sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Att avgiftssatsen uttrycks som en andel av den procentsats som följer av socialavgiftslagen är en fördel vid framtida ändringar av av- giftssatsen och dess beståndsdelar. Det krävs då ingen särskild ändring av källskattelagen utan justeringen av egenavgifterna får direkt genom- slag på avgifterna enligt den nya lagen. Följande exempel kan åskådliggöra tillämpningen av bestämmel- serna. Anta att en schablonbeskattad näringsidkare har en omsättning på mikroföretagarkontot (dvs. inbetalningar) som under kalenderåret uppgår till . Skatteavdrag för källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto har gjorts , dvs. 30 000 kro- nor. I källskatten ingår egenavgifter som avskiljer från det inbetalade skatteavdraget. Avgifterna uppgår till ett belopp som motsvarar av den avgiftssats som gäller för egenavgifter 15(1 − 0,2) × (1 − 0,1) × (1 − 0,14785) = 0,6135. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning enlig socialavgiftslagen, dvs. (17,35 × 0,6135). Samman- lagda avgifter uppgår då till . De olika delavgifterna förhåller sig på samma sätt till egenavgifterna enligt 3 kap. 13 § och ska också tillgodoräknas med samma kvot. Att avgifterna uppgår till innebär också att den statliga inkomstskatten på inbetalningar till kontot uppgår till . Från den del av källskatten som utgör statlig skatt ska dock även allmän pensions- avgift skiljas av, enligt förslaget i avsnitt 6.9.6. Detta kan inte rakt av jämföras med utfallet om näringsidkaren i stället hade varit konventionellt beskattad. Eftersom ett schablon- avdrag om tillämpas blir inte egenavgifterna exakt beräk- nade under det innevarande året. Följande år sker en avstämning mellan schablonavdraget och de debiterade avgifterna, vilket innebär att korrekta avgifter betalas med fördröjning. De förmåns- grundande avgifterna beräknas dock på samma belopp både på kontot och vid konventionell beskattning. Det ankommer på att med ledning av lämnade skatte- deklarationer avskilja egenavgifter enligt ovanstående från avdragen skatt. Myndigheten ska därvid tillse att varje kontoinnehavare till- godoförs förmånsgrundande avgifter i motsvarande utsträckning. Jämfört med nu gällande bestämmelser om sociala avgifter inne- bär den modell som föreslås för inbetalningar till mikroföretagar- konto en del avsteg. Socialavgiftslagens koppling till arbete i föreslås inte gälla för ersättning som betalas till kontot, se av - snitt 6.9.5. Det förefaller visserligen sannolikt att så gott som samt- liga som öppnar ett mikroföretagarkonto de facto utför det mesta av arbetet här. Det kan emellertid inte uteslutas att förmåner också kommer att tjänas in för arbete som utförs utomlands. Vidare görs ingen uppdelning av passiva och aktiva närings- inkomster på ett mikroföretagarkonto. Vid konventionell beskatt- ning betalar passiva näringsidkare särskild löneskatt i stället för egen- avgifter. Om inkomster som skulle definieras som passiva betalas till kontot kommer avgifter att tas ut och förmåner tjänas in för dessa inkomster. Bedömningen är dock att sådana situationer kommer att vara mycket ovanliga eftersom konventionell beskattning i det stora flertalet fall kan antas vara mer fördelaktigt för en passiv näringsidkare. Slutligen kan det nämnas att samtliga inbetalningar till mikro- företagarkontot är avgiftsgrundande. De undantag för mindre be- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning lopp från en och samma utbetalare som finns i socialavgiftslagen tillämpas inte för ersättningar till kontot. Förslaget föranleder införandet av 7 § andra stycket och 10 § i den nya källskattelagen samt ändring av 3 kap. 1 § . 6.9.2Utbetalarens skyldighet att betala arbetsgivaravgifter Förslag: Den som betalar ersättning till ett mikroföretagarkonto ska inte betala arbetsgivaravgifter om kontot innehas av mottaga- ren och inkomsten inte ska tas upp enligt inkomstskattelagen. Om utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo presumeras ersättningen vara undantagen från beskattning enligt inkomst- skattelagen. Presumtionen bryts dock om utbetalaren känner till att så inte är fallet. Som anges i föregående avsnitt ska kontoinnehavaren betala egen- avgifter på inbetalningar till mikroföretagarkonto. Den som betalar ersättning till ett sådant konto ska som regel inte vara skyldig att betala arbetsgivaravgifter eller göra skatteavdrag för preliminär skatt. Även om kontoinnehavaren inte är godkänd för F-skatt i formell mening ska kontoinnehavet i princip innebära detsamma för den som betalar ut ersättningen. För att undanta utbetalaren från skyldigheten att betala arbets- givaravgift föreslås en ny bestämmelse i socialavgiftslagen som anger att sådana avgifter inte ska betalas om ersättningen betalas till ett mikro- företagarkonto. Undantaget gäller enbart om kontot tillhör mottaga- ren och om ersättningen inte ska tas upp enligt inkomstskattelagen. Att kontot faktiskt tillhör den som är mottagare av ersättningen är viktigt för att säkerställa att egenavgifter betalas av rätt person. Det är också viktigt för att motverka att en och samma person för- delar ersättning som denne intjänat på flera konton som tillhör olika personer, till exempel familjemedlemmar. Som villkor för undantag från avgiftsskyldigheten gäller också att ersättningen inte ska tas upp enligt inkomstskattelagen. Av av- snitt 6.4.4 framgår att omfånget av kontobeskattningen bestäms av vilka ersättningar som är undantagna från beskattning enligt inkomst- skattelagen om de betalas till kontot. Ersättning som är undantagen enligt inkomstskattelagen är avsedd att beskattas genom kontot och Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning i dessa fall ersätter källskatten den vanliga inkomstskatten. Ersätt- ningar som inte är undantagna bör inte betalas till kontot. Om så ändå sker blir de dubbelbeskattade, dvs. källskatt kommer att tas ut och ersättningen ska tas upp enligt inkomstskattelagen. Exempel på sådana ersättningar är lön och andra ersättningar på grund av anställ- ning samt inkomster som ska tas upp i inkomstslaget kapital. Av- gränsningen av inkomster som hör hemma på kontot respektive inte hör hemma på kontot bör även avspegla sig i utbetalarens skyldig- heter att betala arbetsgivaravgifter. Det innebär att utbetalaren inte ska betala arbetsgivaravgift på sådan ersättning som är undantagen från beskattning enligt inkomstskattelagen när den betalas till kontot. Ska inkomsten tas upp enligt inkomstskattelagen, till exempel när det är fråga om lön, är utbetalaren även fortsättningsvis skyldig att betala arbetsgivaravgift. I vissa fall kan det dock vara svårt för utbetalaren att avgöra om mottagaren ska ta upp en ersättning enligt inkomstskattelagen eller inte. För att förenkla för privatpersoner som köper tjänster av någon som beskattas genom ett mikroföretagarkonto föreslås en presum- tion. Om utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo antas ersätt- ningen vara undantagen från beskattning enligt inkomstskattelagen. Presumtionen bryts dock om utbetalaren känner till att ersättning ska tas upp. Det skulle till exempel kunna föreligga om mottagaren är anställd hos utbetalaren. En motsvarande bestämmelse föreslås avseende skyldigheten att göra skatteavdrag för preliminär skatt, se avsnitt 8.4. Förslaget föranleder införandet av den nya 2 kap. 5 a § . Förslag: Den som vid årets ingång har fyllt ska enbart betala ålderspensionsavgift. I avsnitt 6.7.3 föreslås att de personer som vid årets ingång har fyllt ska betala en lägre källskatt än de som är yngre. Anledningen till den nedsatta skattesatsen är att enskilda näringsidkare har ett större jobbskatteavdrag och grundavdrag samt betalar lägre egenavgifter, vilket medför ett lägre totalt skatte- och avgifts- Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning För att mikroföretagarkontot ska vara attraktivt även för äldre föreslås källskattesatsen vara nedsatt i motsvarande mån. Nedsatta egenavgifter gäller enligt nu gällande regler för personer som vid årets ingång har fyllt . Dessa ska endast betala ålders- pensionsavgiften som uppgår till , 3 kap. 13 och 15 §§ . Som tidigare angivits har regeringen aviserat att ålders- gränsen ska höjas. Förslaget bör därför gälla de som vid årets ingång har fyllt . Precis som för personer som inte har fyllt ska avgiftsunder- laget för egenavgifter minskas med de förmånsgrundande avgifterna, dvs. För dessa personer föreslås att egenavgif- terna uppgår till av ålderspensionsavgiften enligt 3 kap. 13§ , vilket motsvarar . För en beskrivning av kalibreringen, se bilaga 2. Förfarandet vid hanteringen av egenavgifterna går till på samma sätt för äldre som för yngre. Förslaget föranleder införandet av 8 § andra stycket i den nya käll- skattelagen. 6.9.4Egenavgifter för utomlands bosatta Bedömning: Möjligheten för utomlands bosatta fysiska personer att bli beskattade i genom ett mikroföretagarkonto med- för inte något behov av reglering när det gäller uttag av egenavgif- ter och tillhörighet till det svenska socialförsäkringssystemet. Utomlands bosatta fysiska personer föreslås ha möjlighet att öppna ett mikroföretagarkonto för vissa angivna inkomster, se avsnitt 6.4.6. Som nämns i det avsnittet är behovet av sådana regler främst teo- retiskt. I praktiken bör utomlands bosatta inte vara intresserade av kontomodellen eftersom enskild näringsverksamhet respektive SINK bör leda till ett mer förmånligt utfall i de allra flesta fall. Om en utom- lands bosatt fysisk person öppnar ett mikroföretagarkonto kommer dock personen att betala egenavgifter automatiskt och därmed också få del av den arbetsbaserade socialförsäkringen i . En fråga som därmed uppstår är om detta riskerar att stå i konflikt med EU-regler- ing eller internationella avtal som reglerar i vilket land en person ska vara försäkrad. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning Inom EU är reglerna om social trygghet harmoniserade till viss del. Syftet är att underlätta den fria rörligheten för personer genom att ange vilket lands regelverk som ska gälla vid gränsöverskridande situationer. De enskilda ländernas regler är således inte harmonise- rade, utan det som är gemensamt är lagvalsreglerna för vilket lands sociala trygghetssystem som en person ska omfattas av och i vilket land som socialavgifter ska betalas.16 Huvudprincipen är att det är arbetslandets lag som styr tillhörigheten till ett visst lands sociala trygghetssystem. Reglerna innebär att det är det land där en person utför arbetet rent fysiskt som styr vilket lands system en person ska omfattas av. Det saknar betydelse i vilken medlemsstat personen är bosatt eller i vilken medlemsstat arbetsgivaren hör hemma. Utomlands bosatta personer föreslås enbart kunna öppna ett mikroföretagarkonto under vissa förutsättningar. En sådan förut- sättning är om personen avser att bedriva verksamhet från ett fast driftställe i . Förekomsten av ett fast driftställe är en pre - sumtion för att även arbetet är utfört här i landet, 1 kap. 6 § andra stycket . Eftersom den utomlands bosatte personen bara får allokera inkomster från det fasta driftstället till mikroföretagar- kontot kommer samtliga inkomster på kontot att vara genererade av arbete i . Det är därför korrekt att personen betalar egen- avgifter och erhåller förmåner för sådana inkomster. Enligt förslaget kan en utomlands bosatt fysisk person också öppna ett mikroföretagarkonto för uppdrags- och hobbyinkomster, om den skattskyldige har begärt att bli beskattad enligt inkomstskattelagen och inkomsten är undantagen från beskattning enligt den lagen när den betalas till kontot. Sådana inkomster ska som utgångspunkt be- skattas enligt SINK. Som krav för beskattning enligt SINK gäller att inkomsten förvärvats genom verksamhet i , 5 § första stycket 10 SINK. Det innebär i sin tur att om en motsvarande inkomst beskattas genom en inbetalning till ett mikroföretagarkonto så är den förvär- vad genom verksamhet i . Annars blir den inte skattepliktig inkomst enligt SINK och då finns heller ingen anledning att begära undantag från SINK-beskattning. Bedömningen är att de inkomster som kan komma att beskattas genom ett mikroföretagarkonto som innehas av en utomlands bosatt 16De EU-gemensamma bestämmelserna finns i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 och dess tillämpningsförordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning fysisk person har uppkommit genom arbete i . Det förhål- lande att egenavgifter tas ut automatiskt på dessa inkomster innebär inte någon konflikt med EU-reglering eller internationella konven- tioner angående social trygghet. 6.9.5Obegränsat skattskyldiga som arbetar i en annan stat Bedömning: Det förhållande att ersättning som betalas till ett mikroföretagarkonto kan härröra från arbete i en annan stat för- anleder inte ändringar av reglerna om automatiskt uttag av egen- avgifter och tillgodoräknande av socialförsäkringsförmåner. En fysisk person som innehar ett mikroföretagarkonto betalar egen- avgifter automatiskt. Avgifterna ingår i den avdragna källskatten och tillgodoförs kontoinnehavaren genom försorg. Det inne- bär i sin tur att socialförsäkringsförmåner tjänas in för alla inkomster som betalas till kontot. I föregående avsnitt redogörs för om social trygghet. Som anges där är huvudprincipen att det är arbetslandets lag som styr tillhörigheten till ett visst lands sociala trygghetssystem. Det nu föreslagna systemet tar dock inte hänsyn till i vilket land som arbetet som föranlett inbetalningen till mikroföretagarkontot har utförts. Med hänsyn till kontosystemets utformning och den uppskattade målgruppen är bedömningen att det kommer att vara ovanligt att arbetet rent fysiskt utförs i en annan stat. Det sammanhänger dels med att det inte finns någon avdragsrätt för faktiska utgifter inom ramen för kontot. Utgifter för resor för att utföra arbete i en annan stat kan uppgå till betydande belopp. Dessa får normalt dras av i en konventionellt beskattad enskild näringsverksamhet men inte om inkomsterna beskattas genom ett mikroföretagarkonto. Normalt bör det därför vara mer fördelaktigt att välja konventionell beskattning om arbetet innebär återkommande utlandsresor. Vidare är bedöm- ningen att uppdrag inom gigekonomin och i olika tjänstebranscher normalt har en relativt lokal förankring. Även om uppdrag inom gig- ekonomin som utförs online inte har någon geografisk begränsning bör de allra flesta av utförarna som är bosatta i också utföra merparten av arbetet här i landet. Det bedöms också som ovanligt att de verksamheter som mikroföretagarkontot lämpar sig för innefattar Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning uppdrag som utförs åt personer bosatta i en annan stat. Det kan emel- lertid inte heller uteslutas. En fråga som uppkommer är om det innebär ett problem att in- komster på grund av arbete som utförs i en annan stat kan komma att vara underlag för egenavgifter i om de betalas till ett mikro- företagarkonto. Som nämnts är huvudregeln att en fysisk person ska betala egen- avgifter på näringsinkomster om verksamheten bedrivs i , 3 kap. 2 § . Från huvudregeln finns undantag som anger att viss verksamhet som någon bedriver utomlands kan vara underlag för egenavgifter. Det gäller exempelvis när någon som normalt är an- ställd i också arbetar som egenföretagare i en annan stat. Om en sådan person omfattas av lagstiftningen om social trygghet i blir även inkomsten från den utomlands bedrivna verksamheten pen- sionsgrundande i . En kombinatör som har en anställning i och bedriver verksamhet i en annan stat som be- skattas genom ett mikroföretagarkonto kommer därför att omfattas av det svenska trygghetssystemet. Den automatiska betalningen av egenavgifter på kontot blir därför också korrekt. Huvudregeln i socialavgiftslagen överensstämmer med huvud- principen i som säger att det är arbetslandets lag som är styrande för vilken lagstiftning om social trygghet som den som arbetar ska omfattas av. Det finns dock undantag även från den prin- cipen. En person som normalt bedriver en viss verksamhet i en med- lemsstat och som avser att bedriva en liknande verksamhet i en annan medlemsstat ska fortsätta att omfattas av lagstiftningen i den först- nämnda staten. Detta gäller emellertid enbart när verksamheten i den andra medlemsstaten inte förväntas pågå . Det finns även undantag från arbetslandets princip för den som arbetar som egenföretagare i mer än ett medlemsland. En person som normalt arbetar som egenföretagare i två eller flera medlemsstater omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där personen är bosatt, om hen bedriver en väsentlig del av sin verksamhet i denna medlems- stat. Om personen inte är bosatt i en av de medlemsstater där hen bedriver en väsentlig del av sin verksamhet ska personen omfattas av lagstiftningen i den stat där verksamhetens huvudsakliga intressen finns. Vad som är en väsentlig del av verksamheten avgörs av omsätt- ning, arbetstid, antal tillhandahållna tjänster och/eller inkomst. Om av dessa kriterier utförs i en medlemsstat är Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning det en indikation på att en väsentlig del av verksamheten inte utförs i den berörda medlemsstaten. Med hänsyn till de relativt generösa undantagen från arbetslan- dets princip är bedömningen att risken för att det automatiska ut- taget av egenavgifter ska bryta mot EU-rättsliga reglerna om social- försäkringstillhörighet är minimal. Problemet kan kategoriseras mer som akademiskt. Målgruppen för mikroföretagarkontot kommer med stor sannolikhet att bedriva verksamheten i , och även om ett antal uppdrag skulle utföras i utlandet är det rimligt att anta att den väsentliga delen av verksamheten ändå kommer att bedrivas i . Bedömningen är således att det inte är något problem om vissa in- betalningar till mikroföretagarkontot skulle komma att avse arbete som utförts i en annan stat. Förslag: Verksamhet som beskattas via ett mikroföretagarkonto anses som bedriven här i landet. Kontoinnehavaren omfattas där- med av de arbetsbaserade förmånerna i socialförsäkringssystemet. Inkomst som beskattas genom ett mikroföretagarkonto ska till anses som inkomst av annat förvärvsarbete vid beräkning av sjukpenninggrundande och pensionsgrundande in- komst. Om den försäkrade vid årets ingång har fyllt är kvoten i stället . I tidigare avsnitt beskrivs hur egenavgifter ska betalas för de inbetal- ningar som beskattas genom mikroföretagarkontot. Egenavgifterna ingår i källskatten och avskiljs och fördelas till rätt person med rätt belopp av . Egenavgifter tas ut på alla inbetalningar till kontot vilket också bör medföra att kontoinnehavaren erhåller mot- svarande förmåner. I detta avsnitt diskuteras hur det ska gå till. Arbete i enligt socialförsäkringsbalken Jag föreslår i avsnitt 6.9.1 att egenavgifter ska ingå i källskattesatsen. Avgifterna avskiljs från skatteavdraget av som också ser till att kontoinnehavarna tillgodoförs rätt avgiftsbelopp. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning i sin tur att den som bedriver verksamhet som beskattas genom ett mikroföretagarkonto ska omfattas av de arbetsbaserade förmånerna i socialförsäkringssystemet. Arbetsbaserade förmåner ges till den som arbetar i . När det gäller inkomster som beskattas genom mikroföretagarkontot be- talas egenavgifterna automatiskt. Avgifter kan alltså betalas även på ersättning som härrör från arbete i utlandet. Därmed kan förmåner intjänas för annat arbete än i . I avsnitt 6.9.4 gör jag bedöm- ningen att det inte uppstår någon EU-rättslig regelkonflikt även om vissa ersättningar som beskattas genom mikroföretagarkontot skulle vara föranledda av arbete i utlandet. Automatiken i avgiftsuttaget i det schablonbeskattade systemet bör få genomslag även när det gäller de förmåner som erhålls. gäller att om den som bedriver näringsverksamhet har ett fast driftställe här i landet anses verksamheten vid det fasta driftstället vara bedriven här, 6 kap. 2 § andra stycket socialförsäkringsbalken (2010:110), för- kortad SFB. Om det finns ett fast driftställe får näringsidkaren så- ledes arbetsbaserade förmåner även för ersättningar för arbete i ut- landet, om de hänförs till det fasta driftstället. För att säkerställa att den som beskattas via ett mikroföretagarkonto, och därmed betalar egenavgifter, får rätt till arbetsbaserade förmåner bör en motsvarande bestämmelse införas i socialförsäkringsbalken. Verksamhet som be- skattas via ett mikroföretagarkonto bör anses bedriven i , på samma sätt som gäller för fasta driftställen. I vissa fall kan en verksamhet som beskattas genom mikroföre- tagarkonto såväl uppfylla kriterierna för näringsverksamhet samt ha ett fast driftställe. Då skulle verksamheten anses som bedriven i även med nuvarande reglering. Med hänsyn till målgruppen för kontot är det dock sannolikt att en del av kontoinnehavarna inte bedriver verksamhet i sådan omfattning att den skulle täckas av be- fintliga regler. Det bör därför uttryckas klart i lagen att verksamhet som beskattas genom ett mikroföretagarkonto anses som arbete i . Det säkerställs därmed att den som har ett mikroföretagar- konto erhåller arbetsbaserade förmåner motsvarande de egenavgifter som betalas. Det har berörts i tidigare avsnitt, men bör framhållas även i detta sammanhang att den verksamhet som bedrivs inom ramen för kon- tot sannolikt utförs i i de allra flesta fall. Med hänsyn till den bedrivna verksamhetens ringa omfattning och små utgifter förefaller Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning det troligt att de allra flesta uppdrag utförs här i landet. Observera också att en utomlands bosatt fysisk person endast kan öppna ett mikroföretagarkonto avseende verksamhet som bedrivs vid ett fast driftställe i , se avsnitt 6.4.5. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är ett belopp som ligger till grund för beräkningen av sjukpenning, föräldrapenning och vissa andra förmåner som anges i 24 kap. 3 § SFB. Den sjukpenninggrun- dande inkomsten motsvarar den försäkrades årliga inkomst av an- ställning och av annat förvärvsarbete, 25 kap. 2 § SFB. Som inkomst av anställning räknas ersättning för utfört arbete för någon annans räkning som uppgår till , 25 kap. 7 § SFB. Detta gäller även om betalningsmottagaren inte är anställd av den som be- talar ersättningen, men bara om ersättningen inte ska räknas som in- komst av annat förvärvsarbete enligt 25 kap. 10–15 §§ SFB. Inkomst av annat förvärvsarbete som avses i bestämmelsen är er- sättning som betalas till någon som är godkänd för F-skatt, ersätt- ning mellan fysiska personer i vissa fall samt ersättning för arbete från ett handelsbolag till dess delägare. För att kontoinnehavaren ska kunna få sjukpenningsgrundande inkomst för de inkomster som be- skattas genom mikroföretagarkontot måste reglerna kompletteras. Inbetalningar till ett sådant konto bör ingå i sjukpenninggrundande inkomst som en sådan inkomst som kategoriseras som inkomst av annat förvärvsarbete. Hela inbetalningen ska dock inte utgöra sjukpenninggrundande in- komst. Endast den del av inbetalningen som motsvarar nettoinkomsten i enskild näringsverksamhet bör beaktas. Det innebär att inbetalningen ska minskas med de delar som avser mervärdesskatt, schabloniserade utgifter och egenavgifter. Efter justering kvarstår av in- betalningarna som ska utgöra sjukpenninggrundande inkomst. För den som vid årets ingång har fyllt är kvoten i stället 65,33 pro- cent. Det sammanhänger med att äldre betalar lägre egenavgifter och därför har en högre nettoinkomst. En fråga som har uppkommit vid utformningen av de ändrade reglerna för SGI är hur den befintliga beloppsgränsen ska behandlas när det gäller inbetalningar till mikroföretagarkontot. Ett kontobaserat system för schabloniserad inkomstbeskattning en person får SGI fastställd enbart om den årliga inkomsten uppgår till av prisbasbeloppet (vilket motsvarar ), 25 kap. 3 § SFB.