sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Miljö- målsberedningen föreslår även att regeringen med stöd av ICES tar fram ett förslag till hur en sådan samlad rådgivning kan utfor- mas. Förslaget innebär en administrativ uppgift för både Närings- departementet och som bedöms ligga inom ramen för ordinarie verksamhet. –Miljömålsberedningen föreslår att om det visar sig svårt att inom rimlig tid införa nödvändiga försiktighets- och bevarandeåtgärder inom territorialvattenområdet, med stöd av bl.a. artikel 20 i grund- förordningen, bör regeringen påbörja en omförhandling av de bilaterala avtalen med och samt verka inom EU för ändring i grundförordningens bilaga I om tillträde till fiske- vatten. Fiskeavtalen har förts in i grundförordningen i EU:s gemen- samma fiskeripolitik. Förslaget medför en administrativ uppgift inom som sannolikt berör Näringsdeparte- mentet, och . Uppgif- ten bedöms rymmas inom ramen för ordinarie verksamhet. Enligt Miljömålsberedningens kännedom har not- växlingarna om och tillträde till fiske- vatten inom territorialvattenområden inte omförhandlats tidigare. Det finns därför ingen praxis för ett sådant förfarande. Det finns risk att det kan bli utdragna processer och att parterna föreslår att frågan i stället hanteras inom kommande revidering av EU:s gemensamma fiskeripolitik. –Miljömålsberedningen föreslår att en särskild utredare får i uppgift bedöma förutsättningarna för en fiskevårdsavgift för fiske vid kusten. Avgiften ska bidra till finansiering av fiskevårdsåtgärder med syfte att återställa bestånden av fisk i kustområden. Försla- get kan förväntas medföra kostnaden för en särskild utredare och en sekreterare under en utredningstid . Kostnaden han- teras inom förvaltningsanslag och utrednings- budget. Eventuella konsekvenser för aktörerna får bedömas inom ramen för den särskilda utredarens uppdrag. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten i samarbete med ska ta fram en strategi för hur ska arbeta internationellt med frågor om undervattens- bullers påverkan på ekosystem. Detta förslag bedöms ingå inom ramen för ordinarie verksamhet. Kapitel 21 där alla vill vara –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen tillsätter en särskild utredare med uppgift att se över och ta fram förslag för ett fram- tida system för återvinning av fritidsbåtar. Förslagen ska be- handla frågor om skrotning, övergivna båtar och producentansvar för båtbranschen samt kostnadsberäkningar och övriga konse- kvensanalyser. Eventuella regleringar och subventioner av åter- av fritidsbåtar skulle kunna medföra konsekvenser för enskilda båtägare, producenter, hamnägare, kommuner och vissa myndigheter. Dessa konsekvenser får bedömas inom ramen för den särskilda utredarens uppdrag. Även detta förslag kan för- väntas medföra kostnader för en särskild utredare och två sekre- terare under en utredningstid . Kostnaden hanteras inom förvaltningsanslag och utredningsbudget. Even- tuella konsekvenser för aktörerna får bedömas inom ramen för den särskilda utredarens uppdrag. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen bör verka i EU för striktare miljökrav samt främjande av miljövänlig teknik bl.a. i kommande översyn av fritidsbåtsdirektivet. Uppgiften bedöms rymmas inom ordinarie verksamhet. –Miljömålsberedningen föreslår att en särskild utredare ska se över sekretesskyddet av geografisk information inklusive djupdata samt undervattensbuller. I översynen ska ingå försvars- och säkerhets- mässiga hänsynstaganden i avvägning med de åtaganden har förbundit sig till genom EU-medlemskapet som gäller genom- förande av havsmiljödirektivet och andra rättsakter inom den Förslaget förväntas medföra kostnader för en sär- skild utredare och två sekreterare under en utredningstid . Kostnaden hanteras inom förvaltningsan- slag och utredningsbudget. Eventuella framtida konsekvenser för aktörerna får bedömas inom ramen för den särskilda utredarens uppdrag. –Miljömålsberedningen föreslår att en särskild utredare får i uppgift att ta fram ett organisationsförslag för en miljö för en samman- hållen marin kartering i . Förslaget ska omfatta vilken eller vilka myndigheter som ska få ansvar för att tillhandahålla och för- valta miljön samt vilka ytterligare myndigheter som ska samverka och bidra till miljön. Dessutom ska utredaren analysera vilka an- slagsmedel som krävs för en sådan miljö och ytterligare konse- kvenser. Även detta förslag kan förväntas medföra kostnaden för en särskild utredare och två sekreterare under en utredningstid . Kostnaden hanteras inom förvalt- ningsanslag och utredningsbudget. Eventuella konsekvenser för aktörerna får bedömas inom ramen för den särskilda utredarens uppdrag. Kapitel 25 En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ska ta fram en havs- miljöproposition varje mandatperiod vilket delvis är en tillkom- mande uppgift för regeringen och , som ersätter tidigare arbete med mer oregelbundna kontrollstationer. Den ökade belastningen på för arbetet med propo- sitionen, inkluderande beredningen i , kan jäm- föras med arbetet med den klimatpolitiska handlingsplanen som beräknades uppgå till 0,5 årsarbetskrafter.31 31SOU 2016:21, Ett klimatpolitiskt ramverk för , delbetänkande av Miljömålsbered- ningen, s. 69. är en av de 26 nationella miljömålsmyndig- heterna.32 hade 239 årsarbetskrafter. Driftskostnaden per årsarbetskraft var . Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör redovisas här. Kapitel 11 Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen beslutar att miljö- kvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska ha tre preciseringar. Förslaget medför att inte längre har något uppföljnings- och rapporteringsansvar inom miljö- kvalitetsmålet. 26.5.11 Konsekvenser för SGU SGU är en av de 26 nationella miljömålsmyndigheterna.33 hade 270 årsarbetskrafter. Driftskostnaden per årsarbetskraft var 1 744 tusen kronor.34 Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör SGU redovisas här. –Miljömålsberedningen föreslår att SGU i sin instruktion ska få till uppgift att vara nationell datavärd för miljögifter i sediment, miljö- gifter i biota och screening av miljögifter. SGU utför dessa uppgifter men inte enligt sin instruktion utan mot avgift på uppdrag av . Uppgiftsmässigt innebär därför för- slaget inga förändringar. SGU och räknar med att detta datavärdskap kommer att kosta per 324 § förordningen (2014:1586) med instruktion för . 338 § förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska undersökning. 34SGU:s årsredovisning 2019. år –2023 när datavärdskapet är i en utveck- lingsfas och därefter per år.35 Dessa medel till- delas . Förslaget innebär att som annars skulle motsvara den avgift som Naturvårds- verket betalade till SGU för att utföra uppdraget ska föras över från anslag och tilldelas SGU. Förslaget inne- bär en omfördelning av medel mellan myndigheterna och medför därmed inte någon merkostnad för SGU. –Miljömålsberedningen föreslår att SGU tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten, och Försvarsmakten får ett regeringsuppdrag att utföra marin kartering av de delar av det svenska sjöterritoriet där det enligt Försvarsmakten är möjligt samt att regeringsuppdraget även ålägger myndigheterna att ge- mensamt upprätta en tydligare process för ansökningar och svar när det gäller spridningstillstånd. Att utföra marin kartering är både tids- och kostnadskrävande. Miljömålsberedningen bedö- mer att det främst är som berörs av merkostnader för uppdraget eftersom det är personal därifrån som utför sjömät- ningen som ligger till grund för karteringen. När det gäller de övriga myndigheterna, däribland SGU, bedöms uppgiften rymmas inom den ordinarie ramen. Processen för ansökningar och svar när det gäller spridningstillstånd bedöms rymmas inom befintliga ramar för alla myndigheterna, däribland SGU. Kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete –Miljömålsberedningen föreslår att SGU liksom de andra myndig- heterna inom havsmiljöarbetet ska införa ett strukturerat regel- förändringsarbete för att snabbare kunna lyfta genomarbetade förslag om regeländringar för beredning inom . Detta förslag bedöms inte innebära tillkommande kostnader utan bedöms rymmas inom SGU:s ordinarie verksamhet och inte med- föra behov av särskild finansiering. 35E-post från SGU . ska ta fram beslutsunderlag som bidrar till en god samhälls- planering, till att minska sårbarheten i samhället och till att miljö- kvalitetsmålen nås.36 hade 616 årsarbetskrafter. Drifts- kostnaden per årsarbetskraft var . Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör redovisas här. Kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete –Miljömålsberedningen föreslår att liksom de andra myndig- heterna inom havsmiljöarbetet ska införa ett strukturerat regel- förändringsarbete för att snabbare kunna lyfta genomarbetade förslag om regeländringar för beredning inom . Detta förslag bedöms inte innebära några tillkommande kostna- der utan bedöms rymmas inom myndighetens ordinarie verksam- het och inte medföra behov av särskild finansiering. är en av de 26 nationella miljömålsmyndigheterna.37 hade 1 109 årsarbetskrafter. Omsättningen per anställd var 2 145 tusen kronor.38 Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör redovisas här. Kapitel 18 Sjöfarten och havet –Miljömålsberedningen föreslår att ska samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor som rör sjöfartens påver- kan på havsmiljön. Förslaget medför en ändring i instruktion. Förslaget bedöms inte påverka kostnaderna för Sjö- fartsverket eftersom uppgiften att samverka med andra myndig- 362 § förordningen (2009:974) med instruktion för . 3710 § förordningen (2007:1161) med instruktion för . 38Sjöfartsverkets årsredovisning 2019. heter bedöms rymmas inom befintlig verksamhet och inte med- föra behov av särskild finansiering –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndighetens utökade ansvar när det gäller samordning av frågor om undervat- tensbuller kan väntas leda till att fler aktörer blir medvetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. Förslaget kan komma att påverka . Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår att Transportstyrelsen och Sjöfarts- verket får en förtydligad uppgift i instruktion att bidra i arbetet med bildande av marint områdesskydd. Miljömålsberedningen föreslår även att Transportstyrelsen, och Havs- och vattenmyndigheten tar fram vägledning för sjöfart, inklusive fri- tidsbåtar, i skyddade områden. Förslaget om komplettering i Sjö- fartsverkets och Transportstyrelsens instruktioner samt uppdrag om att ta fram vägledning för sjöfart i skyddade områden medför en mindre ökning av myndigheternas uppgifter. Framtagande av en vägledning medför även att rutiner tas fram för framtagande av underlag samt för hur samråd bör genomföras. Detta bör underlätta handläggningen av ärenden om sjöfart i skyddade områden inom myndigheterna. Uppgifterna bedöms rymmas inom myndigheternas nuvarande verksamhet då det handlar om regler- ingar av den verksamhet som myndigheterna normalt ansvarar för och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. –Miljömålsberedningen föreslår att tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten, SGU och Försvarsmakten får ett regeringsuppdrag att utföra marin kartering av de delar av det svenska sjöterritoriet där det enligt Försvarsmakten är möjligt samt att regeringsuppdraget även ålägger myndigheterna att gemensamt upprätta en tydligare process för ansökningar och svar när det gäller spridningstillstånd. Att utföra marin kartering är både tids- och kostnadskrävande. Miljömålsberedningen bedömer att det främst är som berörs av merkostnader för upp- draget eftersom det är personal därifrån som utför sjömätningen som ligger till grund för karteringen. Enligt års- redovisning 2019 genomförde myndigheten totalt sjömätning av en yta motsvarande med egna resurser bestående av 95,1 årsarbetskrafter. Det visar omfattningen av vad sjömäter inom ramen för de tillstånd och uppdrag myndigheten har och som förväntas fortsätta oberoende av det regeringsuppdrag som Miljömålsberedningen föreslår. För- slaget ersätter alltså inte den sjömätningen som redan pågår. Omfattningen av det föreslagna regeringsuppdraget bestäms i slut- ändan av Försvarsmakten. Det finns också mycket data insamlat redan från sjömätningar som har gjort . Därför är det svårt att göra en uppskattning av de kostnadsmäs- siga konsekvenserna för uppdraget och uppskattningarna måste göras på en ungefärlig nivå. Inom ramen för gjorde , , , och 2017 en uppskattning av kostnaderna för de behov man såg av sjömätning då baserat på de metoder som var tillgängliga vid tillfället. Det handlade om de grundaste områdena, med ett djup på 0–. Myndigheterna tog fram ett sexårigt program för att genomföra mätningarna som sammanlagt skulle kosta cirka 585 000 tusen kronor.40 Därefter har Sjöfarts- verket tillsammans med de andra myndigheterna inom Geodata- rådet arbetat vidare och delat upp processen och kostnaderna i tre steg, med inspiration från hur man har hanterat dessa frågor i . Isteg 1 räknas på nyttorna som en bättre marin kartering kom- mer att medföra. Kostnaden för det bedöms motsvara en års- arbetskraft.41 Dessutom behöver ses över vilka tekniska metoder som finns tillgängliga , t.ex. satellit- och drönarmöjligheter. Denna översyn och uppdatering bedöms kosta . Inom ramen för steg 1 behöver man också ta fram en 39Numera SKR (kommuner och regioner). 40Rapport från myndighetssamverkan kring Nationella geodatastrategin 2016–2020, Sjöfarts- verket, 2017, Affärsavdelningen, Affärsområde , dnr/Beteckning 17-03140. 41Sjöfartsverkets årsredovisning 2019. analysmiljö för en samlad marin kartering, vilket Miljömålsbered- ningen också föreslår i kapitlet om Havsmiljödata. behöver också under steg 1 formulera ett uppdrag med en modell för arbetet i steg 2. Steg 2 innebär att välja ut tre test- områden och inleda sjömätningar där. Baserat på kunskap från dessa testområden kan man utvärdera och förbättra metoder, bedömningar och arbetssätt för att bli så effektiva som möjligt. Steg 2 varar och bedöms kosta 30–40 000 tusen kro- nor. Först därefter påbörjas steg 3 som totalt skulle ta och kosta sammanlagt, eller , enligt senaste upp- skattningar.42 I ett första skede är det alltså fråga om i anslagsmedel till för att inleda steg 1. När det gäller steg 2 och 3 kommer finansieringen att behöva finjus- teras under processens gång. Steg 1 och 2 innehåller delar som kommer att visa nyttor och effekter av arbetet och tydliggöra vilka som kommer att ha nytta av resultatet. Det finns anledning att särskilt analysera finansieringsfrågan när det utvecklas lös- ningar som är gemensamma för flera myndigheter, s.k. förvalt- ningsgemensamma resurser. Finansieringen av sådana förvaltnings- gemensamma resurser behöver därför spridas ut mellan de aktörer som kommer att ha nytta av resultatet i sin verksamhet, dvs. I praktiken innebär det att anslagsmedel kommer att behöva fördelas om från bl.a. Havs- och vatten- myndigheten, SGU, länsstyrelserna, statliga universitet och hög- skolor och de övriga aktörer som bedöms få nytta av den karteringen till som ska utföra sjömätningarna. Arbetet med steg 1 och 2 bedöms ge mer exakta underlag för hur anslagsmedlen bör fördelas om. Processen för ansökningar och svar när det gäller spridnings- tillstånd bedöms rymmas inom befintliga ramar för alla myndig- heterna. –Miljömålsberedningen föreslår att geografisk information till offent- liga myndigheter och forskningsändamål inte längre ska finansieras med avgifter utan att i stället tilldelas anslagsmedel för att täcka kostnaden. Förslaget bedöms medföra minskad administra- tion och hantering av avgifter för . 42Telefonsamtal med och e-post från . minskade intäkter om till . föreslås kompenseras för detta genom att anslags- medel omfördelas till från anslagsmedel som går till de myndigheter och statliga universitet som köper geo- grafisk information från . Kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete –Miljömålsberedningen föreslår att liksom de andra myndigheterna inom havsmiljöarbetet ska införa ett strukturerat regelförändringsarbete för att snabbare kunna lyfta genomarbe- tade förslag om regeländringar för beredning inom . Detta förslag bedöms inte innebära några tillkommande kostnader utan bedöms rymmas inom myndighetens ordinarie verksamhet och inte medföra behov av särskild finansiering. är en av de 26 nationella miljömålsmyndigheterna.43 hade 8 296 årsarbetskrafter. Driftskostnaden per årsarbetskraft var 3 337 tusen kronor.44 Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör redovisas här. Kapitel 18 Sjöfarten och havet –Miljömålsberedningen föreslår att ska samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor som rör sjöfartens påver- kan på havsmiljön. Förslaget medför en ändring i instruktion. Förslaget bedöms inte påverka kostnaderna för Trafik- verket eftersom uppgiften att samverka med andra myndigheter bedöms rymmas inom befintlig verksamhet och inte medföra be- hov av särskild finansiering. 4311 § förordningen (2010:185) med instruktion för . 44Trafikverkets årsredovisning 2019. 26.5.15 Konsekvenser för Transportstyrelsen Transportstyrelsen är en av de 26 nationella miljömålsmyndighe- terna.45 hade Transportstyrelsen 1 792 årsarbetskrafter. Drifts- kostnaden per årsarbetskraft var . Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör Transportstyrelsen redovisas här. Kapitel 18 Sjöfarten och havet –Miljömålsberedningen föreslår att Transportstyrelsen ska samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor som rör sjöfartens påverkan på havsmiljön. Förslaget medför en ändring i Transport- styrelsens instruktion. Förslaget bedöms inte påverka kostnaderna för Transportstyrelsen eftersom uppgiften att samverka med andra myndigheter bedöms rymmas inom befintlig verksamhet och inte medföra behov av särskild finansiering. Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår att Transportstyrelsen och Sjöfarts- verket får en förtydligad uppgift i sina respektive instruktioner att bidra i arbetet med bildande av marint områdesskydd. Trans- portstyrelsen, och Havs- och vattenmyndigheten föreslås även ta fram vägledning för sjöfart, inklusive fritidsbåtar, i skyddade områden. Förslaget om komplettering i Sjöfarts- verkets och Transportstyrelsens instruktioner samt uppdrag om att ta fram vägledning för sjöfart i skyddade områden medför en mindre ökning av myndigheternas uppgifter. Framtagande av en vägledning medför även att rutiner tas fram för framtagande av underlag samt för hur samråd bör genomföras. Detta bör underlätta handläggningen av ärenden om sjöfart i skyddade områden inom myndigheterna. Uppgifterna bedöms rymmas inom myndigheternas nuvarande verksamhet då det handlar om regleringar av den verksamhet som myndigheterna normalt an- svarar för. Regleringar för internationell sjöfart kan medföra be- hov av beslut hos IMO. Myndigheterna kan behöva ta fram be- 4514 § förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. slutsunderlag vilket kan medföra en ökad arbetsbörda, men som också bedöms rymmas inom den ordinarie verksamheten och inte medföra behov av särskild finansiering. Kapitel 21 där alla vill vara –Miljömålsberedningen föreslår att anslaget 13:3 Stöd till frilufts- livsorganisationer i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossam- fund och fritid, som disponeras av och som ad- ministreras av Svenskt friluftsliv, ökar med för särskilda informationssatsningar till det båtburna friluftslivet. Förslaget medför att Svenskt Friluftsliv och några av deras medlemsorganisationer får en särskild uppgift att ta fram informationsmaterial och säkerställa information till båtlivet. In- formationskampanjer behöver genomföras i samråd med bl.a. Havs- och vattenmyndigheten och Transportstyrelsen och inne- bär därför administrativa uppgifter hos dessa myndigheter, men dessa bedöms rymmas inom deras ordinarie verksamheter och be- döms inte medföra behov av särskild finansiering. Kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete –Miljömålsberedningen föreslår att Transportstyrelsen liksom de andra myndigheterna inom havsmiljöarbetet ska införa ett struk- turerat regelförändringsarbete för att snabbare kunna lyfta genom- arbetade förslag om regeländringar för beredning inom . Detta förslag bedöms inte innebära några tillkommande kostnader utan bedöms rymmas inom myndighetens ordinarie verksamhet och inte medföra behov av särskild finansiering. 26.5.16 Konsekvenser för Trafikanalys hade Trafikanalys 34 årsarbetskrafter. Driftskostnaden per årsarbetskraft var 2 050 tusen kronor.46 Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör Trafikanalys redovisas här. 46Trafikanalys årsredovisning 2019. Kapitel 18 Sjöfarten och havet –Miljömålsberedningen föreslår att Trafikanalys får i uppgift att följa upp och utvärdera effekterna av sjöfartens samlade påverkan på havsmiljön och dess ekosystem. Förslaget medför en ändring i Trafikanalys instruktion. Merkostnaden för Trafikanalys bedöms motsvara driftskostnaden för en halv årsarbetskraft. Trafikanalys förvaltningsanslag kan därför behöva tillföras medel för denna uppgift. 26.5.17 Konsekvenser för lärosäten Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervägan- den och förslag som berör lärosäten redovisas här. –Miljömålsberedningen föreslår att geografisk information till offent- liga myndigheter och forskningsändamål inte längre ska finansieras med avgifter utan att i stället tilldelas anslagsmedel för att täcka kostnaden. Förslaget medför minskade intäkter för om . före- slås kompenseras för detta intäktsbortfall genom att medel om- fördelas till från de myndigheter och statliga univer- sitet som köper geografisk information från . Kapitel 23 Behov av forskning och kunskap –Miljömålsberedningen föreslår att får ett för- nyat regeringsuppdrag till 2030. Den statliga finansieringen för uppdraget bedöms till från ett nytt anslag med benämningen Havs- och vattenmiljöforskning på ut- giftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 26.5.18 Konsekvenser för vattenmyndigheterna Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, övervä- ganden och förslag som berör vattenmyndigheterna redovisas här. –Miljömålsberedningen föreslår att ett gemensamt beslutsorgan ska besluta om miljökvalitetsnormer i enlighet med både vattenför- valtningsförordningen och havsmiljöförordningen samt referens- värden i enlighet med art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet för akvatiska arter och livsmiljöer. Eftersom Miljömålsberedningen inte har föreslagit hur det gemensamma beslutsorganet ska organi- seras görs här ingen bedömning av hur olika myndigheters kost- nader och intäkter kan komma att påverkas av organiseringen av det nya beslutsorganet. Kapitel 13 Åtgärdsprogram och åtgärdsarbete –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ska fatta beslut om ett gemensamt åtgärdsprogram för havs- och vattenmiljön. Arbe- tet med att ta fram underlag till åtgärdsprogrammet kommer en- ligt förslaget att finnas kvar på vattenmyndigheterna och i den delen bedöms förslaget inte innebära någon skill- nad mot hur det fungerar och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. Kapitel 15 Farliga ämnen –Miljömålsberedningen föreslår att vattenmyndigheterna, och andra myndigheter, får ett regeringsuppdrag att sammanställa kun- skapsunderlag för att bedöma om det finns tekniska möjligheter att utforma miljökvalitetsnormer för grupper av ämnen och i så fall ta fram förslag på sådana miljökvalitetsnormer.