sou · H9B353 · 2021-06-23 00:00:00 — De som bor eller verkar närmast vindkraftparken skulle behålla möjligheten att på- verka genom samråd i tillståndsprocessen och genom att överklaga ett tillståndsbeslut. 7Regeringen kan i vissa fall förbehålla sig prövningen enligt 17 kap. 3 § . 8Se avsnitt 3.6. 9Pettersson, , in the – Implications for the Development of , Nordisk miljörättslig tidsskrift 2011:2, s. 43–44 och 49–50. 10Jfr /, kommentar till 14 kap. 3 § regeringsformen. Ett avskaffande av tillstyrkan Opinionen för vindkraft i är generellt sett positiv. Men att det finns en positiv opinion till vindkraft på ett energipolitiskt plan innebär inte att det finns en positiv opinion till vindkraft i ett konkret markanvändningssammanhang.11 Vid utbyggnaden (och fortsatt ) av vattenkraften grundade sig motståndet framför allt i skadorna på biotoper. Vid kärnkrafts- utbyggnaden på risken för en framtida katastrof. Det motstånd som finns mot vindkraft, som främst är lokalt,12 grundas framför allt i den vardagliga påverkan på människors livsmiljö.13 Motståndet mot på- verkan på landskapsbilden bör bero på vilken anknytning till platsen, platsidentitet, som de som påverkas av en vindkraftsetablering har. Det vill säga, uppförande av vindkraft i en miljö som präglas av natur påverkar de boendes uppfattning på ett annat sätt än uppförande av vindkraft i en miljö som redan är industrialiserad.14 Detta har lett till att det lokala vindkraftsmotståndet ibland sammanfattas som ett ut- tryck för fenomenet NIMBY,15 det vill säga att de som är emot ett projekt är emot det bara därför att det ska byggas nära just dem. Det finns också studier som tyder på att om man är negativt inställd till ett vindkraftsprojekt i sin närmiljö så blir man också negativt inställd till vindkraft på ett generellt plan.16 En del av motståndet kan också bestå i upplevelsen av orättvisa i att de visuella intrången drabbar människor i de glesbefolkade delarna av landet till gagn framför allt för människor i tätbefolkade delar.17 11Liljenfeldt, och Mels, , Vindkraftsplanering och lokal anpassning, Samhällsplaneringens teori och praktik, s. 340–348, Liber, , 2020, s. 348, (cit. ”Liljenfeldt/Mels”). 12Persson, och , , Socioekonomiska konsekvenser av vindkraftsetable- ring och tillämpningen av vindbonus – en kunskapssammanställning, lantbruksuniver- sitet, , 2016, s. 18, (cit. ”/Fernquist”). 13Anshelm, , Kraftproduktion och miljöopinion – Kritiken av vindkraftens miljöpåverkan och den som riktats mot övriga kraftslag, , rapport 6571, 2013, s. 63 f. 14Persson/Fernquist, s. 27. 15”Not in my backyard”, ung. “inte på min bakgård”. 16Waldo, , , , Attityder och delaktighet vid etablering av vindkraft till havs, , rapport 6351, , 2010, s. 40. Saglie, m.fl., What shapes municipalities’ perceptions of fairness in windpower developments?, Local Environment , 2020, (cit. “Saglie m.fl.”) eller Corvellec, , Ett bra vindläge – Industrialisering och nyliberal kommersialisering av blåsiga platser, Lunds univer- sitet, , 2006, s. 16 f. Ett avskaffande av tillstyrkan Den lokala opinionen påverkas dels av upplevelsen av nytta (och skada) av vindkraft,18 dels av möjligheterna att påverka19 och vara delaktig i20 beslutsprocessen. I tycks ett minskat kommunalt inflytande ha lett till en sådan svängning i opinionen kring vindkraft att den norska regeringen aviserat en omläggning av lagstiftningen till ett system som liknar en svensk plan- och bygglagsprövning pa- rallellt med miljöprövningen. har utbyggnaden avstan- nat.21 I vart fall i norsk kontext synes det vara rättviseaspekter och ekonomiska aspekter som avgör kommunens inställning till lokal vindkraft,22 vilken förstås inte behöver motsvara den lokala opinionen. Ett aktuellt svenskt exempel där kommunens inställning tycks skilja sig från den lokala opinionen är Malung-Sälens kommuns be- slut att med hänvisning till klimatomställningen och till ekonomiska orsaker (arrendeavgifter) gå emot utslaget i en folkom- röstning och tillstyrka en vindkraftsetablering.23 Omröstningen illu- strerade också i någon mån de skillnader som kan finnas mellan olika platser och invånare inom en kommun. I hela kommunen röstade mot en tillstyrkan och för. I valdistriktet vid den planerade parken röstade 71 pro- cent mot en tillstyrkan och en övervägande andel positiva röstande fanns bara i ett valdistrikt som innefattar halva centralorten och mer glesbefolkade områden jämförelsevis långt från den pla- nerade vindkraftparken (för).24 När en plats för en ny vindkraftspark ska väljas är det många olika aspekter som spelar in. Det är vindkraftsprojektören som avgör var den vill ansöka om tillstånd för att bygga en vindkraftsanläggning, 18Liljenfeldt/Mels, s. 347. Ledec, , , Kennan W, Aiello, , Greening the – Environ- mental and Social Considerations for Development, , , 2011 s. 58 eller , , Local Politics of Renewable Energy: Project Planning, Siting Con- flicts and Citizen Participation, , , 2004, s. 13 f. samt Liljenfeldt/Mels. 20Ryberg m.fl., The Effects of on Human Interests, , rapport 6545, , 2013, s. 106 ff. samt Liljenfeldt/Mels. nr 28 (2019-2020), s. 1 ff. Jfr äv. , , Should locals have a say when it’s blowing? The influence of municipalities in permit procedures for windpower installations in and , 2020:1, s. 59–79. “”). 23Kommunfullmäktigeprotokoll för och Politikerna väljer att gå emot folk- omröstningen kring vindkraftsparken, . 24Malung-Sälens kommun, Folkomröstningen – Sammanställning slutresultat. Ett avskaffande av tillstyrkan det vill säga det finns inte någon central planering eller utlysning av områden där vindkraft får byggas.25 Däremot är det förstås rimligt och brukligt att projektören tar hänsyn till sådant som statliga och kommunala utpekanden av såväl områden lämpliga för vindkraft som av motstående intressen för att öka chanserna att få parken till- styrkt av kommunen och för att få tillstånd enligt . Den kommunala tillstyrkan påverkar projektören i plane- ringsstadiet på så vis att projektörer kan undvika en kommun som gjort sig känd för att inte tillstyrka projekt.26 Det vanliga är att tidig kontakt tas med kommunerna för att få veta deras inställning, eller ibland för att försöka påverka dem att vara positiva till ett projekt.27 Något som ofta påtalas av vindkraftsbranschen när det gäller kom- munal tillstyrkan är bristen i förutsebarhet och att en kommun kan fatta ett, ur projektörens synpunkt, irrationellt beslut senare i pro- cessen.28 Det förekommer också att projektörer fortsätter driva ett projekt trots att kommunen tidigt meddelat att den inte kommer att tillstyrka projektet.29 Ett avskaffande av den kommunala tillstyrkan skulle medföra att projektörerna inte längre behövde säkerställa att kommunen är po- sitiv till en etablering av en vindkraftpark, i synnerhet om parken är förenlig med översiktsplan. Om vindkraftparken inte är förenlig med kommunens översiktsplan är det troligtvis så att projektören i de flesta fall ändå skulle behöva lägga kraft på att få kommunen att stödja projektet, eftersom risken annars vore att tillståndsmyndig- heten bedömde platsen som olämplig. Å andra sidan skulle en kom- muns motvilja inte alltid vara tillräcklig, i och med att en översiktsplan inte är rättsligt bindande i tillståndsprövningen. Om en lokalisering bedömdes vara lämplig av prövningsmyndigheten, trots att kom- munen i sin översiktsplan inte ansett det, så skulle tillstånd kunna ges. Ett avskaffande av den kommunala tillstyrkan för vindkraft skulle sannolikt leda till att en del för vindkraft särskilt lämpliga platser som stoppas av kommuner kunde bebyggas. Det hindrar inte att de platser som kommunen annars skulle ha tillstyrkt också kom- 25Så är exempelvis fallet för havsbaserad vindkraft i , 3 kap. 22 § lov om fremme af vedvarende energi, nr 1392 av 27/12/2008. 26Uppgift från Svensk Vindenergi per e-post . 27Uppgift från kommun per telefon och från per e-post . 28Uppgift från Svensk Vindenergi per e-post . 29Uppgift från kommun per telefon angående fortsatta förfrågningar om (se MÖD M 9183-17). Ett avskaffande av tillstyrkan mer att bebyggas. Arbetet med att planera för var en vindkraftsetabler- ing ska förläggas blir hur som helst något mer förutsebart för pro- jektören. Även tillståndsprocessen kan resultera i ett nej, och ett ännu senare nej än tillstyrkan, men för tillståndsproces- sen är det mer kända faktorer att förhålla sig till och det finns även praxis att hitta stöd i. Tidiga kontakter med kommunerna skulle san- nolikt fortsatt att tas, eftersom kommunerna är viktiga såväl för att få en god lokal förankring av projektet, som för att kommunen i sig är en viktig aktör när den yttrar sig om en vindkraftsetablering i till- ståndsprocessen. I synnerhet om etableringen inte görs inom ett område som pekats ut som lämpligt i översiktsplanen. Sammanfattningsvis är utredningens bedömning att arbetet med att välja var en vindkraftpark ska placeras skulle förändras till det bättre vad gäller förutsebarhet men i övrigt inte särskilt mycket om den kommunala tillstyrkan avskaffades. I vissa enskilda fall skulle det kunna ge möjligheten att få tillstånd för lämpliga platser mot kommunens vilja. 5.2.4Uppfyllande av de energi-, miljö- och klimatpolitiska målen Energipolitiken syftar till att förena försörjningstrygghet, konkur- renskraft och ekologisk hållbarhet. ska ha 100 pro- cent förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Vidare ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten.30 De klimatpolitiska målen är flera, men det övergripande är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser för att därefter nå nettominskningar.31 Även på EU-nivå och internationell nivå finns mål eller åtaganden som är bundet till, men dessa ska avspeglas i nationell rätt och det finns inte anledning att ingående gå igenom dem här.32 2017/18:228, s. 1. 2016/17:146, s. 1. 32För genomgång av EU:s och FN:s klimatmål se prop. 2016/17:146, s. 19 ff., och för viss översikt gällande EU:s energipolitiska mål se prop. 2017/18:228, s. 13. Ett avskaffande av tillstyrkan Det är svårt att jämföra olika elproduktionssätts totala påverkan på klimatet. Än svårare att bedöma deras totala miljöpåverkan.33 All- deles självklart är det inte heller att ett avskaffande av den kommu- nala tillstyrkan utan andra ändringar skulle leda till en ökad utbygg- nad av vindkraft,34 även om det är utredningens mening att så är fallet (se strax nedan). Vad gäller det energipolitiska målet om förnybar elproduktion 2040 anges i utredningens direktiv att vind- kraftens utbyggnad är central för att målet ska kunna nås. Det saknas därför anledning för utredningen att kommentera det målet i rela- tion till en ökad vindkraftutbyggnad som följd av en avskaffad kom- munal tillstyrkan. En ökad andel vindkraft i elsystemet gör att systemet blir mer väderberoende och att frågan om effekttillgång blir mer aktuell.35 Ef- tersom kärnkraften, med en hög och stabil effekt i , minskar i omfattning kan detta påverka energipolitikens mål om försörjningstrygghet. Att bygga mer vindkraft i skulle kunna bidra till att upprätthålla effektbalansen, även om det måste kombineras med balanserande åtgärder som efterfrågeflexi- bilitet eller energilagring.36 Även mer vindkraft i norra kan bidra till att upprätthålla effektbalansen, men det förutsätter ökade elöverföringsmöjligheter från nord till syd.37 En decentralisering av elproduktionen har också fördelar ur försörjningstrygghetssyn- punkt. Vindkraften har låga produktionskostnader38 och en ökad ut- byggnad av vindkraft kan därför väntas tränga undan dyrare elpro- duktion såsom kraftvärme eller kärnkraft.39 Om tillgången till lokalt tillgänglig effekt minskar, därför att den konkurreras ut av vindkraft, kan försörjningstryggheten minska. Om däremot vindkraften byggs ut i tillräcklig omfattning, på rätt platser och kombinerat med energilagring, elnätsutbyggnad och efterfrågeflexibilitet är det möjligt 33Framtidens el – så påverkas klimat och miljö, Kungl. (), , 2016, särskilt s. 7 f. 34Rapport tillstyrkan NV och STEM, s. 56. 35Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion, , rapport /929, s. 23 ff. 36Åtgärder för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet, , , s. 24 ff. förnybar el Delrapport 2 – Scenarier, vägval och utmaningar, Statens energimyn- dighet, , s. 33. 38Produktionskostnader för vindkraft i , , , s. 42 ff. 39Som skedde exempelvis i och 2019, /artiklar/2019/11/initiativ-for-okade-investeringar-i-elnaten-och-okad- regional-effekt, hämtad . Ett avskaffande av tillstyrkan att undvika en minskning av försörjningstryggheten totalt sett.40 En för försörjningstryggheten positiv effekt av mer vindkraft i systemet kan också vara att bränsle för att framställa el genom kärnkraft, och i viss mån kraftvärme, inte behöver importeras i lika hög grad som , det vill säga energisystemets importberoende minskar. Vis- serligen kan behovet av elimport öka. Det energipolitiska delmålet om konkurrenskraft avser konkur- renskraftiga energipriser.41 Kostnaden för el (inklusive elnät) är ur ett europeiskt perspektiv låg i och den har inte ökat, snarare minskat något, de senaste femton åren.42 Eftersom vindkraft är en billig produktionsmetod bör en ökad utbyggnad av vindkraft leda till relativt sett lägre elpriser. Med förväntad utbyggnad av elnäten ökar kostnaden för distributionen av elen. Om elpriset minskar mer än nätkostnaden ökar är mycket svårt att säga och beror på var vind- kraft byggs ut, vilka lösningar för effektförsörjning och lagring som erbjuds och hur nätet byggs ut och prissätts. Delmålet om ekologisk hållbarhet kopplar till det så kallade ge- nerationsmålet med sina sju strecksatser och de sexton miljömål som hör till generationsmålet.43 Den enda strecksats för vilken utveck- lingen är positiv gäller förnybar energi och energieffektivisering.44 För de flesta miljömål går utvecklingen åt fel håll, eller i vart fall inte åt rätt håll.45 elproduktion har låg klimatpåver- kan och producerar mer el än som används i landet, varför en utökad vindkraftsutbyggnad inte nödvändigtvis innebär någon väsentlig förbättring i det avseendet. Om industrins och trans- portsektorns klimatpåverkande utsläpp ska minska genom en ökad elektrifiering kommer elanvändningen i att öka46 och ett sätt att bibehålla låg klimatpåverkan i elproduktionen är att täcka den ökade användningen med vindkraftsel. 40Jfr Vägen till ett förnybart elsystem – Delrapport 1: Framtidens elsystem och förutsättningar, , , s. 41. 2017/18:228, s. 15 f. 2020/21:1 Utgiftsområde 21, s. 14 f. 43SOU 2017:2, s. 148. 2020/21:1 Utgiftsområde 20, s. 21. 45Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019, , 2019, s. 90 f. 46Scenarier över energisystem 2018, , , s. 37 ff. Ett avskaffande av tillstyrkan Vindkraften kan ha relativt sett positiva effekter, alltså jämfört med att framställa energi på ett annat sätt, men den på EU-nivå över- ordnade principen för energisektorn är energieffektivisering först,47 och det finns också andra sätt än vindkraft att framställa energi och el med låg klimatpåverkan.48 Vindkraften har en negativ påverkan på miljömål, exempelvis Storslagen fjällmiljö49 och flera av de mål som rör den biologiska mångfalden. Mer vindkraft kan alltså ha en negativ påverkan på olika miljömål oavsett om effekten är positiv eller negativ för klimatmålen. Visserligen ingår påverkan på natur- värden i tillståndsprövningen, men om mer vindkraft skulle byggas om tillstyrkan avskaffades måste ändå slutsatsen bli en högre faktisk på- verkan på ett antal motstående intressen än annars. Att göra det enklare att bygga vindkraft trots lokala motstående intressen eller lokalt motstånd kan göra det lättare att bibehålla en låg klimatpåverkan i elproduktionen, men liksom vid all utbyggnad av energiproduktion (eller de flesta andra verksamheter) kommer motstående intressen att påverkas negativt och uppnåendet av de mål som är kopplade till dessa intressen alltså försvåras. Utredningen rättssäker vindkraftsprövning antar alltså att en avskaffad tillstyrkan skulle leda till mer vindkraft i och därmed till en högre faktisk påverkan på motstående intressen. Mot den slutsatsen kan anföras att ett avskaffande av den kommunala tillstyrkan kan leda till bättre lokaliseringar av vindkraftparker, men trots allt medför en ökad mängd vindkraft i landet och på fler platser en ökad påverkan på motstående intressen. Sammanfattningsvis är det svårt att bedöma hur ett avskaffande av den kommunala tillstyrkan skulle påverka uppfyllandet av de miljö- och energipolitiska målen, eftersom det finns alternativa sätt att nå målen och ett gynnande av vindkraften indirekt missgynnar andra produktionsslag och också kan minska incitamenten att ener- gieffektivisera i och med att det blir enklare att producera billig el. 47Kommissionens meddelande energi för alla i , KOM(2016)860. Principen lyfts fram också bland annat i förnybartdirektivets skäl 74 och art. 15. 48Se t.ex. Vindkraftens resursanvändning – Ett livscykelperspektiv på vindkraftens resursanvänd- ning och växthusgasutsläpp, , 2021, s. 15 f. 49Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019, , 2019, 2019, s. 118 f. Ett avskaffande av tillstyrkan 5.2.5Rättssäkerhet, effektivitet och förutsebarhet Utredningen ska verka för att prövningen av vindkraft, med avse- ende på den kommunala tillstyrkan är rättssäker, effektiv och förut- sebar. Ett avskaffande av den kommunala tillstyrkan, utan att andra motsvarande eller kompenserande befogenheter ges till kommu- nerna, skulle göra tillståndsprocessen mer effektiv och förutsebar. I och med att en beslutsinstans skulle tas bort skulle tid och resurser kunna sparas och den oförutsebarhet som ligger i att ett beslut fattas av en politisk organisation utan grund i transparenta kriterier skulle försvinna. Ökad förutsebarhet innebär i sin tur lägre risk för projek- törerna. Förutsebarhet är svår att kvantifiera. Den tidsåtgång som kommunernas tillstyrkansberedningar tar går visserligen att be- räkna, men varierar stort från fall till fall och kommun till kommun och dessutom är det inte nödvändigtvis så att den kommunala pro- cessen lägger någon kalendertid till den totala tillståndstiden, ef- tersom den kan ske parallellt och oberoende av tillståndsprocessen. Med hänsyn till vad branschföreträdare framfört om saken är det ändå rimligt att anta en inte obetydlig effektivitetsvinst.50 När det gäller rättssäkerhet är bilden lite mer komplicerad. För vindkraftsprojektörerna skulle den tydlig stärkas, i och med att de inte längre blir beroende av att en politisk organisation ska fatta ett visst, oreglerat, beslut som projektören inte kan överklaga. För kom- munmedlemmar kan man möjligtvis hävda att rättssäkerheten för- svagas, i och med att det inte längre blir möjligt att få den del av lokaliseringsaspekterna som en kommun bestämmer om överprö- vad. Men det är snarare så att det som försvagas är det kommunala självstyret och därmed den lokala demokratin och förankringen, inte rättssäkerheten. 5.3Sätt att tillgodose det kommunala inflytandet Om utredningen föreslår att den kommunala tillstyrkan ska tas bort ska den också, enligt direktiven, föreslå hur kommunalt inflytande ändå kan tillgodoses. Kommunernas inflytande över utbyggnaden av vindkraft kan inte helt och hållet tillgodoses om den kommunala till- 50NV rapport 6769. Ett avskaffande av tillstyrkan styrkan tas bort, med mindre än att en lika oinskränkt möjlighet att stoppa vindkraft införs på annat sätt vilket i sin tur skulle förfela syftet med borttagandet. Kommunerna skulle kunna kompenseras på olika sätt, antingen med inflytande på andra områden eller genom ekonomisk ersättning, men själva innebörden av avskaffandet av den kommunala tillstyrkan av vindkraft är att det kommunala inflytandet minskar. Utredningen går därför i detta avsnitt igenom olika mo- deller för att kompensera kommunerna för deras minskade infly- tande eller att lindra det. Ökat fokus på kommunens inställning i tillståndsprocessen Ett sätt att mildra effekten, ur kommunernas synpunkt, av att ta bort den kommunala tillstyrkan av vindkraft vore att stärka kommuner- nas roll i tillståndsprövningen. Det kan göras på flera olika sätt. Det vore möjligt att införa en ny punkt eller ett nytt stycke i 6 kap. 35 § med innebörden att en miljökonsekvensbe- skrivning ska innehålla en redogörelse för hur kommunala syn- punkter om lokaliseringen av verksamheten ska tillgodoses om verk- samheten är en tillståndspliktig vindkraftsverksamhet. Alternativt att en särskild motivering från sökandens sida ska krävas för de fall där kommunen motsatt sig en lokalisering. Det skulle i viss mån lyfta fram kommunens roll. I praktiken bör dock skillnaden mot att inte ha en sådan regel vara begränsad. Det skulle också vara möjligt att byta ut nuvarande 16 kap. 4 § mot en ny bestämmelse med innebörden att tillstånd inte får ges till vindkraft om inte kommunens yttrande först inhäm- tats av tillståndsmyndigheten. Det skulle också sätta ljus på vikten av kommunens synpunkter. Det är dock i sak svårt att se att en sådan ordning skulle tillföra särskilt mycket, eftersom kommunen ändå har möjlighet att yttra sig i ärendena och översiktsplanen vid ett av- skaffande av den kommunala tillstyrkan lär få större betydelse än den har . Ett avskaffande av tillstyrkan 5.3.1Kommunalt inflytande över riksintresseanspråk Det är en uppgift för olika statliga myndigheter att enligt förord- ningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden peka ut områden som myndigheterna bedömer är av riksintresse en- ligt bestämmelserna i 3 kap. . Riksintressena ska synlig- göra områden av särskild betydelse för vissa typer av aktiviteter, vär- den eller verksamheter så att dessa särskilt kan beaktas när en ny verksamhet ska tillåtas eller en plan ska tas fram. Riksintressen är avsedda att vara avstyrande, det vill säga styra bort för området mindre lämpliga verksamheter,51 men det finns exempel där de även haft viss tillstyrande effekt.52 Riksintresseutpekanden är inte i sig bindande utan det är upp till prövande myndighet att avgöra om ett område är av riksintresse eller inte.53 Om ett område utgör riksin- tresse för flera konkurrerande användningar ska en avvägning mellan dessa göras, enligt 3 kap. 10 § . Som utredningen redogjort för i avsnitt 3.6.1 ska kommunerna beakta riksintresseutpekanden i sin planläggning och om det inte görs kan staten, genom överprövning av detaljplane- beslut eller regeringens planföreläggande, se till att ett riksintresse ändå får genomslag. Det finns ingenting som säkerställer kommunalt inflytande över utpekanden av riksintressen, vilket är naturligt med tanke på att syftet är att säkra statligt inflytande över markanvändningen.54 De ansvariga myndigheterna arbetar på olika sätt med sina riksintresseutpekanden och kriterierna för desamma,55 men det är vanligt att involvera olika intressenter genom samråd eller arbetsgrupper.56 Ett sätt att stärka det kommunala inflytandet över lokaliseringar av vindkraft även utan en ordning med tillstyrkan vore därför att föreskriva om kommunalt deltagande i arbetet med att peka ut riksintressen. I sin mest avgränsade utformning skulle det 1997/98:45, s. 240 ff., det framgår dock redan av bestämmelsernas ordalydelser. MÖD M 7639-11. 53Bengtsson m.fl., – en kommentar, Juridik, version 19, kommentar till 3 kap. , (cit. ”m.fl.”). Jfr äv. MÖD 2015:15. Se äv. prop. 1997/98:45, s. 242. 54Ds Bo 1984:3 Förslag till lag om hushållning med naturresurser m.m. s. 111. 55Översyn kriterier riksintressen, , rapport 2020:26, 2020, s. 22 ff. inför utpekande av områden för befintliga vattenkraftverk som riksintresse för energiproduktion, /nyhetsarkiv/2018/250-vattenkraftverk-bor-skyddas-genom-att- bli-riksintresse. Ett avskaffande av tillstyrkan