aktivitetsersättning ska uppfattas som rim- ligt när den försäkrade bedöms ha arbetsförmåga i ett för denne anpassat arbete måste det vara realistiskt att denne kan få ett sådant lämpligt arbete inom en rimlig tid. Det förutsätter ett välfungerande samarbete mellan och Arbetsförmedlingen. Till följd av rättsliga granskningar har infört nya handläggningsrutiner och ändrat sin tillämpning avseende sjukersätt- ning och aktivitetsersättning, vilket bland annat har lett till att anta- let avslagsbeslut har ökat. bedömer i skrivelsen om ändrade villkor för rätten till sjukersättning (S2017/06851/SF) att den viktigaste orsaken till att fler ärenden avslås är att tillämp- ningen har blivit mer korrekt. Nybeviljandet av sjukersättning och aktivitetsersättning har minskat kraftigt . avslag på nyansökningar om aktivitetsersättning var 2018, att jämföra 2014. Motsvarande andelar för sjukersätt- ning var . Andelen avslag är större för kvin- nor än för män. Andelen avslag i förlängningsärenden som gäller aktivitetsersättning har ökat från 2018. Stabilitet och rättssäkerhet är avgörande för tilltron till sjukförsäk- ringen. Stora variationer i försäkringsutfall riskerar att påverka tilltron till försäkringen negativt. Fler individer kvarstår med nuvar- ande regelverk i långvariga sjukskrivningar, trots att nedsättningen av arbetsförmågan i normalt förekommande arbeten kan vara stadig- varande och rehabiliteringsmöjligheterna är uttömda. Enligt (RiR 2018:9) förefaller det finnas en bety- dande diskrepans mellan vad reglerna anger som krav för att beviljas sjukersättning och aktivitetsersättning och de försäkrades möjlig- heter att försörja sig på arbetsmarknaden. Resultaten från gransk- ningen visar att ett nekande av sjuk- eller aktivitetsersättning fick negativa konsekvenser för de individer som låg på gränsen till att be- viljas ersättning. Dessa förlorade i genomsnitt omkring 125 000 kro- nor i inkomst under de efterföljande tre åren jämfört med om de i stället hade beviljats ersättning. Resultaten antyder även att ett nekande av ersättning kan få negativa konsekvenser för hälsan. Jäm- fört med dem som beviljades ersättning hade de som nekades som inlagd inom sluten vård (34 fler dagar) sett . De negativa effekterna på inkomster och hälsa omfattar både män och kvinnor, hög- och lågutbildade samt inrikes och utrikes födda. Regeringen anser att det är angeläget att den försäkrades arbets- förmåga i möjligaste mån tas tillvara och att regelverket är ändamåls- enligt utformat så att rätt ersättning ges till rätt person. Det är inte aktuellt att frångå den grundläggande principen att sjuk- och aktivi- tetsersättningen endast ska lämnas till den vars arbetsförmåga är lång- varigt nedsatt. Mot bakgrund av variationen i andelen avslagsbeslut trots oförändrat regelverk ska utredaren ta ställning till om ett nytt för- fattningsreglerat beviskrav avseende sjukersättning och aktivitets- ersättning skulle kunna bidra till en ökad stabilitet i tillämpningen. De individer som ansöker om aktivitetsersättning på grund av ned- satt arbetsförmåga är unga och har ofta både psykisk ohälsa och en funktionsnedsättning. Detta är en utsatt grupp som ofta har behov av Varaktighetskravet innebär med gällande regelverk att arbetsförmågan kan antas vara nedsatt i förvärvs- arbeten på arbetsmarknaden för att den försäkrade ska beviljas aktivi- tetsersättning (33 kap. 7 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB).