sou · H9B392 · 2021-11-30 00:00:00 — Beslagsstatistiken ger därför inte en helt rättvisande bild av problematiken med skjutvapen. 21Tullverket, Analys av beslagsstatistik 2017–2019, , dnr UND22011. Av nationella beslagsstatistik avseende skjutvapen och farliga föremål framgår att antalet beslag av skjutvapen, ammunition och explosiva varor ökade 2020 i förhållande till 2019.22 Av en myndighetsgemensam lägesrapport framgår föl- jande.23 Handel med narkotika anses utgöra en central del av den organiserade brottsligheten där vinster från droghandel är en viktig inkomstkälla. Inkomsterna används för investering och finansiering av kriminella upplägg inom såväl narkotikahandel som andra brotts- områden. Vapenhandel, våldsbrott och penningtvätt bedöms ofta vara knutet till narkotikahandel, eftersom dessa brottsområden är en förut- sättning för att kunna upprätthålla en organiserad narkotikahandel . Narkotikamarknaden bedöms ha en stark koppling till den ökade våldsanvändningen i form av skjutningar och sprängningar. Narkotikahandeln utgör också enligt en betydande del av den konstaterade kriminaliteten i de särskilt utsatta områdena i landet.24 Narkotikatillgången i bedöms ha blivit allt större. Exempelvis rapporterar att de enskilda narko- tikabeslagen är större och redovisar att antalet be- slag ökar. beskriver att smugglingen av narkotika fortgår obehindrat. är ett mottagarland för narkotika och mer- parten av den narkotika som konsumeras smugglas hit. För att till- godose en kontinuerlig efterfrågan på narkotika krävs etablerade transportvägar för smuggling. Nätverk inom den organiserade brotts- ligheten bedöms stå för de mest omfattande volymerna av narkotika. beskriver att antalet kriminella grupperingar som handlar med narkotika ökar och att det blir allt vanligare att narko- tikabrott förekommer som en del av ett större brottsupplägg. Smugg- lingen och avsättningen på den svenska narkotikamarknaden har förstärkts. Metoderna för smuggling och distri- 23Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019, s. 19 ff. 24Utsatta områden är områden som utifrån ett antal kriterier bedömer som utsatta beroende på graden av allvarlig brottslighet och områdets socioekonomiska situation. bedömdes 60 områden som i olika grad utsatta, varav 22 bedömdes som särskilt utsatt. bution av narkotika är ständigt föränderliga och narkotikahandeln styrs av vinstdrivande faktorer och av de kriminellas riskbedömningar av olika alternativa tillvägagångssätt. Handeln med narkotika karak- teriseras av det geografiska omfånget eftersom tillverkning, odling och marknad samt missbruk ofta sker i skilda världsdelar. De inter- nationella kopplingarna i narkotikahandeln är påtagliga. En utmaning som särskilt lyfts fram av myndigheterna när det gäller myndigheternas möjligheter att övervaka och kontrollera trafi- ken till och från är den fria rörligheten för varor inom EU och den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet. Dessa utnyttjas av kriminella nätverk vilket gör att de fysiska gränserna inte längre spelar så stor roll, förutom mot tredjeland. analys av beslagsstatistik för åren 2017–2019 bekräftar bilden av en ökad efterfrågan av narkotiska preparat i Sverige.25 Med undantag för vissa enskilda preparat har efterfrågan ökat, med det har även antalet beslag som nått rekord- nivåer. Den största ökningen av beslag har skett i post- och kurir- flödet, men även införsel i resandeflödena med personbil, flyg, tåg och färja bidrar till de höga nivåerna. Beslagsstatistiken visar att be- slagen i post- och kurirflödet grovt uttryckt utgör hälften av samt- liga beslag i kategorin narkotika och dopningspreparat. Dessa är i huvudsak relaterade till ringa brott och brott av normalgraden och preparaten bedöms primärt vara avsedda för eget bruk. De grova be- slagen görs i stället i huvudsak i lastbils- och personbilsflödet (via färja eller fasta förbindelser), men också i passagerarflödet i flyg-, färje- och tågtrafiken. I senaste lägesbild över den organiserade brottsligheten anges dock att det finns skäl att överväga i vilken ut- sträckning post- och kurirflödet även används vid e-handel som riktar sig till försäljare i grossistled. Eftersom det är omöjligt att avgöra om flera små sändningar är en del av en totalt sett större sändning med olika mottagare är det svårt att fastställa om det rör sig om organise- rad smuggling.26 och gränspassager i utmärker sig särskilt i beslags- statistiken då en stor andel av beslagen är relaterade till ankomster och passager på dessa platser. fick tillgång till delar av den krypterade kommunikationstjänsten Encrochat som i stor utsträck- 25Tullverket, Analys av beslagsstatistik 2017–2019, , dnr UND22011. 26Tullverket, Lägesbild organiserad brottslighet 2020, , dnr 2020-75, s. 26. ning användes för kommunikation av kriminella aktörer, framför allt i fråga om organisering av narkotikasmuggling. De kunskaper och erfarenheter som kunnat få genom det materialet har redovisats i rapporten av Encrochat – Analysprojekt Av rapporten kan utläsas att materialet visar att de internationella aktörerna smugglar narkotika till främst via , där bedöms som den mest frekvent förekommande gräns- passagen. Trafikflödet över är omfattande och att detta flöde används indikerar att de kriminella aktörerna drar nytta av såväl det höga tempot som volymen fordon i syfte att reducera risken för upptäckt. Frekvent smuggling sker också via gränsövergångarna i och , och i vissa fall via gränsövergångarna i och . Även denna rapport visar att narkotikan i regel smugglas med vägtransport, främst lastbil men även personbil, inte sällan fordon med specialtillverkade lönnfack eller igenom att narkotika dolts i legal last. Även post- och kurirflödet används, dock i mindre omfattning. Slutsatserna stämmer väl överens med beslagsanalys som redovisats ovan. I rapporten redovisas att analysen av Encrochatmaterialet ger vid handen att narkotikasmugglingen till är mycket omfattande och att tidigare uppskattningar troligtvis inneburit en underskattning. En beräkning utifrån materialet leder till slutsatsen att det smugglas 100–narkotika till . Detta kan enligt rapporten jämföras med bedömningar som () gjort som innebär att årskonsumtionen av narkotika i uppgår till ca . Även om inte all insmugg- lad narkotika konsumeras i tyder uppskattningarna på att tidigare uppskattningar som gjorts alltså är i underkant. 12.5Människohandel, människosmuggling m.m. Människohandel är ytterligare ett brott av gränsöverskridande karak- tär. Brottet regleras i 4 kap. . Där finns även brottet män- niskoexploatering som träffar den som exploaterar en person i arbete 27Polismyndigheten, Lärdomar av Encrochat – Analysprojekt , Nationella operativa avdelning, Underrättelseenheten, . När man talar om människohandel kan det vara fråga om människohandel för sexuella ändamål eller för tiggeri. Det kan också vara fråga om människohandel för tvångsarbete. har alla kända offer för människohandel för sexuella ändamål, kopp- leri och grovt koppleri i varit flickor och kvinnor i åldrarna 13–. Enligt det för jämställdhet, EIGE, är människohandel för sexuella ändamål den vanligaste formen av män- niskohandel inom EU och ska ses som en form av könsbaserat våld som mestadels drabbar kvinnor och flickor. I de relativt få fall där män eller pojkar fallit offer för människohandel i handlar det om utnyttjande för andra ändamål än sexuella, t.ex. tiggeri- och stöld- verksamhet samt tvångsarbete.28 Människohandelsbrottet innefattar ofta situationer där flera per- soner samverkar, mestadels i olika länder men också inom ett land, för att med hjälp av otillbörliga påtryckningar rekrytera och sedan för- må ett offer att resa från ett ställe till ett annat och där utnyttjas för olika ändamål. Handel med människor är ett globalt växande problem som kräver strategier för att prioritera internationellt samarbete men även omfattande förebyggande och straffrättsliga nationella åtgärder. Det operativa arbetet mot människohandel bedrivs i huvudsak på regional nivå och människohandel ingår i en av den polisoperativa inriktningens fyra huvuddelar, den som berör aktörer inom interna- tionell organiserad brottslighet. tar fram en lägesrapport som ger en bild av hur människohandelns omfattning och utbredning i ser ut och har förändrats sedan föregående år. Under både 2017 respektive anmäldes 214 brott om människohandel. Antalet an- mälda brott om koppleri eller grovt koppleri ökade däremot , men den största ökningen gällde brottet köp av sexuell tjänst. anmäldes 848 brott om köp av sexuell tjänst jämfört med 560 brott . Antalet lagförda brott om människohandel, koppleri och köp av sexuell tjänst ökade jämfört med tidigare. Totalt 15 brott om människohandel lagfördes , vilket är mer än något annat år sedan människohandelsparagrafen infördes i brotts- balken 2002. Majoriteten av de lagförda brotten rörde människo- handel för tiggeri och hade utretts i polisregion . 28Människohandel för sexuella och andra ändamål, Lägesrapport 21, , Nationella operativa avdelningen, s. 7 och 21. fördes dessutom mer än dubbelt så många brott om koppleri jämfört med 2017.29 uppgick det totala antalet anmälda brott avseende alla former av människohandel till 276, vilket är en ökning med 29 pro- cent jämfört med . Under samma jämförelseperiod minskade antalet anmälda brott om koppleri, grovt koppleri och köp av sexuell tjänst , från 1 030 anmälda brott till 897 anmälda brott 2019.30 Under både 2018 och 2019 kom de flesta offer för koppleri och människohandel för sexuella ändamål från och . När det gällde människohandel för tiggeri kom offren huvudsakligen från . Av rapporten framgår att människohandlare i regel an- vänder flyg, bil, buss eller färja för att transportera offren till . Av rapporten framgår att några människohandelsoffer berättade för polisen att de utnyttjats i prostitution av hallickar och människohand- lare i flera andra EU-länder innan de fördes till . Detta förfar- ande är vanligt bland de kriminella nätverk som bedriver människo- handel inom EU och görs för att kunna erbjuda sexköpande män omväxling och nya kvinnor samt för att förövarna ska kunna maxi- mera sina vinster. Omplaceringen av offren gör det svårt för dem att etablera närmare kontakter med individer eller organisationer lokalt som skulle kunna erbjuda dem hjälp och stöd för att ta sig ur prosti- tutionen. Därmed minskas också risken för att information om offren och den brottsliga verksamheten når fram till polisen och att de kri- minella organisationerna kan avslöjas.31 Vad gäller människohandel för tvångsarbete framgår att den infor- mation som polisen får visar att utländska arbetstagare utlovats arbete inom olika näringsverksamheter som exempelvis byggbranschen, restaurangbranschen eller städbranschen. I samband med resan till , eller strax efter ankomsten hit, fick de dock besked om att arbetsförhållandena hade ändrats. Arbetstagarna försattes därmed i en situation där de tvingades acceptera avsevärt försämrade arbets- villkor alternativt att tigga, begå brott eller helt förlora möjligheten till arbete och inkomst och i stället bli hemsända. Det handlade dock inte bara om dåliga villkor och låga löner. I en del fall uppgav de ut- 29Människohandel för sexuella och andra ändamål, Lägesrapport 20, 2018, Nationella operativa avdelningen, s. 5. 30Människohandel för sexuella och andra ändamål, Lägesrapport 21, , Nationella operativa avdelningen, s. 5. ländska arbetarna att de hade tvingats betala för att arbetsgivaren skulle erbjuda dem arbete i . Uppgifterna visar således att det förekommer handel med arbetserbjudanden eller arbetstillstånd. Be- talningen för dessa arbetserbjudanden eller arbetstillstånd kan göras på olika sätt. En del arbetstagare betalar en kontant summa till arbets- givaren innan avresan. Andra får betala arbetsgivaren den summa som motsvarar arbetsgivaravgiften från deras egen lön. Förutom skador för individen är, enligt Europol, den dumpning av löner som följer med människohandel för tvångsarbete ett hot mot den legala arbetsmark- naden i destinationsländerna.32 Ett viktigt verktyg i arbetet med att bekämpa denna typ av människohandel är de arbetsplatsinspektioner med inre utlänningskontroller som polisen har rätt att genomföra. FN-organet för narkotikakontroll och förebyggande av brott, UNODC (United Nations Office on Drugs and Crime), konstate- rade i en global rapport publicerad 2018 att antalet rapporterade fall av människohandel och antalet dömda människohandlare ökade över hela världen. Orsaken anges vara en ökad förmåga att identifiera offer för människohandel eller en faktisk ökning av antalet individer som faller offer för människohandel.33 I sin fjärde årliga rapport konstaterar () att aktiviteter rörande människosmugg- ling och människohandel minskat något med anledning av coronapandemin, men att de brottsliga aktörerna anpassar sina modus operandi och att de brottsliga aktiviteterna fort- sätter. Vidare förutses aktiviteterna åter öka i samband med lättade reserestriktioner. EMSC konstaterar också att pandemins ekonomiska effekter, särskilt i utvecklingsländer, kan utlösa en ny våg av irreguljär migration mot EU. Människosmuggling är ett brott enligt 20 kap. 8 § utlänningslagen och består i att någon uppsåtligen hjälper en utlänning att olovligen komma in eller passera genom , en annan EU-stat eller , , eller . I 20 kap. 9 § samma lag krimina- 33UNODC:s rapport on Trafficking in Persons 2018. /documents/data-and- analysis/glotip/2018/GLOTiP_2018_BOOK_web_small.pdf.. liseras även organiserande av människosmuggling, ett brott som träffar den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i . Medan antalet olagliga gränspassager över EU:s yttre gräns har minskat har antalet upptäckta fall av olovlig vistelse inom EU fortsatt att vara högt. var antalet upptäckta fall över 400 000, främst i länder i Central- och Västeuropa.34 Det kan här vara fråga om personer som rest in i området lagligt men stannat än de haft lov till, eller om personer som rest in i landet med falska handlingar, alternativt smugglats in till landet. Många tredjelandsmedborgare som på ett eller annat sätt tar sig över EU:s yttre gräns fortsätter därefter sin resa genom irreguljära sekundära förflyttningar inom EU och Schengen. Frontex, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, rapporterar att är ett av destinationsländerna för dessa sekundära rörelser, men också att är ett transitland i flödet av irreguljär migration. Detta inne- bär att det vid de inre gränserna, där det som huvudregel inte ska ske någon gränskontroll, kan förekomma ett flöde av personer som an- tingen tagit sig in över EU:s yttre gräns olovligen eller som inte längre har rätt att uppehålla sig inom unionen. Den information polisen har visar också ett högt flöde av irreguljära migrationsströmmar främst i region syd. Antalet anmälda människosmugglingsbrott (20 kap. 8 § utlännings- lagen) var totalt 123 till antalet, 2018 var siffran 131 och 2019 var antalet anmälda brott 163 och motsvarande siffra var 135. Antalet anmälda fall av organiserande av människosmugg- ling var motsvarande år 43, 36, 13 respektive 11.35 Flera myndigheter rapporterar om kopplingar mellan organiserad brottslighet som bedrivs i och aktörer inom våldsbejakande extremism. Det finns uppgifter som talar för att vissa av de aktörer 34Frontex, European Border and , Risk Analysis for 2020, s. 30 Analysis_2020.pdf. 35Brå:s statistik över anmälda brott, sökning gjord i statistikdatabasen . som myndighetsgemensamma satsningar arbetar mot, också finan- sierar terrorism i utlandet.36 Även rekrytering för strid i och har förekommit. Kopplingarna mellan organiserade brottsliga nätverk som är aktiva i och extremistisk aktivitet i utlandet medför enligt en hotbild i form av bl.a. en risk för terrorattentat även här. I Europols rapport ”European Union, Terrorism Situation and Trend report 2020 (Te-Sat)” konstateras att det rappor- terades in sammanlagt 119 fullbordade, misslyckade eller förhindrade terroristattacker inom Europeiska unionens område. Attackerna ledde till att tio människor miste livet och flera skadades. Rapporten tar sikte på alla våldsamma händelser som enligt medlemsstaternas natio- nella lagstiftning definieras som terrorism och redovisar händelser kopplade till olika typer av extrema grupperingar, såsom exempelvis jihadistiska och vänster- eller högerextremistiska sådana. Även om rapporten tyder på att antalet rapporterade incidenter har minskat visar siffrorna att hotet från dessa grupperingar är verk- ligt och måste tas på allvar. Rapporten redogör inte för i vilken ut- sträckning de rapporterade händelserna har haft gränsöverskridande karaktär och visar att inte rapporterat in några terroristattacker. 12.7Resultatet och behovet av den återinförda kontrollen vid inre gräns har haft tillfälligt återinförda gränskontroller . Enligt regeringens senaste beslut i frågan ska denna ordning fortsätta till . Vad gäller platserna för de återinförda kon- trollerna är det som beslutar var och i vilken om- fattning dessa ska ske. Det är också ansvar att se till att kontrollerna motsvarar vad som behövs för att möta hotet mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten. Platserna för de återinförda kontrollerna har i huvudsak varit de- samma . Det är följande platser som är aktuella: 36Se bl.a. Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019, s. 23. •Region : hamnar, hamn och flygplats. •Region : , Hyllie tågstation, Svågertorp station, hamn, hamn, hamn, hamn, hamn, hamn och Airport. •Region : , och ham- narna i . I samband med regeringens beslut om återinförd gränskontroll gör en ny riskbedömning som ligger till grund för beslutet om vilka platser som är aktuella för kontrollverksamhet. Ett underlag för riskbedömningen som upprättats visar att det vid de återinförda inre gränskontrollerna 1maj–rapporterades in åtgärder i mycket högre ut- sträckning än vid de yttre gränskontrollerna. Sammanlagt rapporte- rades under ovan nämnda period 3 717 åtgärder vid den inre gränsen jämfört med drygt 900 åtgärder vid den yttre. Med åtgärder avses bl.a. beslut om nekad inresa, asylansökningar, träffar i SIS (Schengens informationssystem) samt olika slag av brott, bl.a. dokumentmissbruk, narkotikabrott och människosmuggling. Alla åtgärder räknas i den statistik som bedömningen grundar sig på. En händelse, t.ex. en nekad inresa, kan i teorin generera flera olika åtgärder – beslut om nekad inresa och avvisning, beslut om förvar m.m. En person kan alltså generera flera åtgärder vid en gränspassage. Samtliga åtgärder i sta- tistiken är alltså inte av sådant slag att den förhindrat, förebyggt eller upptäckt ett brott eller förhindrat en olovlig vistelse. En träff i SIS kan signalera flera olika förhållanden. En träff kan t.ex. innebära att per- sonen är en tredjelandsmedborgare som ska vägras inresa i Schengen- området eller att personen är internationellt efterlyst. En sådan träff genererar en fördjupad kontroll och eventuellt beslut om nekad in- resa och avvisning. En träff kan i andra fall signalera att personen är eftersökt i ett administrativt eller rättsligt ärende varvid åtgärden som efterfrågas är att ta personens kontaktuppgifter och meddela landet som utfärdat SIS-notisen om inresan. Den största delen av åtgärderna, 3103 eller , avsåg dock nekad inresa. gärder avsåg träff i SIS, 49 åtgärder avsåg missbruk av dokument, 46 åtgärder avsåg förvar och sammanlagt 51 åtgärder avsåg olika slag av gränsöverskridande brott eller försök till sådana brott. 109 åtgär- der avsåg ansökan om asyl vid gräns och 93 åtgärder avsåg fördjupad inresekontroll. av åtgärderna rapporterades in av Region , vilket även hade varit fallet den föregående perioden. Det ska dock påpekas att det är svårt att dra några klara slutsatser av resultatet i geografiskt avseende då det framgår av underlaget att det på flera platser på grund av resursbrist inte genomförts så många kontroller som på andra platser. Det framgår också av underlaget att det vid vissa platser kan ske tillfälliga ökningar i antalet åtgärder i samband med nya trender i passagerarflödet. I vissa perioder kan exempelvis ett större antal personer från ett visst land försöka resa in via en viss gräns- övergång. Myndighetens allmänna bedömning var dock att flödena av irreguljär migration och personer med koppling till internationella brottsnätverk var höga på en del av de platser där gränskontroll var återinförd. Även förekomsten av människosmuggling på vissa av platserna motiverade fortsatta kontroller. –hade 2 573 åtgärder rapporterats. Även här avsåg den större delen åtgärder, 1 , nekad inresa, 325 åtgärder avsåg träff i SIS, 59 åtgärder av- såg missbruk av dokument, 56 åtgärder avsåg förvar och sammanlagt 25 åtgärder avsåg olika slag av gränsöverskridande brott. 54 åtgärder avsåg ansökan av asyl vid gräns och 60 åtgärder fördjupad inresekon- troll. Även rapporterades av åtgärderna in av Region . Skälen till nekad inresa var i huvudsak att fullstän- diga resehandlingar saknades eller att personen har haft oklart syfte med inresan. Vad gäller denna sistnämnda period är siffrorna påverkade av det läge som orsakats av spridningen av sjukdomen covid-19 i världen. För att förhindra spridningen av det virus som orsakar sjukdomen fattade regeringen beslut om att tillfälligt stoppa icke nödvän- diga resor till över yttre gräns37. Även andra Schengenländer stängde sina gränser vilket reducerade passagerarflödena med om- kring 80–. Med anledning av detta minskade antalet hän- delser vid yttre gräns avsevärt och resurserna vid den inre gränsen kunde utökas. Även där minskade dock som sagt passagerarflödet vilket antas vara den huvudsakliga orsaken till ett minskat antal åt- 37Förordning (2020:127) om tillfälligt inreseförbud i . gärder, trots ökad kapacitet att utföra kontroller. Man ser dock inom nya risker när trafiken återupptas, exempelvis kommer en del fysiska kontroller sannolikt ersättas med elektronisk distanskontroll vilket kan leda till brister i kontrollen. Statistiken visar också att antalet händelser ökade drastiskt (juli–september) 2020 och då även översteg antalet händelser 2019. Både nekade inresor men också brukande av falska handlingar samt missbrukade äkta hand- lingar ökade kraftigt vilket avspeglades i antalet åt- gärder. I den bedömning som tar sin utgångspunkt , dvs. maj , anges att statistiken alltjämt är påverkad av den rådande pandemin. Det framförs också att den ökade kapaciteten att utföra kontroller vid den inre gränsen med- fört att kontroller kunnat genomföras på fler ankomster än annars vilket gjort att antalet rapporterade händelser ökat. Sammantaget med föregående period, dvs. –genom- fördes totalt över 2 700 kontroller vid den återinförda inre gräns- kontrollen och dessa resulterade i över 4 700 åtgärder. Bedömningen för perioden maj är inte utformad på samma sätt som de föregående perioderna och tar inte avstamp i någon detaljerad redovisning av statistiken. Följande fram- går dock av den samlade bedömningen. konstateras ett högt flöde av personer kopplade till internationella brottsnätverk, främst vid vissa sjögränser, på andra platser konstateras höga flöden av människosmuggling och underrättelseinformation indikerar även flöden relaterade till människohandel. De irreguljära rörelserna in över Schengenområdets yttre gränser fortsätter alltjämt, främst till , och , och så gör även de sekundära rörelserna inom området. Dessa sekundära rörelser har bl.a. som destinationsland, men anges också utgöra ett transitland i flödet av irreguljär migration.