sou · H9B366 · 2021-08-10 00:00:00 — Delbetänkande av Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden (dir. 2020:113). förordnades kammarrättslagmannen som särskild utredare. anställdes förvaltningsrättsfiskalen och hovrättsassessorn . Som experter i utredningen förordnades handläggaren (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor), ställföreträdande generaldirektören och förvaltningschefen (), kanslirådet (), juristen (Kammarkollegiet), ställföreträdande myndighetschefen (Myndigheten för stöd till trossamfund), ämnesrådet (), rättssakkunniga (), verksjuristen (Säkerhetspolisen) och rättssakkunniga (). Arbetet har bedrivits i nära samråd med experterna och betänkandet är därför skrivet med användande av vi-form. Utredningen har antagit namnet Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället och överlämnar härmed delbetänkandet Rätt mottagare – Demokrativillkor och integritet, (SOU 2021:66). De återstående frågor som omfattas av vårt uppdrag kommer att behandlas i det slutbetänkande som ska redovisas (dir 2020:117). 1.1Förslag till lag (2022:000) om personuppgiftsbehandling i vissa ärenden om stöd till civilsamhället ............................... 1.2Förslag till lag (2022:000) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)................................................ Utredningens uppdrag och arbete................................ Utgångspunkter för vårt arbete ............................................. Stöd till civilsamhället ............................................... Det civila samhället ................................................................. Bidrag och stöd ....................................................................... Den statliga bidragsgivningen ................................................ och regional bidragsgivning ................................ Statens stöd till trossamfund ................................................. Allmänna arvsfondens stöd.................................................... Reglering av stöd till civilsamhället.............................. Allmänt om villkor för statens bidragsgivning ..................... Villkor som uppställs för stöd till trossamfunden................ Förslag till ny reglering........................................... Villkor vid Allmänna arvsfondens bidragsgivning................ 4.5Särskilt om villkor som avser organisationens 4.6 Särskilt om demokrativillkor ................................................. 4.6.2Utredningen om översyn av statens stöd till Villkor om revisorsgranskning .............................................. Återkallelse och återkrav........................................................ Övrig statlig bidragsgivning ................................... Övrig statlig bidragsgivning ................................... Behandling av personuppgifter.................................... Rätten till skydd av personuppgifter ..................................... Tillämpningsområde och definitioner .................... 5.3.2Grundläggande principer för behandling av 5.3.3Rättsliga grunder för behandling av 5.3.4Krav på att grunden för behandling ska fastställas i rättsordningen ...................................... Behandling av känsliga personuppgifter................. 5.3.6Behandling av personuppgifter som rör Kompletterande nationella dataskyddsbestämmelser........... Offentlighet och sekretess .......................................... Allmänna handlingars offentlighet ........................................ Sekretess och tystnadsplikt .................................................... Personuppgiftsbehandling i ärenden om stöd ............... 7.2Rättsliga utgångspunkter för behandling av personuppgifter i ärenden om stöd........................................ 7.3Nödvändig behandling av personuppgifter i ärenden om 7.3.1Nu gällande reglering av stöd förutsätter viss behandling av personuppgifter ............................. 7.3.2Förslagen till förtydligade demokrativillkor medför ett behov av att kunna behandla känsliga personuppgifter och uppgifter om 7.4Beslutsorganens behandling av personuppgifter i ärenden om stöd ................................................................... 7.4.1Uppdrag att fördela stöd är en uppgift av allmänt intresse som har fastställts i svensk 7.4.2Beslutsorganen kan behandla känsliga personuppgifter av hänsyn till ett viktigt 7.4.3Beslutsorganen behöver kunna behandla uppgifter om brott ................................................ 7.4.4Beslutsorganen har grundläggande rättsliga förutsättningar för att utföra nödvändig personuppgifter vid prövning av frågor om stöd................ 7.5.1Civilsamhällesorganisationerna behöver kunna behandla personuppgifter utan samtycke av 7.5.2Civilsamhällesorganisationernas intresse av att få del av statligt reglerat stöd utgör ett 7.5.3Civilsamhällesorganisationerna behöver kunna behandla även känsliga personuppgifter utan samtycke av den registrerade................................. 7.5.4I vissa fall kan civilsamhällesorganisationer behandla känsliga personuppgifter av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse .............................. 7.5.5En civilsamhällesorganisations anspråk att få ta del av statligt stöd utgör ett rättsligt 7.5.6Civilsamhällesorganisationerna får med grund i rättsligt anspråk behandla uppgifter om brott .. 122 grundläggande rättsliga förutsättningar för att utföra nödvändig personuppgiftsbehandling....... En ny lag om behandling av personuppgifter .............. 8.2Behovet av en särskild reglering av beslutsorganens behandling av personuppgifter............................................. 8.2.1Dataskyddsförordningen ställer vissa krav gällande kompletterande nationell 8.2.2Svensk rätt erbjuder ett grundläggande skydd 8.2.3Förtydligade demokrativillkor medför högre krav på åtgärder till skydd för personuppgifter ... 130 8.3En ny lag om behandling av personuppgifter bör 8.3.1Det behövs en ny lag om behandling av 8.3.4Lagen ska komplettera den allmänna Ändamålen med behandlingen.............................. Tillgången till personuppgifter ............................. 8.3.8Beslutsorganen ska få behandla uppgifter om 8.3.9Beslutsorganens behandling av känsliga personuppgifter och uppgifter om brott ska 8.3.10Det ska vara förbjudet att utföra vissa Längsta tid som personuppgifter får behandlas... Rätt att meddela föreskrifter ................................ 8.3.13 Det behövs inte särskilda bestämmelser om behandling av personnummer och 8.3.14 Det saknas behov av en bestämmelse som begränsar rätten att göra invändningar ................ En ny bestämmelse om sekretess .............................. 9.2Sekretess för uppgifter i ärenden om stöd till 9.3Behovet av ny sekretessreglering för uppgifter i ärenden om stöd till civilsamhället .................................................... Uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden i ärenden om stöd ...... 9.3.2Förtydligade demokrativillkor medför ett behov av ytterligare sekretessreglering till skydd för uppgifter om enskildas personliga 9.4En ny sekretessbestämmelse för uppgifter i ärenden om stöd till civilsamhället........................................................... 9.4.2Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter bör inte begränsas ................................. 9.4.3Särskilt om ärenden om stöd till civilsamhället som handläggs av enskilda organ ......................... Revisorsgranskning av uppgifter om medlemmar i Villkor för stöd som avser uppgifter om en Tillämpning av nuvarande bestämmelser ............................ Organisationernas synpunkter på nuvarande ordning ............ Förbudet mot åsiktsregistrering ........................... Kontroll av uppgifter om medlemmar är förenligt med grundlagsskyddet för fri- och rättigheter ............................ Uppgifter som ligger till grund för beslut om stöd bör Revisorsgranskning av uppgifter om medlemmar utgör en form av dataskydd............................................................ En revisor bör granska trossamfundens uppgifter om antal betjänade och deras bosättning ................................... Revisorsgranskning av uppgifter om medlemmar i Vilka krav ska ställas på en revisor som ska granska uppgifter om medlemmar? Allmänt om revisorer ............................................ Revisorns uppdrag vid granskning ....................... Kritik och synpunkter på nuvarande ordning...... Det bör ställas krav på att revisorn är auktoriserad eller godkänd.................................... Förslaget om förordning om stöd till trossamfund bör kompletteras med en bestämmelse om Förslag till lydelse avseende revisorsgranskning av uppgifter om medlemmar i övriga Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ 12.2.1 Ekonomiska konsekvenser för det allmänna....... 12.2.2 Ekonomiska konsekvenser för enskilda .............. Konsekvenser för den personliga integriteten .................... 13.1Förslag till lag (2022:000) om personuppgiftsbehandling i vissa ärenden om stöd till 13.2 Förslag till lag (2022:000) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheternaEuropaparlamentets ochrådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIFEuropaparlamentets och rådets direktiv /46/EG av om13Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna EU-rättsakter och andra folkrättsliga rättsakter skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana 2016/679 av 2016 om skydd för fysiska gifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om 95/46/EG skyddsförordning) (GDPR) lagen (2018:218) med kom- förordningen (2018:219) med lagen (2009:400) Civilsamhället består i huvudsak av olika typer av ideella föreningar och benämns ofta som föreningslivet. Även andra typer av organisationer och sammanslutningar omfattas dock av begreppet, t.ex. trossamfund, ekonomiska föreningar och samfällighetsföreningar. Inom begreppet ryms även mer informella och öppna former av organisering, exempelvis nätverk och andra samverkansformer som inte är juridiska personer. I princip består civilsamhället av individer som organiserar sig utifrån gemensamma intressen, identitet eller behov. Det kan vara fråga om att upprätthålla en särskild aktivitet, göra insatser för en särskild grupp i sakfrågor eller upprätthålla en gemenskap. Vidare kan det röra sig om organisering för olika intressefrågor. finns det fler än 100 olika statliga bidrag som fördelas av ett antal bidragsgivare. Det vanligaste är att bidrag handläggs och beslutas av myndigheter under regeringen. Det förekommer dock att regeringen beslutar om bidrag direkt till en civilsamhällesorganisation. Bidrag fördelas av cirka 40 myndigheter som hör till olika departement. Därutöver har några enskilda organ, med stöd i lag, i uppdrag att fördela statliga bidrag. Villkoren för bidragen framgår i regel av de förordningar som avser respektive bidrag. Bidrag till civilsamhället fördelas med stöd av cirka 80 förordningar. Ett fåtal bidrag regleras i lag, bl.a. stöd till trossamfund och medel som fördelas ur Allmänna arvsfonden. En del bidrag beslutas med stöd av de uppdrag som myndigheterna har fått i sina regleringsbrev eller i särskilda regeringsbeslut. De senare bidragen saknar stöd av förordningar. Bidrag som fördelas utan stöd av tillämplig förordning avser oftast en begränsad tid eller riktade satsningar. Knappt hälften av de 80 förordningar som avser statliga bidrag till det civila samhällets organisationer innehåller någon form av demokrativillkor. Förordningarna har olika utformning av demokrativillkoren, men tre typer av villkor förekommer i huvudsak: krav på att organisationens syfte är i enlighet med demokratiska principer, krav på att organisationen har en demokratisk uppbyggnad och krav på att organisationen i sin verksamhet respekterar demokratins idéer eller att verksamheten inte är i strid med demokratins idéer. Allmänna medel ska endast gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de anges i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Det är anledningen till att många av de förordningar som styr bidragsgivningen till det civila samhällets organisationer innehåller demokrativillkor. De demokrativillkor som finns har dock kritiserats för att de skiljer sig åt och är svåra att tillämpa. Av denna anledning har det tillsatts ett antal utredningar som har föreslagit nya och förtydligade demokrativillkor för statens stöd till trossamfund respektive för bidragsgivningen till det civila samhället. Utredningarna har resulterat i betänkandena Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18), En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) och Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). Samtliga utredningar föreslår nya demokrativillkor som ska tillämpas vid fördelning av statligt reglerat stöd. Förslagen till demokrativillkor som lämnas i de nämnda betänkandena ställer krav på organisationernas och deras företrädares ageranden. Vid bedömningen av om en företrädare har agerat på ett sådant sätt som anges i de föreslagna demokrativillkoren kan känsliga personuppgifter behöva behandlas av organisationen, trossamfundet, myndigheten eller det enskilda organ som prövar frågor om stöd. En prövning av demokrativillkoret kan också innebära hantering av andra integritetskänsliga uppgifter. Vi ska därför analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden. Statligt stöd till trossamfunden Stödet till andra trossamfund än består av ett statsbidrag och s.k. statlig avgiftshjälp, vilket innebär att bidragsberättigade trossamfund kan få hjälp av med att ta in medlemsavgifter. För att ha rätt till statsbidrag eller statlig avgiftshjälp krävs att trossamfundet bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Regeringen beslutar vilka trossamfund som är stödberättigade och stödet fördelas sedan av Myndigheten för stöd till trossamfund. Det demokrativillkor som tidigare ställts avseende trossamfunden är generellt och övergripande utformat. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund fick därför uppdraget att bl.a. föreslå ett demokratikriterium. Utredningens slutsatser och förslag redovisas i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . I betänkandet lämnas följande förslag till nya villkor för stödberättigande, vilket bl.a. innefattar ett förtydligat demokrativillkor: 5 § Stöd får lämnas endast till ett trossamfund som 1.är ett registrerat trossamfund enligt lagen (1998:1593) om trossamfund, 2.har minst 1 000 betjänade som är bosatta i , 3.har bedrivit verksamhet i under före ansökan om stödberättigande, och 4.i huvudsak får sin religiösa verksamhet finansierad av betjänade som är bosatta i . 6 § Stöd får inte lämnas till ett trossamfund som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i likvidation eller försatt i konkurs. Stöd får inte heller lämnas om trossamfundet eller någon av dess församlingar eller företrädare, inom ramen för trossamfundets eller en församlings verksamhet, 1. utövar våld mot person, tvång eller hot, 2.kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns en påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas, 3.rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådan typ av kränkning som anges i 1 eller 2, 4.inskränker en betjänads fri- och rättigheter genom utnyttjande av utsatt belägenhet, 5.bryter mot diskrimineringsförbud i diskrimineringslagen (2008:567) eller klart överträder principen om alla människors lika värde, eller 6.aktivt motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Om det finns synnerliga skäl får stöd lämnas även om en församling eller en företrädare agerar på sådant sätt som anges i andra stycket. Den huvudsakliga anledningen till valet av utformningen av demokratikriteriet är det starka skydd som religionsfriheten ger trossamfunden. Mot denna bakgrund valde utredningen att utforma ett demokratikriterium med exkluderingsgrunder. Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar, äldre personer och personer med funktionsnedsättning. får runt 400 projekt stöd ur fonden. Arvsfondsdelegationen beslutar, med stöd av lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden och förordningen (2021:403) om Allmänna arvsfonden, vilka projekt som ska få bidrag. Varken lagen eller förordningen innehåller några demokrativillkor, men sådana villkor har tillämpats i Arvsfondsdelegationens praxis. Regeringen tillsatte en utredning för att se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet. Utredningens uppdrag var bl.a. att analysera hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd och att analysera kriterierna för stöd. Utredningen antog namnet arvsfondsutredning och lämnar i betänkandet En arvsfond i takt med tiden följande förslag till demokrativillkor: Utdrag ur 2 kap. lagen om allmänna arvsfonden om förutsättningar för stöd 3 § Stöd får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare 1.främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller 2.i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Stöd får inte heller lämnas till en organisation om någon av dess samarbetsorganisationer, eller en företrädare för en sådan organisation, agerar på det sätt som anges i första stycket. 4 § Om en företrädare för en organisation har agerat på det sätt som anges i 3 § första stycket, får stöd ändå lämnas till organisationen under förutsättning att denna 1.genast vidtar de åtgärder som behövs för att säkerställa att agerandet inte upprepas, och 2.har vidtagit rimliga åtgärder för att försäkra sig om att företrädaren var lämplig för sitt uppdrag. 5 § Om en samarbetsorganisation eller en företrädare för en sådan organisation har agerat på det sätt som anges i 3 § andra stycket, får stöd lämnas under förutsättning att den sökande organisationen genast tar avstånd från agerandet, eller om agerandet varit allvarligt, avbryter samarbetet. fick uppdraget att se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna och tillämpningen av dessa villkor i syfte att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Utredningen skulle därför föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av föreningsfriheten. lämnade utredningen betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Utredningens förslag omfattar inte de stöd som regleras i lag och således inte statens stöd till trossamfunden och de medel som fördelas ur Allmänna arvsfonden. lämnade följande förslag till generellt demokrativillkor: Bidrag ska inte få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1.utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt kränker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Om en organisation eller dess företrädare har agerat på det sätt som anges får bidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om organisationen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. föreslår också att överklagandebestämmelser ska införas för att förbättra rättssäkerheten för de bidragssökande organisationerna. Det föreslås att en bestämmelse om att beslut om avslag på en ansökan om bidrag får överklagas ska införas i de förordningar som reglerar bidrag som bedöms utgöra en civil rättighet. Därutöver föreslås att alla beslut om återkallelse och återkrav ska få överklagas. Utökad behandling av personuppgifter till följd av förslagen till förtydligade demokrativillkor Vilka personuppgifter som kan behöva behandlas i ett ärende om statligt reglerat stöd till civilsamhället styrs i huvudsak av de villkor som en organisation måste uppfylla för att beviljas stöd. Enligt den nuvarande regleringen av stöd till civilsamhället är behovet av att behandla personuppgifter i regel begränsat till vissa grundläggande uppgifter om de personer som företräder en organisation. Redan enligt nu gällande reglering kan det dock vara nödvändigt för såväl en organisation som ansöker om att få ta del av stöd som ett besluts- organ som prövar en fråga om stöd att hantera känsliga personuppgifter. Genom förslagen till förtydligade demokrativillkor föreslås villkor som ska säkerställa att allmänna medel endast tilldelas verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Alla tre förslag till demokrativillkor ställer därför krav på en bidragssökande organisations och dess företrädares agerande. Eftersom förslagen till demokrativillkor till stor del tar sikte på ageranden av de fysiska personer som företräder en organisation medför förslagen ett behov av att behandla personuppgifter i ärenden om stöd. De typer av ageranden som, enligt förslagen, kan medföra att en organisation nekas stöd är exempelvis utövande av våld, tvång eller hot eller annan kränkning av enskilds grundläggande fri- och rättigheter samt diskriminering eller annat agerande som bryter mot principen om alla människors lika värde. Vid en prövning av om en civilsamhällesorganisation eller dess företrädare har agerat på ett sätt som står i strid med ett demokrativillkor kan därför både en organisation och ett beslutsorgan behöva behandla t.ex. uppgifter om brott eller annan kränkande behandling som har skett inom en organisations verksamhet. Beroende på vilken typ av omständigheter som kommer till organisationens eller beslutsorganets kännedom kan det komma att röra sig om en i sammanhanget omfattande behandling av känsliga personuppgifter och uppgifter om brott om både en organisations företrädare och andra fysiska personer, t.ex. medlemmar eller andra personer som deltagit i en organisations verksamhet. För beslutsorganens personuppgiftsbehandling krävs kompletterande bestämmelser i svensk rätt Vi bedömer att de myndigheter och andra organ som har i uppdrag att fördela statligt reglerat stöd till civilsamhället har grundläggande rättsliga förutsättningar enligt dataskyddsförordningen1 att utföra nödvändig behandling av personuppgifter i ärenden om stöd med hänvisning till att behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift