sou · H9B378 · 2021-10-08 00:00:00 — Beroende på barnets situation kan vårdnadshavares direktåtkomst till barnets journal förlängas eller förkortas.163 Om vårdnadshavare och barn vill att åtkomsten ska förlängas behöver de ansöka om detta tillsammans med vårdpersonal. Det kan till exempel vara aktuellt när barnet har en kronisk sjukdom, en funktionsnedsättning eller om det finns andra särskilda skäl.164 Under vissa omständigheter kan patienter också nekas åtkomst till anteckningar i Journalen. Det gäller bland annat uppgifter om patienten själv, om det är av synnerlig vikt med hänsyn till ändamålet med pågående vård och behandling att uppgiften inte lämnas ut till patienten.165 innebär att vare sig barn i åldrarna med eller deras vårdnadshavare som huvudregel har åtkomst till informa- tionen i Journalen. I undantagsfall kan vårdnadshavare dock få till- gång till hela eller delar av barnets journal när barnet är eller äldre. Det är verksamhetschefen på den aktuella mottagningen som ska godkänna det tillsammans med barnet. Läkaren kan även god- känna det själv om det finns medicinska hinder som gör att barnet inte kan fatta beslut.166 161Inera och Kommuner och Landsting, för invånares åtkomst till journalen – Målbild och gemensamma principer för enskilds direktåtkomst till sin egen journalinformation via e-tjänster (2016). 162Inera, Journalen, 2021, /tjänster/alla-tjänster-a-o/journalen (hämtad ). 163Inera och Kommuner och Landsting, Principer för enskilds direktåtkomst till sin egen journalinformation via e-tjänster (2016). 1641177 Vårdguiden, Barns och vårdnadshavares rättigheter i vården, (2019). //sa-fungerar-varden/lagar-och-bestammelser/barns-och- vardnadshavares-rattigheter-i-varden/ (hämtad ). 165Inera och Kommuner och Landsting, Principer för enskilds direktåtkomst till sin egen journalinformation via e-tjänster (2016). 1661177 Vårdguiden, Logga in på 1177 för dig som är mellan 13–, 2021, //om-1177-vardguiden/e-tjanster-pa-1177-vardguiden/sa-loggar-du- /logga-in-pa-1177.se-for-dig-som-ar-mellan-13-17-ar/ (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys Dessutom kan både vårdnadshavare och barn vid alla åldrar be- gära att få papperskopior på journalen. En prövning av om barnet eller vårdnadshavaren ska få ta del av uppgifterna behöver även i sådana situationer göras enligt ovan beskrivna 12 kap. 3 § offentlig- hets- och sekretesslagen. När barnet blir äldre och mer moget kan han eller hon välja att samtycka till att journalkopior lämnas ut, till exempel till en vårdnadshavare (12 kap. 2 § OSL).167 I utredningens dialoger har det framkommit att det inte alltid är enkelt att avgöra vad som är barnets bästa i dessa situationer. De allra flesta behöver stöd av vårdnadshavare under uppväxten med olika kontakter med myndigheter eller andra organisationer, det gäller inte minst i kontakterna med hälso- och sjukvården. Undersökningar visar att barn upplever att vårdens språk är svårt och att det kan ut- göra ett hinder för att lära sig mer om den egna sjukdomen och att vara delaktig.168 Det finns också barn som av olika skäl behöver kunna söka vård utan vårdnadshavares vetskap och det måste därför också finns förutsättningar för barn att ta sådana kontakter. Det kan till exempel vara fallet när barnet utsätts för våld, förtryck eller andra övergrepp i hemmet. Utredningen ser därför behov av att denna fråga utreds vidare och ytterligare resonemang om detta utvecklas i kapitel 5, Förslag och bedömningar. Även i situationer där det står klart att uppgifter kan lämnas till ett barn utifrån bestämmelserna om sekretess och tystnadsplikt, är utred- ningens bild att det är viktigt att det finns en möjlighet för barn och unga att medge att ett ombud ges elektronisk tillgång till uppgifterna. 4.6.4Vårdplanen som verktyg för informationsdelning Vårdplaner är ett sätt för den enskilde att ta del av viss information från hälso- och sjukvården. Utredningen bedömer att vårdplaner kan vara ett värdefullt verktyg för att göra barn och unga mer delaktiga i sin egen vård. Genom en vårdplan kan den enskilde få överblick över sina vårdkontakter och planerade vårdinsatser. 1671177 Vårdguiden, Barns och vårdnadshavares rättigheter i vården, 2019, //sa-fungerar-varden/lagar-och-bestammelser/barns-och- vardnadshavares-rattigheter-i-varden/ (hämtad ). 168Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Förberedd och sedd. Förutsättningar vid över- gången från barn- till vuxensjukvården, rapport 2019:6 (2019). Bakgrund, problembild och analys ett verktyg för att samordna patientens vårdinsatser och kan bidra till en mer sammanhållen vård. Utredningen konstaterar att det inom ramen för överenskommelsen mellan regeringen och SKR om God och nära vård pågår ett arbete med att utveckla så kallade patientkontrakt. ska patientkontraktet vara en sammanhållen överenskommelse över patientens samtliga vård- och omsorgsinsatser som ska visualiseras via 1177 Vårdguiden.169 Utredningen bedömer att sådana patientkontrakt kan utgöra ett vik- tigt verktyg för att samordna barns och ungas vård- och omsorgs- insatser. Utredningen uppmärksammar dock i sitt delbetänkande att det finns behov av att anpassa patientkontrakt till barns och ungas behov. I detta ingår bland annat att utveckla den digitala vårdplaner- ingen för barn och unga och att utveckla former för hur elevhälsans medicinska insatser kan inkluderas i patientkontrakten. Vidare bör användandet av patientkontrakt särskilt utökas och prövas för barn och unga med långvariga och stora behov.170 Utredningen ser dock vissa begränsningar i det förslag till regler- ing om patientkontrakt som lämnats av utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) i betänkandet God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19). I förslaget är individuell plan en central del. Sam- tidigt bedömer denna utredning att huvudmännen och vårdgivarna för elevhälsans medicinska insatser varken omfattas av dagens be- stämmelser om individuell plan eller av det förslag som lämnats av utredningen utveckling för god och nära vård. gäller att regionen tillsammans med kommunen ska upprätta en individuell plan, när den enskilde har behov av insatser från både hälso- och sjukvården och (16 kap. 4 § hälso- och sjuk- vårdslagen (2017:30), HSL). Motsvarande ansvar finns för kommunen (2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:30), SoL). Den individuella planen ska upprättas om regionen eller kommunen bedömer att det behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda och om den en- skilde samtycker till det. Utredningen utveckling för god och nära vårds före- slagna förändringar av 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen innebär att ansvaret enligt paragrafen utvidgas till att omfatta den kommunala hälso- och sjukvården, som inte omfattas av planeringsansvaret 2020/21:1 Budgetpropositionen , s. 16. 170SOU 2021:34, s. 296 och 302. Bakgrund, problembild och analys enligt 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen. Förslaget innebär också att det ska upprättas en individuell plan för patienter som har behov av insatser från flera olika vårdgivare, även om det inte finns behov av insatser från . Det är representanter för de verksam- heter eller enheter i regionen eller kommunen som ansvarar för insat- serna som tillsammans ska upprätta den individuella planen enligt förslaget.171 Denna utredning bedömer sammanfattningsvis att elevhälsans medicinska insatser inte omfattas av 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårds- lagen, varken enligt dagens lydelse eller den lydelse som utredningen utveckling för god och nära vård föreslår. Detta eftersom hälso- och sjukvårdslagens sextonde kapitel handlar om samverkan mellan huvudmännen. Med huvudman avses i hälso- och sjukvårds- lagen den region eller den kommun som enligt lagen ansvarar för att erbjuda hälso- och sjukvård (2 kap. 2 § HSL). Eftersom kommuners och regioners ansvar att erbjuda elevhälsans medicinska insatser inte framgår av hälso- och sjukvårdslagen, utan av skollagen (2010:800), är utredningens bedömning att 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen inte avser sådan elevhälsa som kommuner och regioner ansvarar för. Inte heller sådan elevhälsa som staten eller enskilda huvudmän för skolväsendet ansvarar för enligt skollagen berörs av 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen. Trots ovannämnda brist lämnar denna utredning inga författnings- förslag rörande patientkontrakt eller individuell plan, eftersom det lämnats författningsförslag på detta område som bereds i . Arbetet med patientkontrakt och individuell plan är också bredare än frågorna i utredningens direktiv och berör ett antal andra grupper än barn och unga. För att kunna lämna författnings- förslag på området behöver alltså ett annat helhetsperspektiv på frågorna om patientkontrakt och individuell plan antas än vad som ryms inom denna utrednings uppdrag. Syftet med att kommentera bestämmelserna om individuell plan ovan och i delbetänkandet är att bidra med underlag till det pågående arbetet och den fortsatta bered- ningen av de lämnade författningsförslagen på området.172 171SOU 2020:19 God och nära vård En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem, s. 37–38. 172SOU 2021:34, s. 296 och 302. Bakgrund, problembild och analys 4.7Omfattande insatser pågår internationellt på hälsodataområdet På internationell nivå pågår omfattande insatser för att skapa förut- sättningar för att hantera och tillgängliggöra hälsodata för sekundär användning, inte minst i våra nordiska grannländer och EU. De över- gripande målen med denna utveckling är att skapa förutsättningar för en mer personcentrerad vård, bättre hälsa och en mer resurs- effektiv hälso- och sjukvård. Ökad forskning och innovation, skärpt uppföljning, analys och bättre styrning av vård och omsorg är ytter- ligare mål för utvecklingen. Både nationellt och internationellt be- döms hälsodata ha en stor potential för att driva utvecklingen framåt för vård- och omsorgens olika behov. Flera länder pekar ut strategisk användning av hälsodata som en hävstång i omställningen till en mer hälsofrämjande och förebyggande vård och omsorg. Med hälsodata avses i det här sammanhanget de uppgifter som rör en persons fysiska och psykiska hälsa samt vissa andra uppgifter. Det kan handla om ålder, kön, genuppsättning, provsvar, diagnoser, be- handlingar, egenupplevd hälsa, levnadsvanor samt socioekonomiska faktorer med mera. Utöver hälsodata integrerar flera länder också om- sorgen så att det blir en helhet kring vård- och omsorgsdata. Hälso- data kan skapas som primärdata i journalsystem där de används för ändamål som vård och behandling, men kan också komma från exem- pelvis enkäter och egenrapporterade data i olika applikationer för hem- monitorering och egenvård, något som förväntas öka . Med sekundär användning av hälsouppgifter avses användning av hälso- data, som till exempel patientuppgifter, för något annat än det primära ändamål som de ursprungligen samlats in för. Sekundär användning kan till exempel vara att använda uppgifter i forskning eller för att fatta beslut och skapa innovationer.173 Interoperabilitet eller för- mågan hos olika system att fungera tillsammans och kunna kommu- nicera med varandra, utgör en direkt framgångsfaktor i frågor som rör hälsodata och dess användningsområden.174 Det är också viktigt att hälsodata är sökbara, tillgängliga, kompatibla och återanvändbara. FAIR-principerna, som innebär att forskningsdata ska vara Findable 173Sitra, Användningen av hälsodata behöver särskild EU-lagstiftning, 2020, /sv/artiklar/anvandningen-av-halsodata-behover-sarskild-eu-lagstiftning/ (hämtad ). 174Jenny , Omvärldsanalys – Life science området i , (: , 2018). Bakgrund, problembild och analys (sökbara), Accessible (tillgängliga), Interoperable (interoperabla), och Reusable (återanvändningsbara), har fått starkt ge- nomslag internationellt och blivit ledord för god datahantering och öppen tillgång till forskningsdata, inte minst inom EU.175 Nedan beskrivs våra grannländers arbete och de insatser som ur utredningens perspektiv är de viktigaste på området. Slutligen görs en bedömning av hur påverkas och agerar utifrån den pågående utvecklingen mot nya internationella och nationella system för hälso- data samt kopplingen till direktivets frågeställningar och utredningens uppdrag. Utredningen gör inte anspråk på att lämna en heltäckande bild av pågående arbeten eftersom det inte inryms i utredningens uppdrag. 4.7.1EU-projektet bidrar till gemensamma europeiska principer för sekundär användning av hälsodata Inom EU är hälsodata ett prioriterat område och arbete pågår för att främja bättre utbyte och tillgång till olika typer av hälsouppgifter både för primär och sekundär användning.176 Joint Action Toward Space, förkortat TEHDAS, är ett omfattande EU-projekt som har som mål att bidra till gemensamma principer för användningen av hälsodata i . I projekt ingår att dela redan insamlade hälsodata, inom EU, för olika lagreglerade ändamål. Arbetet omfattar 25 länder och före- träds av , och Socialstyr- elsen.177 Det finns också andra Joint Actions inom hälsodataområdet, till exempel Joint Action on Health Information (InfAct) som hand- lar att bygga en kraftfull infrastruktur för ett europeiskt informations- system för hälsodata.178 TEHDAS ska lägga grunden till Space (EHDS), på svenska kallat hälsodataområde, som ska främja gräns- 175Vetenskapsrådet, Kriterier för FAIR forskningsdata – redovisning av regeringsuppdrag att ta fram bedömningskriterier för att följa vägen mot ett öppet vetenskapssystem (2018). 176Europeiska kommissionen, Ett europeiskt hälsodataområde, u.å., (hämtad ). 177TEHDAS, Project, 2021. (hämtad ) och E-hälso- myndigheten, Sekundäranvändning av hälsodata – ett EU-perspektiv (), 2021, /om-e-halsa/sa-jobbar-vi-med-e-halsa/sekundaranvandning-av- halsodata--for-forskning-innovation-och-beslutsfattande/eu-perspektiv/ (hämtad ). 178Joint Action on Health Information (InfAct), , u.å., /project (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys överskridande användning av hälsodata inom forskning, innovation eller för att skapa nya regelverk och ny lagstiftning inom området. Målet med det så kallade hälsodataområdet är att medborgare, orga- nisationer och företag ska gynnas av en datasäker och sömlös tillgång till hälsodata oavsett var de befinner sig inom EU. Projektet startade och pågår till och med augusti 2023.179 4.7.2Det pågår nordiska samarbeten inom området hälsodata På hälsodataområdet pågår också samarbeten mellan de nordiska grannländerna. publicerade 2019 visionen för en nordisk e-infrastruktur för hälsodata. Ett nordiskt utvecklings- arbete pågår med målsättning att den nordiska regionen ska vara en ledande region när det gäller sekundäranvändning av hälsodata, The Nordic Commons – en vision om en nordisk säker digital struktur för hälsodata. Utvecklingsarbetet syftar till att tillgängliggöra hälsodata iframför allt nationella register och biobanker.180 pre- senterades ett förslag om att skapa ett nordiskt virtuellt center för registerbaserad forskning i rapporten Det framtida nordiska hälso- samarbetet. Rapporten togs fram på uppdrag av nordiska minister- rådet och de nordiska hälso- och sjukvårdsministrarna, med syfte att stärka samarbetet mellan de nordiska länderna genom att underlätta tillgången till datakällor för forskning.181 De nordiska länderna har liknande grundförutsättningar för regis- terbaserad forskning, bland annat genom tillgången till lagrade indi- viddata i personregister som samlats in och ofta täcker hela befolkningen. Dessa förutsättningar är unika ur ett globalt per- spektiv. Länderna har därmed möjligheter att tillsammans driva utveck- lingsarbeten inom området.182 179Sitra, TEHDAS, u.å., /sv/projekt/samarbetsprojektet- tehdas/#vad-handlar-det-om (hämtad ). 180Nordiska ministerrådet, NordForsk, A vision of a Nordic secure digital infrastructure for health data: The Nordic Commons (2019). 181Bo Könberg, Det framtida nordiska hälsoarbetet (, 2014). 182E-hälsomyndigheten, Sekundäranvändning av hälsodata – ett EU-perspektiv (), 2021, /om-e-halsa/sa-jobbar-vi-med-e-halsa/sekundaranvandning-av- halsodata--for-forskning-innovation-och-beslutsfattande/eu-perspektiv/ (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys 4.7.3Norges hälsodataprogram ska bidra till bättre nyttjande av hälsodata för sekundära ändamål I pågår ett omfattande arbete inom hälsodataområdet . fastställdes en inriktning för den nationella styrningen och samordningen av it-utvecklingen inom hälso- och om- sorgssektorn genom visionen Én inbygger – én journal. Tillgänglig- görande av hälsodata ingår som ett av de övergripande målen för it- utvecklingen inom hälso- och omsorgssektorn. Visionens mål är att: •Hälso- och sjukvårdspersonal ska ha enkel och säker tillgång till patientuppgifter. •Invånare ska ha tillgång till enkla och säkra digitala tjänster. •Data ska vara tillgänglig för kvalitetsförbättring, hälsoövervakning, styrning och forskning.183 har i likhet med ett flertal hälsoregister som tillsam- mans ger kunskap om befolkningens hälsa och kvaliteten inom verk- samheter för vård och omsorg. Tillgången på data har varit präglad av en decentraliserad organisering av hälsoregistren och en lagstiftning som lett till svårigheter att få tillgång till data. antog 2009 en nationell hälsoregisterstrategi 2010–2020 för att modernisera de nationella hälsoregistren och höja registrens kvalitet och användbar- het. Strategins övergripande mål är att främja utvecklingen av hälso- register med hög kvalitet som bidrar till bättre hälsa för alla.184 För att stärka genomförandet av denna strategi etablerades 2017 ett hälso- dataprogram av motsvarighet till , Direk- toratet för e-helse. Programmet genomförs i samarbete med forskningsråd, Folkheleseinstituttet, Helsedirektoratet, regional hälso- och sjukvård, kommunsektorn och näringslivet. Målsättningen är att en gemensam nationell förvaltningstjänst för hälsodata och forskning ska finnas när programmet är avslutat. Dessutom ska en gemensam nationell infrastruktur skapas med möjlighet till teknisk interopera- bilitet mellan hälsoregister och andra centrala datakällor, standardi- serade hälsodata med bättre kvalitet, samt ett anpassat juridiskt ram- 183Det kongelige helse- og omsorgsdepartement [], Meld.St.9 – Én innbygger – én journal. Digitale tjenester i helse- og omsorgssektoren (2012). 184Folkehelseinstituttet [], helseregistre – bedre helse. Strategi for modernisering og samordning av sentrale helseregistre og medisinske kvalitetsregistre 2010–2020. Hovedrapport fra forprosjektet Nasjonalt helseregisterprosjekt (2009). Bakgrund, problembild och analys verk och överenskommen tolkning av regelverket. Programmet syftar till att ge bättre förutsättningar för sekundär användning av hälso- data för att möta de ökande kraven på kunskap i hälso- och sjukvårds- sektorn. Målet är att data ska vara tillgänglig för kvalitetsförbättring, uppföljning av befolkningens hälsotillstånd, styrning och forskning.185 Som ett led i hälsodataprogrammet har den norska regeringen beslutat om att skapa en nationell hälsoanalysplattform för hälso- data och en tillhörande förvaltningsorganisation. Detta ska bidra till att förenkla och effektivisera tillgängliggörandet av hälsodata för sta- tistik, hälsoanalyser och forskning.186 Genom hälsoanalysplattformen ska det finnas tillgång till ett brett urval av hälsodata, ett genom- arbetat juridiskt underlag, samarbete med offentliga verksamheter och goda tekniska lösningar och standarder. Tekniska lösningar ska möj- liggöra medborgartjänster, data- och analystjänster, sök- och vägled- ningstjänster och förvaltningstjänster. Utvecklingsarbete pågår och plattformen beräknas tas i bruk . En servicetjänst för brukare av hälsodata ska också skapas kopplat till plattformen.187 4.7.4I pågår genomgripande förändringar av sekundär användning av personuppgifter inom social- och hälsovården I sker genomgripande förändringar som avser sekundär an- vändning av personuppgifter inom det som i kallas social- och hälsovården. Det förberedande arbetet går tillbaka till början av tjugo- hundratalet då det bland annat gjordes en översyn av de finska regist- ren och lagstiftningen inom området. uppdaterades lagen om och välfärd (668/2008), som ursprungligen trädde i kraft . och välfärd, på finska förkortad THL, har i uppdrag att vara statistik- 185Direktoratet for e-helse, Bakgrunn for Helsedataprogrammet, 2021, /programmer/helsedataprogrammet/bakgrunn-for-helsedataprogrammet (hämtad ) och Direktoratet for e-helse, Hva skal Helsedataprogrammet levere, 2021, /programmer/helsedataprogrammet/hva-skal-helsedataprogrammet- levere (hämtad ). 186Direktoratet for e-helse [], Nasjonal e-helsestrategi 2017–2022 E-helsestrategi for helse- og omsorgssektoren (2019) och Diktoratet for e-helse, Helseanalyseplattformen, /programmer/helsedataprogrammet/helseanalyseplattformen , 2021, (hämtad ). 187Direktoratet for e-helse, Helseanalyseplattformen, 2021, /programmer/helsedataprogrammet/helseanalyseplattformen (hämtad ). Bakgrund, problembild och analys myndighet och föra statistik och register inom sitt verksamhets- område, undersöka och följa upp befolkningens välfärd och hälsa samt utveckla hälsofrämjande åtgärder som ska bidra till en bättre hälsa i befolkningen. I lagen framgår att THL, har rätt att få tillgång till nöd- vändiga uppgifter om befolkningen som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppdrag. I lagen beskrivs också att myndigheter och privata aktörer som producerar social- och hälsovårdstjänster är skyl- diga att lämna dessa uppgifter. THL ansvarar också för att utveckla och uppdatera centrala termer, definitioner och klassificeringar inom social- och hälsovården.188 I ingår mödra-, barn- och skolhälsovård i den nationella uppföljningen av primärvården THL samlar in uppgifterna genom ett nationellt datainsamlings- och rapporteringssystem för social- och hälsovården, Hilmo. Uppgifterna sparas i THL:s register. Överföringen av data sker automatiserat och ur patientjournalerna. saknades uppgifter om den öppna primärvården. skapades ett primärvårdsregister, Avohilmo, som bygger på data från alla besök i primärvården. Utöver diagnos och åtgärder innehåller registret även uppgifter om faktorer som påverkar hälsan såsom tandhälsa, rökning, och alkoholbruk. Data överförs till registret. Inrättandet av registret föregicks av en pilotstudie med 20 regioner som ledde fram till den nuvarande strukturen. Mödra- och barnhälsovård och skolhälsovård ingår i pri- märvårdsregistret. Uppgifter som samlas in från dessa verksamheter är exempelvis längd och vikt hos barn och unga under hela uppväxten. Genom enkäten i skolan samlar THL in information vart- annat år och i hela landet om de ungas levnadsförhållanden, skolför- hållanden, upplevd hälsa, hälsovanor och om skolhälsovård. I enkäten deltar elever i årskurs 4, 5, 8 och 9, gymnasieelever i årskurs 1 och 2 och studerande vid yrkesläroanstalterna189 i årskurs 1 och 2. Informationen har samlats in i årskurs 8 och 9 , i gymnasieskolan och vid yrkesläroanstalterna . Eleverna i de lägre klasserna i har deltagit och välfärd (THL), Vad är THL?, 2017, sv/thl/vad-ar-thl- (hämtad ) och Finlex, Lag om och välfärd, 2021, (hämtad ). 189Vid yrkesläroanstalterna deltar studerande under som går på en utbildning som leder till en läroplansbaserad yrkesinriktad grundexamen. Bakgrund, problembild och analys sedan början av 2017.190 var svarsfrekvensen av alla elever i årskurs 4 och 5, av eleverna i årskurs 8 och 9 och uppskattningsvis av första och andra årets studerande i gymnasieskolan.191 Enligt uppgift från företrädare för används också primär- vårdsregistret för att följa efterlevnaden av den finska lagstiftningen för barn- och ungdomshälsovården som bland annat reglerar hur många hälsobesök som barn och unga har rätt till under uppväxten. Utöver dessa hälsobesök registreras även ytterligare besök. Utveckling av kvalitetsregister ska bidra till att tillgängliggöra data för förbättringsarbete