sou · H8B324 · 2021-01-01 00:00:00 — utvärderades första gången för individer med utmattnings- syndrom och lovande resultat visade på ökad återgång i arbete för de som tagit del av interventionen.10 Metoden har också utvärderats i forskningsprojektet som funnit att i kombination med en strukturerad fysioterapeutisk intervention har betydelse för i vilken utsträckning patienter med nack- och ryggsmärta återgår i arbete.11 ADA+ är en vidareutveckling av och omfattar en strukturerad planering, uppföljning, och stöd för både de sjukskrivna och arbetsgivare. Utvecklingen består i huvudsak av skriftlig infor- mation, dialogstöd och en checklista för kognitiv ergonomi. Avsnittet om kognitiv ergonomi ger konkreta råd och vägledning för utform- ning av arbetsplatsinriktade åtgärder och anpassningar för individer med olika former av tillfällig eller kronisk kognitiv nedsättning. Utvärdering av ADA+ har genomförts för individer med utmatt- ningssyndrom och indikerar positiva effekter på arbetsåtergång och arbetsförmåga. Metodens tydliga struktur uppges uppskattad av såväl individ som arbetsgivare.12 och omsätter aktuell kunskap om återgång i arbete i ett praktiskt verktyg som skapar struktur för dialog mellan arbets- givare, individ och hälso- och sjukvård. Utvecklingen av metoden har skett i en hälso- och sjukvårdskontext och metoden används enligt 9Eskilsson, T., el al., (2017). Metodstöd ADA+ ArbetsplatsDialog för Arbetsåtergång; Planering, uppföljning och stöd, : . 10Karlson, B., et al., (2010). Return to work after a workplace-oriented intervention for patients on sick-leave for burnout – a prospective controlled study. BMC Public Health Vol. 10, 301. 11Grahn, B., et al., (2016). Tidig strukturerad vård med arbetsplatsintervention för förbättrad arbetsförmåga vid akut/subakut nack- och/eller ryggsmärta. En prospektiv parvis klusterrandomiserad kontrollerad studie inom primärvård , Report, Slutrapport , Kommuner och Landsting, , . 12Eskilsson, T., et al., (2018). Strukturerad metod för hälso- och sjukvård som främjar dialog mellan arbetsgivare och patient för att förbättra återgång i arbete vid psykisk ohälsa. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda de beskrivningar utredningen får till sig av hälso- och sjukvården och i någon mån av företagshälsovården. 6.1.3Utredningens slutsatser om kunskapsutvecklingen inom området stöd för återgång i arbete Insatser som kombinerar medicinsk rehabilitering med stöd som relaterar till, eller ges i anslutning till, arbetsplatsen eller arbetslivet är generellt mer effektiva för återgång i arbete. Aktörernas förmåga att samverka och koordinera insatser är viktig för att åstadkomma ett effektivt och samlat stöd för återgång. God dialog mellan arbets- givare, hälso- och sjukvård och andra intressenter samt socialt stöd från chef och medarbetare är betydelsefullt för återgång i arbete. Kun- skapen om insatser för arbetsåtergång för olika former av muskulo- skeletala besvär är större än för andra diagnoser. Slutsatser och rekommendationer för muskuloskeletala besvär är också mer konse- kventa. Det finns dock tecken på ett snabbt ökande kunskaps- underlag om framför allt återgång i arbete vid psykisk ohälsa.13 Vad gäller betydelsen av tidiga insatser och tidig återgång är resultaten positiva för muskuloskeletala besvär, men det saknas mot- svarande stöd för positiva effekter av tidig återgång vid psykisk ohälsa. Aktuell forskning belyser betydelsen av olika former av arbets- platsinriktat stöd för återgång och befäster arbetsplatsens centrala roll för återgång i arbete. Vägledning för utformning av insatser på arbetsplatsen ges på övergripande nivå och handlar om betydelsen av socialt stöd från chef och medarbetare, olika former av arbetsanpass- ning samt arbetsplatsens samverkan och kontakt med hälso- och sjukvården, och andra intressenter. Frågan om hur specifika arbetsplatsinriktade insatser ska utformas är av natur- liga skäl svårare att besvara med utgångspunkt i breda kunskaps- översikter. Faktiska insatser på arbetsplatsen behöver vara anpassade till individens behov och till arbetets förutsättningar. Vilka insatser som är relevanta bör därutöver förändras under rehabiliteringens gång och i takt med att individens förmåga stärks. 13de Vries, H., et al., (2018). Determinants of Sickness Absence and Return to Work Among Employees with Common Mental Disorders: A . 28, p. 393–417 och , G., och , U., (2015). Interventio- ner för återgång i arbete vid sjukskrivning En systematisk kunskapsöversikt av metaanalyser med inriktning på muskuloskeletala och psykiska besvär. Arbete och Hälsa, Vol. 49(2). Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda teras att arbetsplatsens betydelse är stor, men att det är svårt att uttala sig generellt om vilka specifika insatser som är tillämpliga i det enskilda fallet och om specifika insatsers effekt14. 6.2Aktuella initiativ för att stärka förebyggande arbete och stöd för återgång för anställda Följande avsnitt beskriver utvecklingen inom förebyggande och stöd för återgång med utgångspunkt i senaste års initiativ från regering och aktörer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen som syftat till att stärka det förebyggande arbetet och stödet för återgång i arbetet för sjukskrivna som har en anställning. Det handlar om arbets- marknadens parters avsiktsförklaringar som togs fram av parterna 2016, och överenskommelse om samverkan för åren 2017–2020, lag om koordinerings- insatser för sjukskrivna patienter,15 samt lagstiftning om arbetsgivarens plan för återgång i arbete och det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet.16 Lagstiftningen om koordineringsinsatser kan komma att spela en viktig roll för samverkan mellan hälso- och sjuk- vård och arbetsgivare och beskrivs därför i detta avsnitt, trots att koordinatorfunktionen riktar sig till alla sjukskrivna, inte bara till anställda. I två avsnitt, i 6.2.1 Parternas avsiktsförklaringar och i 6.2.5 Arbets- givarens plan för återgång i arbete och det arbetsplatsinriktade rehabili- teringsstödet har utredningen genomfört datainsamlingar vars resultat redovisas under respektive avsnitt. 14SOU 2011:15, slutbetänkande. 15Lagen (2019:1297) om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter. 1630 kap. 6 § socialförsäkringsbalken och förordning (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Bedömning: Arbetet inom ramen för avsiktsförklaringarna kan stödja en utveckling mot friska arbetsplatser och lägre sjuk- frånvaro. Utvärderingar behövs dock för att slutsatser om insat- sernas effektivitet ska kunna dras. Regeringen och parterna bör därför i sin fortsatta dialog ha tillgång till utvärdering av insatser som äger rum inom ramen för avsiktsförklaringarna. Avsiktsförklaringarna nämns särskilt i utredningens direktiv som en del av utredningens översyn av utvecklingen inom det förebyggande arbetet och stödet för återgång. Översynen börjar med en beskriv- ning av förslaget om den så kallade hälsoväxlingen, som utgör bak- grund till avsiktsförklaringarna.17 Därefter redogörs för avsiktsför- klaringarnas innehåll och parternas svar på utredningens frågor om implementering och effekt av avsiktsförklaringarna. Utredningen ger slutligen sin syn på, och rekommendation för, det fortsatta arbetet med avsiktsförklaringarna. beslutade dåvarande regering om ett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro.18 En av åtgärderna var att initiera ett arbete i med syfte att analysera vad som kan göras för att öka arbetsgivares drivkrafter att vidta insatser för en sjukskriven anställd. Arbetsgruppen lämnade följande förslag: •arbetsgivare ska betala en särskild sjukförsäkringsavgift om 25 pro- cent av arbetstagarnas sjukpenning från och med dag 91 i sjuk- fallen •det ska finnas ett fribelopp om . Fribeloppet gäller alla arbetsgivare och är ett skydd mot alltför höga kostnader för små arbetsgivare, •personer med utsatt situation på arbetsmarknaden ska undantas från arbetsgivarens kostnadsansvar, 18Socialdepartementet (2015) Åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Diarie- nummer: S2012/00963/SF, S2012/01809/SF, S2014/07998/SF, S2015/06106/SF. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Arbetsgivar- kollektivet kompenseras därigenom för de ökade kostnader som den rörliga sjukförsäkringsavgiften medför så att reformen i princip blir kostnadsneutral, •den särskilda sjukförsäkringsavgiften beräknas och beslutas av och debiteras arbetsgivares skattekonto.19 I samband med förslaget om hälsoväxling erbjöd regeringen arbets- marknadens parter möjlighet, som ett alternativ till hälsoväxlingen, att komma överens om åtgärder som kunde bidra till bättre arbets- miljö och minskad sjukfrånvaro. Inom samtliga tre sektorer träffade arbetsmarknadens parter avsiktsförklaringar om hur sjukfrånvaron skulle kunna minska, vilket medförde att regeringen avstod från att lämna förslaget om hälsoväxling till . Regeringens syn på och förväntan på avsiktsförklaringarna sammanfattas i budgetpropo- sitionen : Regeringen bedömer att de aviserade åtgärderna kan medföra så väl för- bättringar i arbetsmiljön som bättre möjligheter för sjukskrivna anställda att återgå i arbete. I förlängningen bedöms detta kunna bidra till att sjukfrånvaron minskar. Regeringen kommer därför inte att lämna för- slag om hälsoväxling i denna proposition. Regeringen avser att tillsam- mans med arbetsmarknadens parter följa upp det påbörjade arbetet och effekterna på sjukfrånvaron. Utgångspunkten för denna uppföljning är att sjukfrånvaron för respektive sektor vid utgången av 2020 ska vara nere på den nivå som gällde 2013. Denna nivå är nödvändig för att kunna nå regeringens uppsatta mål om en låg och stabil sjuk- frånvaro.20 20Proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen , s. 38. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Introduktion till parternas avsiktsförklaringar undertecknades tre avsiktsförklaringar: •en mellan , LO och PTK,21 •en mellan , Saco-s, OFR/S, P, O och ,22 •en mellan kommuner och Regioner SKR, OFRs förbunds- område Allmän verksamhet, OFRs förbundsområde Hälso- och sjukvård, OFRs förbundsområde Läkare, Lärarförbun- dets och lärarnas riksförbunds samverkansråd och Akademiker- alliansen och till Akademikeralliansen anslutna riksorganisationer.23 Avsikten med avsiktsförklaringarna uttrycktes på delvis olika sätt. Inom det statliga avtalsområdet att: Parterna är överens om en avsiktsförklaring kring åtgärder som parterna tror kommer att bidra till att motverka och minska sjukskrivningarna inom det statliga avtalsområdet. Vi, parter i kommun- och landstingssektorn, tecknar härmed vår avsikt att gemensamt utveckla och genomföra åtgärder för att säkerställa ett förebyggande arbetsmiljöarbete och i förlängningen ett friskt arbetsliv, god arbetsmiljö, förbättrade rehabiliteringsinsatser och snabbare och hållbar återgång i arbete för de som befinner sig i sjukskrivning, med målet att sänka sjukfrånvaron i kommuner och landsting till en låg och stabil nivå. Parterna avser att vidareutveckla de partsgemensamma insatserna för att förebygga sjukfrånvaro och ta tillvara arbetsförmåga trots sjukdom. 21Svenskt Näringsliv, LO och PTK om sjukförsäkringen. Inkom , diarienummer S2016/05357/SF. /496384/contentassets/45fad7924d3941bbb29bef0ffda5275a/avsiktsfor klaring-svenskt-naringsliv-lo-och-ptk.pdf. 22Partsgemensam avsiktsförklaring för det statliga avtalsområdet. Inkom , diarienummer S2016/05357/SF. /496385/contentassets/45fad7924d3941bbb29bef0ffda5275a/avsiktsfor klaring-staten.pdf. 23Avsiktsförklaring Åtgärder för friskare arbetsplatser i kommuner och landsting. Inkom , diarienummer S2016/05357/SF. /496385/contentassets/45fad7924d3941bbb29bef0ffda5275a/avsiktsfor klaring-kommuner-och-landsting.pdf. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Såväl privata som landstingskommunala sektorn preciserar förvänt- ningar på regeringen att agera inom områden som utgör förutsätt- ning för, och kan förstärka, parternas arbete i avsiktsförklaringarna. Dessa förväntningar beskrivs i större detalj längre ned i detta avsnitt. Samling för friska arbetsplatser beslutades att ett dialogforum, Samling för friska arbets- platser skulle inrättas vid – 2021. Syftet med dialogforumet är att, utifrån parternas avsikts- förklaringar, löpande diskutera pågående, planerade och framtida åtgärder som bidrar till friskare arbetsplatser och en långsiktigt stabil sjukfrånvaro. Vid dessa dialogforum har parterna återrapporterat till hur arbetet inom ramen för avsiktsförklar- ingarna fortskrider. Dialogerna har genomförts sektorsvis.24 deltog utredningen i forumet där parterna redovisade vidtagna och planerade åtgärder kopplat till avsiktsförklaringarna samt en beskrivning av hur parternas arbete för friska arbetsplatser och en långsiktig och stabil sjukfrånvaro fortskrider. Beskrivning av parternas avsiktsförklaringar Både den landstingskommunala sektorn och den statliga sektorn har partsgemensamma organisationer inom vilka samordningen av arbetet kring avsiktsförklaringarna sker. Inom den landstingskommunala sektor är det som har en samordnande funktion. Den partsgemensamma organisationen har en central roll i implementeringen inom landstingskommunal sektor. Avsiktsförklaringen för friskare arbetsplatser i kommuner och landsting består av åtta områden: 1.styrning och ledning för hållbar hälsa och minskad sjukfrånvaro, 2.stödpaket till lokal nivå, 3.stärka chefers förutsättningar i arbetsmiljöarbetet, 4.bättre användning av kvalitetssäkrad företagshälsovård, 24Inrättande av ett dialogforum för friskare arbetsplatser. Utdrag protokoll vid regeringssam- manträde , diarienummer 82017/01987/SF (delvis). Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda 5.ta vara på medarbetarnas engagemang för minskad sjukfrånvaro, 6.stärkt samverkan och högre kvalitet i rehabiliteringsprocessen, 7.nya vägar tillbaka från sjukskrivning, Parterna inom den statliga sektorn är i avsiktsförklaringen överens om nio områden för att motverka och minska sjukfrånvaron som kan delas upp i förebyggande åtgärder, åtgärder under sjuk- skrivning samt efterhjälpande åtgärder för långtidssjukskrivna och deras rehabilitering. Inom den statliga sektorn är det parternas för- handlingsledningar som ansvarar för arbetet inom ramen för avsikts- förklaringen. En övervägande del av de centralt överenskomna insat- serna bedrivs genom den partsgemensamma organisationen och inom arbetsområdena Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv och inom programmet Hållbart arbetsliv. Hållbart arbetsliv är ett program som pågår –2022 och som erbjuder praktiskt stöd till lokala parter i syfte att ge förutsättningar för sänkta sjuktal genom hjälp till självhjälp. Inom området Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv tas arbetsmiljö- utbildningar, seminarier och verktyg fram. Kunskap om utbudet av tjänster, utbildningar, seminarier med mera kommuniceras löpande till lokala parter genom . Privata sektorns centrala parter bedriver i huvudsak arbetet med att förebygga skador och ohälsa och för att underlätta återgång i arbete genom parternas insatser inom de gemensamt ägda Försäkring och Prevent. Detta arbete kompletteras med den samver- kan som sker i branschernas partsgemensamma arbetsmiljöråd och kommittéer. I avsiktsförklaringen anges nio områden som parterna avser vidareutveckla. Områdena inkluderar att utveckla stöd och verktyg i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen för företagen, informera företagen om dessa verktyg samt olika kunskapshöjande insatser såsom framtagande av statistik och finansiering av forsk- ning. Den privata sektorn ska också under den nionde punkten: Utifrån parternas erfarenhetsbaserade kunskaper om förhållandena på arbetsplatserna som organisationerna är bärare av, delta och samverka i mån av resurser, med ansvariga myndigheter i syfte att underlätta återgången i arbete och bättre ta tillvara befintlig arbetsförmåga Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda I lägesbeskrivningen av arbetet inom avsiktsförklaringarna som läm- nades till regeringen beskrivs det arbete som pågår partsgemensamt. Prevent har inlett ett arbete som syftar till att visa på vikten av, och stärka, lokal partssamverkan i arbetsmiljöfrågor. I övrigt redogör parterna för gemensamt framtagna nya och aktuella produkter inom ramen för Prevents verksamhet, samt kontakter och utbildningar Prevent genomför med privata företag. Gällande Försäkring redogörs särskilt för de utlysta forskningsprogram som har bäring på förebyggande arbete och stöd för återgång i arbete som avslutats samt pågående och kommande forsk- ningsprogram, i tillägg till de öppna utlysningar där anslag beviljats forskningsansökningar. Landstingskommunala sektorns avsiktsförklaring och den privata sektorns avsiktsförklaring innehåller också förslag till regeringen om förändringar som bedöms viktiga för att stärka det förebyggande och stödet för återgång. Parternas förslag till regeringen är till största del överlappande och beskrivs här tillsammans. Landstingskommunala och privata sektorers förslag till regeringen i avsiktsförklaringarna Rehabiliteringskedjan föreslås stärkas genom förstärkt samverkan mellan aktörerna och tydliggörande av roller i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Bland annat behöver samordnande roll stärkas och hälso- och sjukvårdens tidiga samver- kan med arbetsgivare och arbetstagare säkerställas. Företagshälsovården föreslås utvecklas genom ett samlat grepp kring kompetensförsörjning, en myndighet som får ansvar för sam- ordning och utvärdering av företagshälsovården, utvecklad samord- ning av företagshälsovård inom , långsiktig kun- skapsutveckling om företagshälsovården samt ökade incitament för arbetsgivare att använda sig av företagshälsovården i förebyggande arbete. föreslås få i uppdrag att systematiskt återföra kunskap från inspektionsinsatser till arbetsmarknadens parter. Och och föreslås få i gemensamt uppdrag att ta fram nedbruten statistik om sjukfrånvaron så att stöd kan riktas mer ändamålsenligt. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Parternas skriftliga svar på utredningens frågor Med syfte att bättre förstå hur avsiktsförklaringarna omsatts i prak- tiken och bidragit till en faktisk utveckling på arbetsplatserna har utredningen ställt ett antal frågor till parterna. Landstingskom- munala sektorn och statlig sektor har svarat på utredningens frågor skriftligt. Privat sektor har svarat genom en presentation av sina på- gående insatser. Svaren i sin helhet finns i bilaga 4–6. Frågorna som ställdes var: 1.Hur arbetar ni med implementering av insatser? 2.Hur arbetar ni med process - och effektutvärdering? 3.Vilka effekter förväntar ni er av insatserna och vilka effekter ser ni ? 4.Hur ser ni på era förutsättningar (i rollen som parter) att verka för friska arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro? 5.Vilka sektorsspecifika utmaningar ser ni för ert arbete? 6.Hur resonerar ni kring kunskapsutveckling om förebyggande arbete och arbete för återgång och de drivkrafter som finns för arbetsgivare att använda sådan kunskap? 7.Hur arbetar ni för att säkerställa att arbetet med friska arbets- platser och minskad sjukfrånvaro fortsätter vara ett område som prioriteras ? Nedan sammanfattas parternas skriftliga och muntliga svar. Insatserna inom ramen för avsiktsförklaringarna handlar till stora delar om att ta fram och utveckla kunskap och verktyg/stöd att användas av såväl arbetstagarrepresentanter som arbetsgivare. Imple- menteringen handlar om att sprida kunskap och skapa kännedom om det stöd som tas fram. Inom statlig sektor har utbildningar tagits fram i samverkan med lokala företrädare för olika myndigheter, vilket ska garantera att den kunskap som erbjuds är relevant för mottagarna. För utformningen av utbildningarna har forskare och experter anlitats. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda 2018 har cirka 2 000 arbetsgivar- och arbetstagarföreträdare genom- gått utbildningar. Utbildningarna erbjuds också som e-utbildningar. Vid tiden då översynen genomfördes erbjöds genom programmet Hållbart arbetsliv åtta olika tjänster varav den mest efterfrågande är ett seminarium om att fånga tidiga tecken på ohälsa. Landstingskommunala sektorn redogör för hur arbete med imple- mentering bedrivs genom Suntarbetsliv, inom ramen för parternas samverkanssystem och inom Projekt förebygg ohälsa. Även inom Suntarbetsliv så deltar parterna i framtagandet av det Suntarbetsliv ska leverera för att säkra relevansen i utbudet. De digitala verktygen innehåller processledarstöd samt metoder för implementering. Den landstingskommunala sektorns nya samverkansavtal ska bland annat bidra till att medarbetarnas engagemang för minskad sjukfrånvaro tas tillvara. Spridningen av det nya avtalet har skett genom bland annat konferenser och har inrättat ett stödteam för att stärka kommuners och regioners arbete kring samverkanspro- cessen. För att skapa ytterligare kunskap om verktyg och stödfunk- tioner så har projektet förebygg ohälsa tillsatts som bland annat ska inspirera kommuner och regioner att ta fram egna strategier/av- siktsförklaringar för minskad sjukfrånvaro. Inom privata sektorn arbetar man för att vidareutveckla imple- menteringen av slutsatser från forskningsprojekt finansierade via Försäkring genom Prevent och de partsgemensamma arbets- miljöråden. Innan slutrapportering av forskningsprojekt hos försäkring är Prevent delaktiga och Prevents verksamhetsplanering tar hänsyn till pågående projekt hos försäkring. Ett semina- rium har hållits hos försäkring där berörda aktörer har deltagit för att diskutera hur resultat bättre kan implementeras. I projekt- ansökan till försäkring om forskning ställs nu högre krav på beskrivning av hur resultat ska spridas för att kunna få praktisk nytta. Vid mötena med sektorerna framhåller parterna att styrkan med det partsgemensamma arbetet är att de insatser och åtgärder som tas fram på central nivå har goda förutsättningar att spridas i parternas kanaler och förankras ute på arbetsplatserna. Det handlar om att det är just parterna, med respektive parts perspektiv, som gemensamt förhandlat fram innehållet, men också om att de gemensamma bud- skapen kan föras ut, partsgemensamt eller partseget, i respektive parts etablerade kommunikationskanaler. Översyn av utvecklingen av förebyggande och stöd för återgång för anställda Process - och effektutvärdering Parterna inom den statliga sektorn uppger att man följer upp den upplevda kvaliteten av utbildningar och seminarier och att sam- manfattande utvärderingar har genomförts. Parterna är tydliga med att utvärderingarna handlar om att utvärdera de produkter som tas fram i och inte de effekter som erbjudna utbildningar och seminarier kan ge hos arbetsgivarna. Vid utredningens möten med respektive sektor förtydligades parternas utgångspunkt att det är arbetsgivarens ansvar att se till att kunskap omsätts på arbetsplatsen och därmed leder till mätbara effekter på sjukfrånvarons utveckling. Då det gäller programmet Hållbart arbetsliv genomförs en program- utvärdering som syftar till att fånga kvalita- tiva och kvantitativa faktorer som kan synliggöra hur programmet bidrar till bland annat friska arbetsplatser. Även i den landstingskommunala sektorn framgår att det är in- satserna som sådana som följs upp, inte de effekter insatserna kan ge på friskare arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro. Enligt parternas svar till utredningen visar Suntarbetslivs uppföljningar av sin verk- samhet att de verktyg och tjänster som de tillhandahåller används i hög utsträckning.