sou · H8B324 · 2021-01-01 00:00:00 — Arbetsförmedlingen (2019), Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen. Rapportering i enlighet med regerings- uppdrag. Arbetsförmedlingen och (2017), Översyn av regel- verket avseende ersättning för deltagare i rehabiliteringsinsatser. Skrivelse till regeringen . Arbetsförmedlingen och (2018), Avsiktsförklaring Förstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassan 2018. Arbetsförmedlingen och (2019), Förstärkt stöd för personer som är sjukskrivna och för unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven . Arbetsförmedlingen och (2019), Nationell överens- kommelse för det förstärkta samarbetet och uppdraget om övergångar mellan Arbetsförmedlingen och 2019. Dnr Af-2019/0000 2419. Arbetsförmedlingen, , , , VästKom (2019), Ambitionsdokument samverkansgrupp. Arbetsförmedlingen, och Kommuner och Landsting (2016), Viljeinriktning. Samverkan kring personer som saknar sjukpenninggrundande inkomst och har sin arbetsför- måga nedsatt på grund av sjukdom. (2017), Yttrande över promemorian Förstärkt reha- bilitering för återgång i arbete (Ds 2017:9). (2018), Arbetsmiljö 2017. Arbetsmiljöstatistik rapport 2018:2. (2019), Rapport av psykosocial arbetsmiljö inom äldreomsorgen Dnr A 2016/00159/ ARM, . och (2017), Aktiv samverkan 2018. Dnr Av-2017/015577. och (2017), Bilaga till överens- kommelse om samverkan mellan kassan. Dnr Av-2017/015577. och (2017), Överenskommelse om samverkan mellan . Dnr Av-2017/015577. föreskrifter (AFS 1994:1) om arbetsanpassning och rehabilitering. föreskrifter (AFS 2001:1) om systematiskt arbets- miljöarbete. föreskrifter (AFS 2015:4) om organisatorisk och social arbetsmiljö. föreskrifter (AFS 2019:3) om medicinska kon- troller i arbetslivet. , G. och , U. (2015). Interventioner för återgång i arbete vid sjukskrivning En systematisk kunskapsöversikt av meta- analyser med inriktning på muskuloskeletala och psykiska besvär. Arbete och Hälsa, Vol. 49(2). Avsiktsförklaring Åtgärder för friskare arbetsplatser i kommuner och landsting. Inkom , diarienummer S2016/05357/SF. , R. och . (2008): ”Samverkan och folkhälsa – begrepp, teorier och praktisk tillämpning” i , R. och . (red.) Folkhälsa i samverkan: mellan professioner, organisationer och samhällssektorer, : . , R. och . (2013): ”Samverkan som samhälls- fenomen – några centrala frågeställningar” i , R. och . (red.) Om samverkan – för utveckling av hälsa och välfärd. Cancelliere, C. et al. (2016). Factors affecting return to work after injury or illness: best evidence synthesis of systematic reviews. Chiropractic & manual therapies, Vol. 24(1), 32. () (2019), Studiestödet 2018. Cullen, K.L. (2018). Effectiveness of Workplace Interventions in Return-to-Work for Musculoskeletal, Pain-Related and Mental Health Conditions: An Update of the Evidence and Messages for Practitioners, , Vol. 28, p. 1–15. Danermark, B. och , C. (1999), Samverkan: Välfärdsstatens nya arbetsform. de Vries, H. et al. (2018). Determinants of Sickness Absence and Return to Work Among Employees with Common Mental Disorders: A . 28, p. 393–417. Direktiv 2015:138, Utredningen om nationell samordnare för ut- veckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09). Direktiv 2017:39, Utredningen socialtjänst (S 2017:03). Direktiv 2017:44, Utredningen om finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring (S 2017:04). Direktiv 2017:97, Utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01). Direktiv 2018:26, En trygg sjukförsäkring med människan i centrum (S 2018:05). Direktiv 2018:27, Nationell samordnare för en välfungerande sjuk- skrivningsprocess. Direktiv 2018:54, Ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation. Direktiv 2019:49, Tilläggsdirektiv till utredningen utveck- ling för god och nära vård (S 2017:01). Direktiv 2019:86, Kommuners medverkan i den statliga arbetsmark- nadspolitiken. Direktiv 2019:105, Tilläggsdirektiv till Utredningen om en trygg sjuk- försäkring med människan i centrum (S 2018:05). Ds 2016:8, Hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställning på arbetsplatserna. Ds 2017:9, Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete Socialdeparte- mentet. Ds 2017:9, Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. Ds 2018:32, Ersättning vid arbetslivsinriktad rehabilitering. , T. et al. (2017), Metodstöd ADA+ ArbetsplatsDialog för Arbetsåtergång; Planering, uppföljning och stöd, : . , T. et al. (2018), Strukturerad metod för hälso- och sjukvård som främjar dialog mellan arbetsgivare och patient för att förbättra återgång i arbete vid psykisk ohälsa. Etuknwa, A. et al. (2019). Sustainable Return to Work: A Focusing on Personal and Social Factors. 29, p. 679–700. Feltenius, D. (2019), mellan stolarna? Om samverkan mellan statliga myndigheter inom sjukförsäkringen. Statsveten- skapliga institutionens skriftserie 2019:3, . , M. et al. (2019), Politisk handlingskraft i en regeringsnära utvecklingsmiljö. (2019), Företagsläkarnas unika kompetens måste an- vändas rätt. Förordning (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestäm- melser för sjukpenninggrundande inkomst. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2007:913) med instruktion för . Förordning (2009:1174) med instruktion för . Förordning (2013:522) om statsbidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud. Förordning (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbets- platsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Förordning (2015:284) med instruktion för . Förordning (2018:254) med instruktion för Myndigheten för arbets- miljökunskap. Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. (2016), Effektutvärdering av Den nya sjukförsäk- ringsprocessen. (2016), Finns det konflikter mellan Försäkrings- kassans och Arbetsförmedlingens regelverk? (2016), Rehabiliteringsersättning. Rättslig uppfölj- ning 2016:2. (2016), Sjukpenningärenden med förenklade läkar- intyg. Rättslig uppföljning 2016:3. (2017), svar på – Bedömningar vid i rehabiliteringskedjan. (2017), Skrivelse till regeringen. Framställning om ändring i socialförsäkringsbalken. (2017), Slutrapport av utveck- lingsarbete inom elektroniskt informationsutbyte med hälso- och sjuk- vården. Svar på regeringsuppdrag. (2017), Utvärdera och utveckla stödet till arbetsgivare. svar på regeringsuppdrag. (2018), Checklista – arbetsanpassning och rehabili- tering, . (2018), En differentierad handläggning av sjuk- penningen. Har uppdelningen i kundflöden påverkat kvaliteten i prövning av rätt till ersättning? (2018), Ett interventionsprojekt för att förbättra bemötandet av och stödet till chefer vid arbetsrehabilitering, rekry- tering och anställning av personer med psykisk ohälsa. Social- försäkringsrapport 2018:10. (2018), Svar på regeringsuppdrag. Rapport – Redo- visning av målgrupper och resultat av de insatser som finansieras av samordningsförbund . (2018), Vad händer efter avslutad sjukpenning? Sysselsättning och försörjning för de som får avslag eller avslutar sjukpenning dag 180–365. (2019), Dialogmaterial till chefer. (2019), Förvaltningsrätt i praktiken. Vägledning 2004:7 Version 13. (2019), Information om att in- för en ansökan om samordning av rehabiliteringsinsatser inför gemen- sam kartläggning. (2019), Inriktning för samverkan inom sjukför- säkringen. (2019), Ny version av processen Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning (2009:07). (2019), Sjukfrånvarons utveckling . (2019), Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliter- ingsersättning. Vägledning 2015:1, version 12. (2019), Skrivelse till regeringen. Framställning om ändring i förordningen (1980:631) om ersättning av allmänna medel för skada orsakad av deltagare i ett arbetsmarknadspolitiskt program eller arbetslivsinriktad rehabilitering m.m. (2019), Stöd för strukturell samverkan. (2019), Svar på . Rapport 2019:1 Sam- ordningsförbundens organisering och verksamhet. (2019), Svar på regeringsuppdrag. Rapport – Redo- visning av målgrupper och resultat av de insatser som finansieras av samordningsförbund . (2019), Svar på regeringsuppdrag. Rapport – Upp- drag att stärka sjukförsäkringshandläggningen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess. (2019), Årsredovisning 2018. (2020), Samordningsuppdragets praktik. En analys av hur ”gör” samordning. Socialförsäkrings- rapport 2020:02. och (2018), Delredovisning av regeringsuppdraget Bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. och (2019), Bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. Ställningstaganden och åtgärder för en mer ändamålsenlig sjukskrivnings- och rehabiliter- ingsprocess. och (2019), Överens- kommelse om samverkan inom området försäkringsmedicin mellan och . föreskrifter (FKFS 2018:3) om bidrag till arbets- givare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för åter- gång i arbete. Förvaltningslag (2017:900). avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst, läkemedel, folkhälsa m.m. föreskrifter om att utfärda intyg i hälso- och sjukvården; HSLF-FS 2018:54. , B. et al. (2016), WorkUp. Tidig strukturerad vård med arbets- platsintervention för förbättrad arbetsförmåga vid akut/subakut nack- och/eller ryggsmärta. En prospektiv parvis klusterrandomise- rad kontrollerad studie inom primärvård . Report, Slutrapport , Kom- muner och Landsting, , . , P., , P. (2016), Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet. Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2016:2). Inera (2018), Slutrapport 2017–2018 Delprojekt i Intygstjänster –2018. Inera (2018), Utvärdering av Samverkansytan. Upplevd nytta av en digital yta för samverkan vid sjukskrivning och rehabilitering. Inera (2018), Utvärdering av Samverkansytan. Upplevd nytta av en digital yta för samverkan vid sjukskrivning och rehabilitering. Juridisk utredning av Samverkansytan. Inera (2019), Intygstjänster 2019. Inrikta (2018), roll inom sjukskrivning. En kvalitativ undersökning av behov i målgruppen för myndighetens styrning och stöd. Inspektionen för socialförsäkringen (2010), Arbetslivsinriktad reha- bilitering. En underlagsrapport till parlamentariska socialförsäkrings- utredningen (S 2010:04). Inspektionen för socialförsäkringen (2011), Effekter av tidiga insat- ser för sjukskrivna. ISF Rapport 2011:17. Inspektionen för socialförsäkringen (2012), Arbetsgivare i små företag. En intervjustudie om deras erfarenheter av sjukskrivningsprocessen. ISF rapport 2012:9. Inspektionen för socialförsäkringen (2016), Förenklat läkarintyg. hantering av införandet. ISF Rapport 2016:14. Inspektionen för socialförsäkringen (2016), Sjukpenninggrundande inkomst (SGI). ISF rapport 2016:10. Inspektionen för socialförsäkringen (2017), Bedömningar vid i rehabiliteringskedjan. En kommentar om hur Försäkrings- kassan kan förbättra sjukskrivningsprocessen. ISF Rapport 2017:9. Inspektionen för socialförsäkringen (2017), Remissvar Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete (Ds 2017:9). Inspektionen för socialförsäkringen (2018), Förändrad styrning av och i . En analys av hur regeringens mål om ett sjukpenningtal påverkar handläggningen av sjukpen- ning. ISF Rapport 2018:16. Inspektionen för socialförsäkringen (2018), Förändrad styrning av och i . En analys av hur regeringens mål om ett sjukpenningtal påverkar handläggningen av sjukpen- ning. ISF Rapport 2018:16. Inspektionen för Socialförsäkringen (2018), Ökning av antalet per- soner som får beslut om indragen sjukpenning. En redovisning av vad som kännetecknar gruppen försäkrade som får sin sjukpenning indragen. ISF Rapport 2018:12. Inspektionen för Socialförsäkringen (2019), Förenklat läkarintyg och inflödet till sjukförsäkringen. En analys av effekterna på vårdenhets- nivå och regionnivå. ISF Rapport 2019:05. Inspektionen för socialförsäkringen (2019), Gör samordningsför- bund någon skillnad? En analys av samordningsförbund –2010. ISF Rapport 2019:04. Inspektionen för socialförsäkringen (2019), Samordningsförbundens organisering och verksamhet. En granskning av siell samordning av rehabiliteringsinsatser. ISF Rapport 2019:1. , B. et al. (2010). Return to work after a workplace-oriented intervention for patients on sick-leave for burnout – a prospective controlled study. BMC Public Health Vol. 10, 301. Lag (1991:1047) om sjuklön. Lag (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Lag (2008:962) om valfrihetssystem. Lag (2019:1297) om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter. Hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställ- ning på arbetsplatserna. Ny lag om koordineringsinsatser för vissa sjukskrivna patienter. LO (2018), LOs yttrande över förslag om nya föreskrifter och allmänna råd om arbetsanpassning. LO (2018), Rättsutredning med anledning av remiss med förslag till föreskrifter om arbetsanpassning . LO, PTK och (2017), Hur använder företag arbets- miljö- och hälsotjänster för att förebygga och åtgärda arbetsrelaterad ohälsa? Myndigheten för arbetsmiljökunskap (2015), Riktlinjer vid Psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Myndigheten för arbetsmiljökunskap (2019), Företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Myndighetsförordning (2007:515). Nationell samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess (2019), Delrapportering Nationell samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess S2018:06. Komm2018/00656-206. (2017), Inriktningsdokument. Partsgemensam avsiktsförklaring för det statliga avtalsområdet. Inkom , diarienummer S2016/05357/SF. Patientlag (2014:821). Proposition 1990/91:140, Arbetsmiljö och rehabilitering. Proposition 1990/91:141, Om rehabilitering och rehabiliterings- ersättning m.m. Proposition 1990/91:181, om sjuklön, m.m. Proposition 2002/03:132, Finansiell samordning inom rehabiliterings- området. Proposition 2007/08:136, En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. Proposition 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. Proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen . Proposition 2017/18:1, Budgetpropositionen . Proposition 2019/20:1, Budgetpropositionen . Proposition 2019/20:126, Några frågor om rehabiliteringsersättning och vårdbidrag. Regeringens skrivelse 2015/16:80 En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Inrättande av ett dialogforum för friskare arbetsplatser. Utdrag protokoll vid regeringssammanträde , diarienummer 82017/01987/SF (delvis). Uppdrag angående utvärdering av sam- ordningsförbundens verksamhet. S2017/02622/SF (delvis). Uppdrag angående bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. S2018/00530/SF S2018/00530/SF (delvis). Uppdrag att vidareutveckla sjukförsäkrings- handläggningen i dialog med hälso- och sjukvården. S2019/04627/ SF S2019/05192/SF (delvis). (2019), Inriktning för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen. Region och (2018), Helhetsgrepp kring sjukskrivningar inom primärvård. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Myndigheten för arbets- miljökunskap. (2018), Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en process med stora utmaningar. (2020), Vägen till arbete efter nekad sjukpenning. län (2020), . SKR (2016), Yttrande. Hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställning på arbetsplatserna (Ds 2016:8). SKR (2018), Det försäkringsmedicinska uppdraget – central ledning och styrning i landsting och regioner. SKR (2018), Stöd för rätt sjukskrivning. SKR (2019), Inspel om nollplacerade till nationell samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess. Kommuner och Lands- ting. SKR (2019), Nuläge för ekonomiskt bistånd. om eko- nomiskt bistånd 2019. SKR (2019), Stöd för rätt sjukskrivning. Skrivelse från , PTK och TCO till . (2015), Åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro Diarienummer: S2012/00963/SF, S2012/01809/SF, S2014/07998/SF, S2015/06106/SF. (2018), Åtgärdsprogram 3.0 – Regeringens initiativ för en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. (2019), Inbjudan till samling för friska arbetsplatser. (2019), Uppdrag angående uppföljning och ut- värdering av förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. Dnr S2019/03299 /SF. (2001), Utvärdering av frivillig samverkan FRISAM. (2013), Ekonomiskt bistånd. (2019), Försörjningshinder och ändamål med ekono- miskt bistånd 2018. Art.nr: 2019-10-6405. Socialtjänstlag (2001:453). SOU 2004:113, Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. SOU 2006:107, Fokus på åtgärder – En plan för effektiv rehabilitering i arbetslivet. SOU 2006:86, Mera försäkring och mera arbete. SOU 2011:15, slutbetänkande. SOU 2011:63, Framgångsrik företagshälsovård – möjligheter och metoder. SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring. SOU 2016:2, Effektiv vård. SOU 2017:24, Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? SOU 2018:80, Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. SOU 2019 :41, Företagare i de sociala trygghetssystemen. SOU 2019:29, God och nära vård. Vård i samverkan. SOU 2020:06, En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2013), En kvalitetssäker och effektiv sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocess Överenskommelse mellan staten och Kommuner och landsting 2013. Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2015), En kvalitetssäker och effektiv sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocess Överenskommelse mellan staten och Kommuner och landsting 2015. Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2016), En kvalitetssäker och effektiv sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocess Överenskommelse mellan staten och Kommuner och landsting 2016. Staten, genom , och Kommuner och Regioner, SKR (2019), En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess Överenskommelse mellan staten och Kommuner och regioner 2020. Statskontoret (2005), Sektorisering inom offentlig förvaltning. Statskontoret (2006), Effektiv styrning? Om resultatstyrning och sekto- riseringsproblem. Statskontoret (2008), Uppdrag att följa upp och utvärdera finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Statskontoret (2014), Att effektivisera system. Om förutsättningar och möjligheter att använda systemperspektivet för att effektivisera stat- lig kärnverksamhet. Statskontoret (2016), Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen. Statskontoret (2017), Frivillig samverkan mellan myndigheter. , C. et al. (2011), Swedish rehabilitation professionals’ perspectives on work ability assessments in a changing sickness insurance system, Disability and Rehabilitation, 33:15-16, 1373-1382. Europeiska socialfonden i . Program för investering i tillväxt och sysselsättning 2014–2020. (2015), Företagens erfarenheter av sjukförsäkringen och sjukfrånvarons utveckling. Socialförsäkring i förändring. (2016), Remissvar. Hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställning på arbetsplatserna (2016:8). (2018), Remissvar. Remiss avseende förslag till före- skrifter och allmänna råd om arbetsanpassning. (2019), Vägar tillbaka till arbete – företagens erfaren- heter av sjukfrånvaron och den arbetsplatsinriktade rehabiliteringen. Socialförsäkring i förändring. och (2017), Insatser och samverkan för att underlätta återgång i arbete. Skrivelse till regeringen . , LO och PTK om sjukförsäkringen. Inkom , diarienummer S2016/05357/SF. , V et al. (2018), Läkares erfarenheter av försäk- ringsmedicinska beslutsstöd och av digitalisering av läkarintyg. TCO (2016), Trampolin eller kvicksand – En rapport om hur tjänste- männen uppfattar sjukförsäkringen och sjukskrivningsprocessen. Rapport #6. TCO (2017), En företagshälsovård för tjänstemän – utmaningar och förslag. TCO rapport #2/17. TCO (2018), Förslag till föreskrifter om arbetsanpassning . Unionen (2015), Företagshälsovården – hur den fungerar och hur den kan bli bättre. Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, punkt 18. (1986), Social och medicinsk samverkan – begrepp och betingelser. Socialmedicinsk tidskrift 63(7–8): 280–285. , S. et al. (2014), Stimulerar avtal mellan arbets- givare och företagshälsovård till samarbete för hälsosamma arbets- platser? – En genomlysning av avtal och avtalsprocess. Rapport nr 5, Arbets- och miljömedicin, . för en välfungerande sjukskrivningsprocess En särskild utredare – en nationell samordnare – ska, med individens och samhällets bästa i fokus, främja samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen. –analysera nuvarande förhållanden när det gäller samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen, –följa upp nuvarande samverkan mellan aktörerna med fokus på konsekvenser för individen, –se över hur det förebyggande arbetet och stödet för återgång i arbete utvecklas hos olika aktörer, t.ex. inom ramen för arbets- marknadens parters avsiktsförklaringar, –se över om regelverket är ändamålsenligt för att stödja individens återgång till hälsa och arbete, –främja dialog för att skapa en smidigare process för individen från dag ett i ett sjukfall så att individen kan återfå hälsa och återgå i arbete, –lämna författningsförslag om utredaren bedömer att det är nöd- vändigt. Arbetet ska ske i nära dialog med berörda myndigheter, Kommuner och Landsting, företrädare för hälso- och sjukvårdens huvudmän och för dem som arbetar inom hälso- och sjukvården, re- levanta rehabiliteringsaktörer såsom företagshälsovård, liksom före- trädare för arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer samt patient- och brukarorganisationer. Samordnaren ska lämna en delrapportering av arbetet senast den Uppdraget ska slutredovisas . För att bryta den tidigare uppgången i sjukfrånvaron och minska skillnader i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män beslutade reger- ingen om ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. , arbetsgivare samt hälso- och sjukvården identifierades som de viktigaste aktörerna för att åstadkomma detta. I budgetpropositionen utvecklades programmet med fokus på hälso- och sjukvårdens och arbetsgi- varens roll i sjukskrivningsprocessen. Arbetsmarknadens parters roll betonades. Åtgärder vidtogs också i syfte att ge unga med funktions- nedsättning eller sjukdom bättre möjligheter att komma i arbete. Det kan konstateras att uppgången av sjukfrånvaron har brutits. Målet är friskare arbetsplatser och en långsiktigt stabil och låg sjuk- frånvaro. För att uppnå detta bedömer regeringen att åtgärdspro- grammet behöver utvecklas vidare. I detta arbete har regeringen identifierat flera områden som behöver utvecklas för en sjukför- säkring som ger individen såväl trygghet som stöd, och det finns framför allt två utvecklingsområden där det behövs ytterligare insatser. Det handlar om att stödet till individen behöver öka och att samverkan behöver stärkas. Regeringen presenterade elva åtgärder för en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. En av dessa åtgärder är att tillsätta en nationell samordnare för att, med individens och samhällets bästa i fokus, analysera nuvarande förhållanden och främja samverkan mellan aktörerna i sjukskriv- ningsprocessen. Uppdraget att främja en välfungerande sjukskrivningsprocess Den som blir sjuk ska kunna förvänta sig både ekonomisk trygghet och ett gott stöd för att komma åter till hälsa och arbete. Det gäller för såväl individer som har en anställning som individer som är ar- betslösa. Det gäller också personer som är sjuka och får försörjnings- stöd. Individen ska förstå vad som gäller och vilket stöd som kan ges. En välfungerande sjukskrivningsprocess kännetecknas av att indivi- den ges ett bra stöd för att återfå hälsan och kunna återgå i arbete. När det brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. En förutsättning för en välfungerande sjukskrivningsprocess är att respektive aktör tar sitt ansvar, men också att det sker en dialog och samverkan mellan de berörda aktörerna.