sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — Den som väljer att konvertera möter kostnader för regi- streringsbesiktningar, avgastestning samt förlust av fordonets garanti utöver själva konverteringskostnaden. skriver att analysen pekar på att ett konverteringsstöd inte är ett kostnads- effektivt styrmedel för att minska transportsektorns utsläpp av fossil koldioxid och ser även en rad osäkerheter kopplat till prisutveck- lingen på drivmedel bland annat kopplat till framtida politik. Även ser utmaningar med konvertering och skri- ver att det generellt är betydligt mer kostnadseffektivt att påverka in- flödet i fordonsflottan än att i efterhand skrota ut fungerande bilar eller investera i konverteringsåtgärder för bilar med kort återstående livslängd. Det är framför allt de undersökningar som gjorts i som ger information i frågan om möjligheterna med konvertering till denna utredning. Projektet konstaterade att det var svårt att hitta företag som ville konvertera arbetsmaskiner och det blev i slutändan endast maskintillverkare som deltog15. Förhoppningen var från början att hitta företag som ville konvertera äldre arbetsmaskiner och trak- torer men det visade sig för kostsamt och komplicerat. Valtra, som sedan deltog i projektet, uppgav i en förstudie att de skulle kunna till- handa en traktor konverterad till dual-fuel med biogas men att det skulle behövas en volym om cirka 10 traktorer för att det ska vara intressant. Vid denna volym indikerades en merkostnad på för en konverterad traktor. Förstudien av marknadsförutsättningarna inför konstaterade att efterkonvertering av moderna arbetsmaskiner är en 14Konjunkturinstitutet , Efterkonvertering av personbilar – en samhällsekonomisk analys, KI 2021:12. 15Jordbruksverket 2015, Biogasdrift i arbetsmaskiner – Slutrapport av regeringsuppdrag. Enligt rapporten gör emissions- krav som finns för arbetsmaskiner inom EU det omöjligt för någon annan än motor-/maskintillverkarna eller närstående underleveran- törer till dessa, att utveckla konverteringssatser för efterkonvertering av arbetsmaskiner. För att någonting ska kunna hända med efterkon- verteringsfrågan krävs det alltså ett större intresse från motor- och maskintillverkarna. Innan svarade på ett regerings- uppdrag om att lägga förslag för att efterkonvertera arbetsmaski- ner17. Utöver biogas undersöktes även möjligheter till konvertering för drift på RME och ED95. Anpassning till RME-drift var det alter- nativ som krävde minst insatser och kostnaderna uppskattades till maximal 10 000kronor (2011). Vad gäller ED95-drift var det svårare att bedöma kostnaderna då mer eller mindre hela motorn skulle be- höva bytas ut. 7.1.10Eldriften har många fördelar men också utmaningar Det finns ett antal arbetsmaskiner som har elektrifierats och elektrifiering blir vanligare inom vissa användningsområden. Det handlar främst om mindre maskiner och redskap för trädgårdssköt- sel men även stora arbetsmaskiner som används i gruvor. Små såväl som stora arbetsmaskiner förkommer med batteridrift eller kabel. För jordbrukets del finns potentialen vad gäller elektrifiering av arbetsmaskiner för inomgårdsarbeten, ofta genom att utfodring och utgödsling automatiseras. Liksom inom transportsektorn är räck- vidden och kapaciteten utmanande för att kunna elektrifiera av jord- brukets fältarbeten. Det förekommer arbetsmaskiner av hybridmodell där el-drift kom- bineras med en förbränningsmotor. Det har även gjorts försök med att elektrifiera hjälpfunktioner eller ersätta mekanisk och hydraulisk drift av redskap.18 Potentialen inom jordbruket bedöms dock vara begränsad eftersom traktorer i många fall arbetar med relativt hög belastning. Dessa förutsättningar gör det svårt att återvinna energi i en traktor som arbetar i fält på samma sätt som det går att 16Jordbruksverket och Transportstyrelsen 2011, Efterkonvertering av arbetsmaskiner – Mark- nadsförutsättningar och förslag till styrmedel. 17Jordbruksverket 2011, Omställningspremie för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. 18Baky 2016, Kartläggning av förnybara drivmedel för jordbruket. göra i arbetscykler för hjullastare och grävmaskiner där inbromsning och släppt hydraultryck kan utnyttjas för att ladda batterier eller på annat sätt återvinna energin. Det förekommer en stor mängd olika redskap som kopplas på traktorer. Det handlar exempelvis om jordbearbetningsmaskiner som plogar och harvar, skördemaskiner så som slåttermaskiner och rund- balspressar, vagnar för olika typer av transporter och gödselspridare. Dessa redskap drivs till största del hydrauliskt eller mekaniskt via traktorn. Systemen har funnits länge och är standardiserade för att olika redskap och traktorer ska kunna kopplas till varandra obero- ende av tillverkare. Potentialen att minska energianvändningen, öka effektiviteten och förbättra kontroll/styrning genom elektrifiering är stor jämfört med dagens system med drift via traktorns kraftuttag och hydraulsystem. El-drift har flera fördelar däribland en radikalt högre verkningsgrad än förbränningsmotorn och tillgången på fossilfri el är god i . 7.1.11Maskiner som främst används ”inomgårds” Inomgårdsarbete har förändrats i och med att jordbruksföretagen blir större. Från att tidigare handlat om mycket manuellt arbete sker många moment med hjälp av olika typer av maskiner. Arbets- uppgifterna beror på produktionsinriktning men det är vid djurhåll- ning som inomgårdsarbetet blir mer omfattande. Svensk djurskydds- lagstiftning ställer höga krav på stallmiljön och för en god djuromsorg krävs kontinuerlig utfodring och utgödsling. Många moment kräver många arbetstimmar men ur energiförbrukningsperspektiv är upp- värmning den mest betydande posten följt av ventilation och belys- ning. Utgödsling utgör endast en mindre andel av energiförbrukningen oavsett om den sker med el eller med diesel19. Lastning och lossning av olika insatsmedel görs ofta med traktor eller någon form av last- maskin. Djurhållande gårdar har ofta flera typer av arbetsmoment där ut- fodring och utgödsling utförs . Gårdar som håller fjäderfä och grisar i större skala har ofta automatiserade elektriska system där utfodringsanläggning och utgödsling är en del av stallbyggnaden. 19Baky m.fl., JTI på uppdrag av 2010, Kartläggning av jordbrukets energi- användning. Höga krav på smittskydd och stabil stallmiljö gör att man strävar efter att minska andelen människor som rör sig in och ut i stallen. Det är färre arbetsmoment och graden av automatisering hög. Vid uppfödning av nötkreatur och får är graden av automatiser- ing lägre men det skiljer sig mycket mellan olika jordbruksföretag. Inslagen av automatisering är högst vid mjölkproduktion och till viss del specialiserad ungnötsuppfödning där också den högsta ekono- miska omsättningen finns. Det varierar hur företagen valt att lägga upp sitt inomgårdsarbete där vissa har en mycket hög grad av auto- matisering, med exempelvis mjölkrobotar medan andra bygger verk- samheten på mer manuellt arbete. Teknik för att automatisera är kostsam och det finns olika strategier beroende på förutsättningar, besättningens storlek, tillgång på arbetskraft och en rad andra fakto- rer. På de flesta större företag med nötkreatur är utgödslingen auto- matiserad och sker med hjälp av olika elektriska system med där delar av stallets golv skrapas rent kontinuerligt och gödseln transporteras till en gödselbrunn. Vissa stall använder sig av gödseldränerande golv/ spaltgolv där gödseln med hjälp av djurens tramp faller genom små öppningar i golvet ned i en ränna där en utgödsling transporterar bort gödseln. Många nötkreatursbesättningar har inte investerat i fast utgödsling, ofta mindre och halvstora besättningar utan mjölkpro- duktion. På dessa gårdar sköts utgödslingen med gårdens arbets- maskiner som då körs in i stallet för att skrapa rent delar av golv och transportera gödseln till gödselbrunn eller platta. Det finns nu även självkörande robotar för utgödsling och utfodring på marknaden. Så kallade djupströbäddar är vanliga i nötkreaturs- och fårbesätt- ningar för köttproduktion. Dessa bäddar utgör djurens liggyta och ströas med exempelvis halm, ett arbete som oftast utförs helt eller del- vis maskinellt. Djupströbädden ligger ofta då nytt torrt material tillförs. Det har blivit allt vanligare att gårdar som håller större besätt- ningar av nötkreatur mixar foder på olika sätt, ofta olika grovfoder och ibland hela fodergivan med grovfoder, kraftfoder och mineraler, så kallat fullfoder. Gårdar som inte har fullfoder använder sig ofta av foderautomater inne i stallet där djuren själva får en separat kraft- fodergiva efter sina behov medhjälp av en transponder runt halsen, vid robotmjölkning ofta i samband med mjölkningen. Grovfoder/ fullfoder mixas ofta med hjälp av en traktor där mixern drivs och dras i form av en vagn efter traktorn. Traktorn kan på detta sätt köra runt på gården och fördela ut fodret. Det är också vanligt med sta- tionära mixers som då drivs av elektricitet och utdelningen av foder sker med hjälp av en elektrisk fodervagn oftast hängande i en räls eller transportband. Elektriska fodervagnar innebär en större inve- stering och ett mindre flexibelt system jämfört med mixervagn efter traktor. Många gårdar mixar inte grovfoder alls utan lägger ensilage direkt på foderbordet med hjälp av traktor eller lastmaskin. I de fall gården har en tornsilo kan hela kedjan från silo till foder- bord ske helt elektriskt. Tornsilon har dock flera nackdelar och an- vänds inte i så stor omfattning vid nybyggnation längre, se kapitel 11 om ensilageplast. De flesta gårdar med nötkreatur, får och hästar an- vänder sig av ensilage i rundbal eller plansilo. Dessa system kräver trak- tor eller lastmaskin för att få grovfodret från lagringsplats till foder- bord eller till mixern. Hästverksamheten står för en betydande del av grovfoderkonsumtionen i vilket gör att det även används arbetsmaskiner för utfodring och utgödsling i denna verksamhet. Kompaktlastare har blivit ett allt vanligare inslag på gårdarna då användningsområdet är brett, lastning, lossning, utfodring och utgöds- ling. Dessa maskiner kan vara ett alternativ för mindre och halvstora gårdar som inte vill investera i utfodringssystem med mixer och lik- nande. Det finns numera även flera alternativ med el-drift hos olika maskintillverkare (, , , Avant). Dessa maskiner används ofta inne i stall och fördelarna som framhålls hand- lar mycket om förbättrad arbetsmiljö genom låg ljudvolym och inga avgaser. Eftersom maskinen inte får någon tomgångskörning och till följd av el-motorns höga verkningsgrad blir energiåtgången lägre. Nackdelarna är den korta driftstiden med behov av laddning och högre inköpspris. Vi en studie av JTI testades en eldriven kompakt- lastmaskin i olika inomgårdsarbete.20 Resultaten visade att den el- drivna maskinen förbrukade av den energimängd som dieselmaskinerna krävde för samma arbete. 20Pettersson 2015, JTI/för batteridriven kompaktlastmaskin. 7.1.12Fältmaskiner och potentialen att driva dessa med förnybara alternativ I motsats till inomgårdsarbetet finns det i princip inga alternativ till förbränningsmotorer för jordbrukets fältarbete och det är här den största delen av jordbrukets dieselförbrukning sker. Det finns exem- pel då ett antal lösningar med att förse en traktor med el via kabel, tankarna övergavs dock då förbrännings- motorn var mer praktisk. Inom växtodlingen används maskinerna huvudsakligen i fält för att göra de insatser som krävs för att odla fram en gröda men också för att transportera insatsmedel till fältet och skörden från fältet. Hur mycket arbete som krävs på fältet beror på gröda men också biologiska lokala förhållanden så som jordmån så väl som väder. Jordbrukets fältarbeten är mycket energikrävande och det är sär- skilt jordbearbetning då redskap dras av en traktor för att bekämpa ogräs och förbereda en såbädd för kommande grödor. Minskad eller minimerad jordbearbetning innebär att en eller flera moment tas bort helt eller ersätts av andra, plöjningsfri odling är ett. Reducerad jordbearbetning har många andra för- och nackdelar både ekonomiska och biologiska, till stor del är det lokala förhållanden som avgör möj- ligheterna. Vid skörd varierar behovet av maskiner beroende på gröda. Rot- frukter och liknande grödor under mark kräver stora energiinsatser. skördas och energibehovet blir därför stort utslaget på helår. Det varierar mycket mellan olika gårdar hur stor del av arbetet som handlar om transporter. I en studie uppskattades att transporter till och från jordbruket samt mellan och inom gårdar förbrukar i storleksordningen diesel varje år.21 har med hjälp av och studerat möjligheterna att bedriva ekologisk odling med hjälp av självgående batteridrivna traktorer22. I studien jämförs en elektrisk självkörande traktor med användningen av en dieseltraktor för fältaktiviteterna på ett mjölkföretag med åker. Alla maskinaktiviteter i fält utom tröskningen ingick i studien. Simuleringen som avgränsats till indikerar att det skulle vara möjligt att ersätta en konventionell 21Engström m.fl., JTI/av jordbrukets logistik. 22RISE 2017 Batteridriven autonom jordbruksmaskin: Simulering av maskinaktiviteter på en svensk gård. traktor på 160 kW med två självkörande batteridrivna traktorer på 36kW vardera och sänka kostnaderna . Ut- redningen tror att på kommer ett systemskifte mot större andel självkörande maskiner leda till elektrifiering av jordbrukets maskiner. 7.1.13Maskiner som används i skogsbruket Till skillnad från jordbrukare har många skogsägare inte egna maski- ner som behövs för skogsbruket. För åtgärder som avverkning, mark- beredning och gallring tas ofta hjälp av skogsentreprenörer. Själv- verksamma skogsbrukare har också maskiner men de är ofta mindre och fokus ligger ofta på insatser som kräver mindre maskinellt arbete och mer manuellt arbete så som plantering och röjning. De maskiner som framför allt används inom skogsbruket är skör- dare och skotare. Det är skördaren som fäller, kvistar, kapar träd och skotaren som forslar ut virket till skogsbilväg där det kan hämtas upp med lastbil. Skotaren kan även användas för markberedning och ut- rustas med aggregat för flisning. Bygg- och anläggning, jordbruket och industrin har fördelarna av att samma arbetsmaskiner används över hela världen och tillverkas i långa serier. Skogsmaskinerna däremot produceras i mycket korta serier vilket gör dem dyrare och det blir färre maskiner för att bära utvecklingskostnader. utgörs svenska skogsbrukets maskinpark av omkring 1 200 skördare och 1 800 skotare. Dessa maski- ner används till skillnad från jordbrukets arbetsmaskiner extremt mycket. Ofta går de i skift och genomsnittet bedöms vara 3 500 tim- mar . Drygt 3 000 maskiner svarar för så gott som hela årliga produktion av rundvirke och skogsbränsle. Plantering och röj- ning, har visat sig svårare att mekanisera och sker manuellt. En hel del självverksamma skogsägare använder sig av en skogsutrustad jord- brukstraktor för att köra ut virke vid bland annat gallringar. I vattenbruket används både båtar och skepp samt andra arbetsmaski- ner. Enligt en uppskattning rör sig förbrukningen för skepp och båtar om totalt om drivmedel, se kapitel 13 Bak- De arbetsmaskiner som används i vattenbruket och som omfattas av den nedsättning som finns av koldioxidskatten för bränslen är hjullastare, truckar och traktorer som används bl.a. i sam- band med tunga lyft. Det är mycket få företag som ansöker om åter- betalningen men mängderna som söks har ökat från några få kubik- meter till . 7.2Utredningens förslag och rekommendationer Under denna rubrik lämnar utredningen ett förslag och ett antal rekommendationer vars syfte är att minska växthusgasutsläppen från arbetsmaskiner som används i jordbruket. Utredningen konstaterar att det finns potential (även på kort sikt) att ställa om en stor del av inomgårdsmaskinerna till eldrift. Det är dock svårare att genomföra samma omställning för fältmaskinerna då dessa ofta används över ett stort geografiskt område och effektbehovet kan vara mycket högt då väder m.m. kräver snabba insatser i rätt tid. Utredningen konstaterar vidare att jordbruket är en sektor med väldigt låg omsättning av maskinparken. Många arbetsmaskiner inom sektorn har en förhållandevis lång livslängd eftersom de används in- tensivt men få timmar , t.ex. skördetröskor. I många fall byter arbetsmaskinerna ägare och kan komma att exporteras utomlands för fortsatt användning. Utbudet av arbetsmaskiner som är anpassade för andra förnybara drivmedel än HVO är ännu mycket begränsat. Drift med HVO i stället för fossil diesel kräver inga åtgärder eftersom drivmedlen i stort sett är identiska kemiskt sett. Efterfrågan på HVO är mycket stor och ökande, hårdare krav på produktionen förutspås begränsa utbudet. Tillgången till arbetsmaskiner som är typgodkända för FAME är begränsade. Detta tros bero på att efterfrågan är relativt begränsad och att ett typgodkännande är förenat med en kostnad för tillverkaren. Arbetsmaskiner som drivs av förnybara drivmedel är och kommer initialt att vara dyrare än arbetsmaskiner som drivs på fossil diesel. För ett jordbruk där lönsamheten inte driver omställningen till arbets- maskiner med lägre klimatpåverkan kommer en klimatpremie hjälpa till att sänka företagens kostnader när de väl behöver investera. Avsaknaden av arbetsmaskiner drivna på el-, biogas, etanol- eller andra drivmedel för fältarbete samt den låga omsättningen av maski- ner gör att omställningen tar tid. Satsningar på forskning och ut- veckling av nya tekniker för drift av arbetsmaskiner kan även komma till nytta för andra branscher då traktorer används för många upp- gifter utanför jordbruket exempelvis renhållning, snöröjning m.m. I många fall används samma motorer även i arbetsmaskiner inom bygg- och anläggning. Utredningen ser i ett längre perspektiv att teknikut- vecklingen med självkörande och elektrifierade arbetsmaskiner kan leda till större teknikskiften inom jordbruket som kommer att kunna liknas vid en revolution. För att lyckas behövs omfattande juridiskt arbete för att nya tekniker ska kunna tillåtas av nuvarande lagstiftning. Utredningen föreslår att klimatpremien för miljöfordon utvid- gas så att ersättning även kan ges till arbetsmaskiner som drivs av samma bränslen som gäller för andra miljöfordon dvs. bioetanol, fordonsgas samt hybrider. Utredningen föreslår att klimatpremien enligt förordning (2020:750) om statligt stöd till vissa miljöfordon utvidgas för att även omfatta arbetsmaskiner som drivs av biogas och bioetanol. Genom utvidg- ningen kommer det öppnas möjligheter för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner att kunna omfattas. Detta bör göras genom en änd- ring av förordningen vilken bör träda i kraft . Vidare behöver en omfördelning göras inom anslag 1:17 Klimatpremier under UO 20 Allmän miljö- och naturvård. Utredningen förslår att stödet utvärderas . Den klimatpremie som finns finansieras via anslag 1:17 Kli- matpremier. Anslaget som enligt Budgetpropositionen är på ska kunna användas till investeringsstöd till nya elbussar, ellastbilar och andra miljölastbilar samt eldrivna arbets- maskiner. Villkoren för stödet regleras i förordningen (2020:750) om statligt stöd till vissa miljöfordon. Premien träffar inte jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner då premien begränsas till arbetsmaskiner som drivs av elektrisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa. sådana arbetsmaskiner på marknaden som har en effekt över 75 kW och är lämpade för jordbruket. För att premien ska omfatta de arbets- maskiner som finns tillgängliga som alternativ behöver premien ut- vidgas. Förslaget är således att premien ska kunna ges för de arbets- maskiner som drivs, på samma sätt som de miljöfordon vilka kan få premien dvs. av bioetanol, fordonsgas, elektrisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa eller en hybrid av tidigare nämnda bränslen. Det har inte funnits riktade satsningar från staten för att ställa om arbetsmaskiner. Detta blir tydligt inte minst vid en jämförelse med de satsningar som gjorts vad gäller vägtrafiken. En förklaring kan vara att arbetsmaskinerna ser väldigt olika ut och att det därför inte finns en enkel lösning som passar alla maskiner. En annan kan vara att arbetsmaskinerna i de olika sektorerna står för en förhållandevis liten andel av växthusgasutsläppen och att de därför inte prioriteras inom respektive sektor. Eftersom arbetsmaskiner över 75 kW används i flera sektorer kommer en utvidgning av premien att träffa företag i flera sektorer. Utredningen har valt att fokusera på traktorer då utredningen kon- staterar att den största kategorin arbetsmaskiner i jordbruket är trak- torer. I princip alla jordbruksföretag har minst en traktor och även mindre jordbruksföretag har ofta en traktor. Medeleffekten på trak- torerna som såldes i var 112 kW. Alternativ till att utöka klimatpremien skulle kunna vara att införa ett investeringsstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP. Generellt finns dock en tveksamhet när det gäller att använda inve- steringsstödet till arbetsmaskiner då risken är att stödet betalas ut och att maskinen sedan avyttras. Ett annat alternativ skulle kunna vara att enbart hänvisa till Kli- matklivet. Men det är relativt svårt för arbetsmaskiner att beviljas stöd inom Klimatklivet. Andelen och antalet beviljade ansök- ningar har ökat , men trots det beviljades endast runt en tredjedel av ansökningarna som kom in . De beviljade an- sökningarna gäller framförallt foderblandare samt ett fåtal el-lastare och strömaskiner. En åtgärds utsläppsminskning är central för Klimat- klivet och för arbetsmaskiner är den beräkningen ofta komplicerad, eftersom det kan vara svårt att skilja ut bränsleförbrukningen för en specifik arbetsmaskin från gårdens övriga förbrukning. Förutom arbetsmaskinerna har Klimatklivet även beviljat stöd till eldrivna bevattnings- och gödselpumpar. De har haft en högre andel beviljade ansökningar än övriga arbetsmaskiner och arbetsred- skap. Utredningen har även tittat på möjligheterna att sänka effekt- gränsen för vilka arbetsmaskiner som kan få stödet. Utredningen be- dömer att det skulle även vara ett alternativ att sänka effektgränsen för eldrivna arbetsmaskiner t.ex. 18 kW för att inkludera elektriska arbetsmaskiner som är på väg ut på marknaden. Exempelvis har en hjullastare på 39 kW och en grävmaskin på 20 kW. Utredningens konstaterar dock att investeringsstöd genom Klimatklivet ersätter en större del av investeringen. Det saknas ekonomiskt utrymme hos de flesta jordbruksföretagen för att ställa om till traktorer som drivs av biogas och eller el. Vidare kan det finnas ett visst motstånd vad gäller att pröva ny teknik så väl som oro över pålitligheten. Ett utvidgat stöd skulle sänka trösklarna för jordbruksföretagen när det gäller att ställa om sina traktorer. Kostnaden för en biogas- traktor beräknas till dubbla priset jämfört med en traktor som drivs av fossil diesel. Klimatpremien är utformad så att investeringen ersätts till som mest av inköpspriset men max av den stödberättigade kostnaden. Den stödberättigade kostnaden beräknas som skillnaden mellan inköpspriset och priset på närmast jämförbar fossilt drivet alternativ. För en traktor skulle ersättningen bli . Det finns ett 50-tal gårdsanläggningar för produktion av biogas . För de jordbruksföretag som har engagemang i en biogasanlägg- ning, gårdsanläggning eller samrötningsanläggning, skulle intresset för en biogastraktor kunna vara större än hos sektorn i stort. I dags- läget är dock endast genom samrötningsanläggningar som jordbruks- företagen har tillgång till uppgraderad biogas, läs mer i kapitel 8 Pro- duktion av biodrivmedel samt kapitel 10 Gödsel. Förslaget innebär att en möjlighet till omfördelning görs inom an- slaget 1.17 Klimatpremier under UO 20 Allmän miljö- och natur- vård. Då utbudet av traktorer som drivs av fordonsgas, bioetanol och hybrider är relativt begränsat är en av avsikterna med stödet att öka efterfrågan.