sou · H9B374 · 2021-09-23 00:00:00 — En- ligt kommitténs uppfattning finns inget behov av att denna typ av frågor ska regleras i föreskriftsform utan en större flexibilitet kan uppnås utan något formkrav. Den tydliga koppling som tidigare funnits till försvinner också i och med att ordnar ska kunna tilldelas även svenska medborgare. Kommittén ser därför inget behov av det befintliga bemyndigandet överförs till en ny förordning. De föreskrifter som meddelat med stöd av bemyndigandet föreslås upphävas i samband med upphävandet av ordenskungörelsen. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Som framgår ovan är det kommitténs uppfattning att ordenskungörelsen ska upphävas och ersättas av en ny förordning. Enligt kommittédirektiven ska kommittén dock undersöka och redovisa vilka ändringar av ordenskungörelsen som behövs för att återuppta tilldelandet av utmärkelser inom och Svärdsorden och för att utmärkelser inom dessa ordnar och inom ska kunna tilldelas svenska medborgare. Tilldelande av regleras i ordenskungörelsen och i dess 2 § förutsätts att tilldelande endast sker till medlemmar av svenska konungahuset eller utländska medborgare. Med utländska medborgare jämställs härvid statslösa personer som är bosatta utomlands. I ordenskungörelsens 3 § anges att beslut avseende utländska medborgare meddelas på förord av regeringen. För att ett tilldelande av ska kunna ske till svenska medborgare krävs att ordenskungörelsens 2 och 3 §§ ändras. Ordenskungörelsens 2 § skulle lämpligen kunna få följande lydelse: Inom kan utmärkelser tilldelas den som har gjort personliga insatser för eller svenska intressen. 3 § skulle kunna få följande lydelse: Beslut om utmärkelse enligt 1 eller 2 §§ meddelas av Kungl. Ifråga om utmärkelser till andra än medlemmar av det svenska konungahuset meddelas beslut på förord av regeringen. Som konstaterats i avsnitt 6.2 är både och Svärdsorden fortsatt existerande ordnar även om de är i behov av moderniserade stadgar. Ordnarnas nuvarande vilandestatus är följden av de viljeyttringar som ytterst skedde från regering och riksdag i samband med ordensreform. För att genomföra den önskan som framgår i kommittédirektiven och i tillkännagivande (bet. 2017/ 18:KU28, rskr. 2017/18:37) om kommitténs uppdrag som bl.a. har till syfte att återuppta möjligheten att tilldela utmärkelser inom Svärdsorden, och till svenska medborgare, kan och Svärdsorden regleras i ordenskungörelsen på ett liknande sätt som föreslås ifråga om . Inom Svärdsorden kan utmärkelser tilldelas militär personal som inom det militära området har gjort personliga insatser för eller för svenska intressen. kan liksom delas ut för ett Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem brett spektrum av insatser som utförts för eller svenska intressen. Kommitténs bedömning: Det bör inte genomföras några förändringar av offentlighets- och sekretesslagen och det saknas behov av särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter. Kommittén har övervägt om det återupptagna ordensväsendet medför något behov av ändring relaterat till frågor om offentlighet- och sekretess. Inledningsvis kan noteras att de förslag vi lämnar inte kommer att innebära någon grundläggande förändring av strukturen i den ordning som gäller . Under dagens system mottar både Kungl. och regeringen nomineringar till utmärkelser. Det som kan förväntas förändras som en följd av kommitténs förslag är däremot mängden nomineringar som kan komma in till de två olika instanserna. Vad gäller Kungl. kommer inkommande nomineringar inte att utgöra allmänna handlingar. Detta är en konsekvens av att Kungl. ligger utanför myndighetsstrukturen och därför inte omfattas av offentlighetsprincipen (jfr rättsfallet RÅ 1999 ref. 48 avseende ). omfattas inte heller av bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Även i , och ligger ordensväsendet utanför myndighetssfären och handlingar hos ordensväsendet i de tre länderna utgör inte allmänna handlingar. De förslag och andra handlingar som kommer att sändas från Kungl. till regeringen eller kommer således att bli allmänna handlingar först i och med att de inkommer till regeringen eller . Kommittén har övervägt om offentlighets- och sekretesslagen bör göras tillämplig på den del av Kungl. verksamhet som berör de utmärkelser som ges efter förord av regeringen. Kommittén har härvid främst beaktat följande. Genom att rådets förslag kommer att ges in till regeringen säkerställs ett allmänt intresse av insyn i offentlig verksamhet. Verksamheten hos Kungl. utgör inte en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutöv- Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Även om Kungl. inte direkt är en del av hovet kan konstateras att offentlighets- och sekretesslagen inte heller har gjorts tillämplig i något annat avseende med koppling till hovet. Kommittén finner inte skäl att göra en annan bedömning. En konsekvens av bedömningen att Kungl. inte ska omfattas av offentlighets- och sekretesslagen är att det kan innebära ett hinder för myndigheter att nominera insatser till ordensväsendet. Detta förutsatt att nomineringarna innehåller information som omfattas av sekretess och det inte är möjligt att skicka in dessa till Kungl. på ett anonymiserat sätt så att inga känsliga uppgifter röjs. Som angetts i avsnitt 6.6.1 bör nomineringar i dessa undantagsfall kunna lämnas in direkt till regeringen vilket med stöd av 10 kap. 15 § offentlighets- och sekretesslagen kan ske utan hinder av sekretess. I sammanhanget kan noteras att utrikes- och försvarssekretessen samt sekretess enligt 21 kap. till skydd för enskilds personliga förhållanden är direkt tillämpliga i ärenden hos regeringen. I de allra flesta fall där det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess i anknytning till en insats som nomineras bör det dock vara möjligt att utesluta de specifika sekretessbelagda uppgifterna och därigenom kunna lämna in nomineringen till Kungl. i vanlig ordning. Kommittén har vidare övervägt om det bör föreslås att en särskild bestämmelse om sekretess ska införas för uppgifter som förekommer i hanteringen av nomineringar till utmärkelser hos myndigheter eller regering. En sekretessbestämmelse skulle ha till syfte att möjliggöra en så bred användning av belöningssystemet som möjligt. Detta genom att personer inte skulle behöva känna sig hindrade att lämna in nomineringar innehållande känsliga uppgifter som skulle kunna komma till allmänhetens kännedom när förslag hanteras hos regeringen. Det är svårt att närmare förutse vad olika nomineringar kan innehålla för uppgifter. Det kan förutsättas att det absoluta flertalet nomineringar inte innehåller några känsliga uppgifter om enskild eller annan. Många nominerade gärningar är av sådan karaktär att de redan är kända för en bredare allmänhet. En nominering skulle dock i något enstaka fall kunna innehålla information som den nominerade kan ha ett berättigat intresse av att det inte ska bli offentligt. Exempel på sådan information är en persons politiska engagemang eller religiösa övertygelse. Det ska dock noteras att de sekretessbestämmelser som har generell räckvidd också kommer att Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem kunna vara tillämpliga i belöningsärenden samt att det, som i alla delar av det offentligas verksamhet, finns ett berättigat intresse av allmänhetens insyn även i dessa ärenden. Det är därför kommitténs uppfattning att det inte finns behov av någon särskild sekretessbestämmelse för att få ett välfungerande belöningssystem. Inte heller i , eller finns någon särskild sekretessbestämmelse med koppling till belöningsfrågor. Hur skulle en sekretessbestämmelse kunna utformas? Även om vi gör bedömningen att någon sekretessbestämmelse inte bör införas, väljer vi att lämna ett visst beredningsunderlag för en sådan bestämmelse. Som angetts ovan skulle syftet med en sådan bestämmelse vara att möjliggöra en så bred användning av belöningssystemet som möjligt. De nomineringar som görs av myndigheter bör i allmänhet kunna utformas på ett sådant sätt att de inte innehåller känsliga uppgifter som inte omfattas av någon generellt tillämplig sekretessregel. Både de förslag som kommer att komma från rådet och nomineringar från enskilda kommer att utgöra allmänna handlingar hos regeringen och en bestämmelse bör utformas i förhållande till uppgifter som kan förekomma i dessa handlingar. De uppgifter som kan behöva skyddas är uppgifter om de nominerades personliga förhållanden, dvs. uppgifter om enskilds personliga förhållanden. En sådan begränsning har sitt stöd i 2 kap. 2 § första stycket 6 tryckfrihetsförordningen. Som angetts ovan skulle en nominering kunna innehålla information som den nominerade kan ha ett berättigat intresse av att det inte ska bli offentligt. Det kan, beroende på nomineringens utformning, röra sig om en persons koppling till viss verksamhet eller händelse, uppgifter om hälsotillstånd eller deltagande i viss organisation. Det kan vidare förekomma situationer där själva förhållandet att en viss persons nominerats kan vara känsligt i sig och uppgifter som kan identifiera personen skulle behöva kunna skyddas. Eftersom det inte är den enskilde själv som kommer att lämna informationen kan denne heller inte förfoga över vilken information som kan komma att lämnas i nomineringen. En sekretessbestämmelse skulle ha till syfte att integritetskänslig information om enskild inte ska komma till allmän kännedom. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem sig således om en betydligt vidare grupp av uppgifter än vad som skyddas av generellt tillämpliga sekretessbestämmelser varför det skulle kunna anses befogat med en särskild sekretessbestämmelse för ärenden om nomineringar. Såsom i annan offentlig verksamhet finns ett berättigat intresse av insyn även i regeringens hantering av ärenden om utmärkelser. Integritetsskyddsintresset för de uppgifter som kan antas förekomma i nomineringar, som i grunden handlar om att visa tacksamhet för en viss insats, kan mot denna bakgrund inte anses så starkt att det är befogat med ett omvänt skaderekvisit utan en bestämmelse bör utformas med en presumtion för offentlighet. Sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden gäller i normalfallet i högst femtio till . De uppgifter som den föreslagna bestämmelsen skulle kunna omfatta kan avse alla möjliga olika typer av uppgifter om en enskild men främst med koppling till vuxna personer. Det framstår därför som lämpligt att sekretessen ska kunna gälla i högst . Samtliga utmärkelser för förtjänstfulla insatser kommer att behandlas av regeringen och en sekretessbestämmelse kan därför begränsas till att gälla hos regeringen. Med beaktande av att sekretessen ska gälla hos regeringen bör en bestämmelse placeras i 41 kap. i offentlighets- och sekretesslagen, som behandlar sekretess hos och regeringen. I enlighet med ovanstående resonemang skulle en bestämmelse kunna få följande utformning. Sekretess gäller hos regeringen i ärende om utmärkelse enligt förordningen (2022:XXXX) om vissa statliga utmärkelser för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . kommer att behöva behandla personuppgifter i samband med nomineringar och beredning av belöningsärenden. Det kommer att röra sig om uppgifter i form av namn och kontaktuppgifter för den person som det lämnas förslag om, samt uppgifter relaterade till de nominerade insatserna. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem gifter, t.ex. i form av politisk eller filosofisk övertygelse, kan undantagsvis komma att behandlas. En behandling av personuppgifter för belöningsändamål hos Kungl. är något som sker , både vad gäller statschefens medaljer och i viss mån för utmärkelser inom ordensväsendet. Kommitténs förslag kommer inte att innebära någon förändring i detta avseende mer än att mängden nomineringar kan förväntas öka. Behandling av personuppgifter regleras i EU:s dataskyddsförordning. EU:s dataskyddsförordning kompletteras av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen). Det finns inga särskilda bestämmelser gällande varken Kungl. eller regeringens behandling av personuppgifter för belöningsändamål. Syftet med behandlingen av uppgifter hos Kungl. är att bedöma om en person ska föreslås att tilldelas en utmärkelse inom ordensväsendet och därigenom kunna lämna förslag till regeringen på utmärkelser. Behandling av personuppgifter är laglig bl.a. om den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.1 e EU:s dataskyddsförordning respektive 2 kap. 2 § dataskyddslagen). Som konstaterats i avsnitt 6.6.1, utgör inte verksamheten myndighetsutövning. Det får dock anses vara ett allmänt intresse att hantera belöningsärenden. och det därtill knutna ordensrådets beredningsfunktion kommer att framgå av den föreslagna förordningen om vissa statliga utmärkelser och vi bedömer att Kungl. behandling av personuppgifter är nödvändig för att kunna uppfylla funktionen av beredningsorgan och hantera förslagsärenden. För det exceptionella fallet att även känsliga uppgifter behöver behandlas bedömer vi att behandlingen är proportionerlig till det syfte som avses och nödvändigt för att utföra en regeringsuppgift som är ett viktigt allmänt intresse och förenlig med det väsentliga innehållet irätten till dataskydd enligt artikel dataskyddskyddsförordningen. Med stöd av 3 kap. 3 § dataskyddslagen bör känsliga personuppgifter därmed kunna behandlas. Att en sådan behandling är förenlig med överensstämmer med den bedömning som gjorts i . Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Även regeringen kommer att behandla personuppgifter när nomineringar inkommer dit. Samma överväganden som gjorts ovan gör sig gällande för denna behandling. En förutsättning för att en person ska tilldelas en utmärkelse är att den enskilde vill tilldelas en utmärkelse. Mot den bakgrunden kan enligt kommitténs uppfattning inte finnas anledning att behandla en enskilds personuppgifter för belöningsändamål om denne motsätter sig en sådan behandling. Det är kommitténs uppfattning att befintlig reglering i dataskyddsförordningen och dataskyddslagen är tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som sker för beredning av belöningar. 6.7Det föreligger inte ett behov av en ny internationell belöningsmedalj Enligt kommittédirektiven ska kommittén ta ställning till om en ny belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser bör instiftas i relation till att utdelandet av utmärkelser inom Svärdsorden återupptas. föreslog i sitt slutbetänkande En svensk veteranpolitik, del 2 (SOU 2008:91) att regeringen skulle instifta en belöningsmedalj för särskilt berömvärda insatser. I betänkandet konstaterades att överbefälhavaren har ceremoniella och belöningsmässiga instrument för att erkänna och uttrycka Försvarsmaktens uppskattning för det goda arbete och de uppoffringar som enskilda soldater utför i den fredsbefrämjande verksamheten. Däremot framhöll utredaren att de politiska beslutsfattarna i riksdag och regering saknade egna procedurer för att erkänna insatser som gjorts i den svenska säkerhetspolitikens namn och att användandet av befintliga regeringsmedaljer inte motsvarade detta behov. Utredningen framhöll att det är viktigt att uppmärksamma och uppskatta berömvärda insatser i den farliga verksamhet som statsmakterna har beslutat om. Enligt utredningen skulle medaljen i första hand tilldelas personal som i någon form stått under svenskt huvudmannaskap och som utfört en eller flera exceptionella insatser under mycket svåra för- Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Medaljen ansågs kunna tilldelas exempelvis militär, polis eller departementspersonal. Utredningen ansåg också att den skulle kunna tilldelas personer som genomfört en eller flera exceptionella insatser men som tjänstgjort under annat huvudmannaskap. Som exempel tog man personer som varit tjänstlediga från sitt ordinarie arbete för att arbeta för en internationell organisation eller annat land. Slutligen ansåg utredningen att regeringen även borde kunna besluta om tilldelning i ytterligare fall. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar – vissa frågor om Försvarsmaktens personal (prop. 2009/10:160 s. 187–193) uttalade regeringen att man i linje med utredningens förslag avsåg att instifta en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser. Medaljen var avsedd att delas ut för ”utmärkta insatser under svåra förhållanden”. Regeringen uppdrog åt /att lämna förslag på utformning av en medalj som regeringen kunde dela ut. Uppdraget redovisades med ett förslag till medalj. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att införa en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser (bet. 2017/18:FöU8 och rskr 2017/18:195). Av den motion som låg till grund för tillkännagivandet framgår att förslaget avsåg en medalj som även skulle kunna tilldelas civil personal som t.ex. polismän. Synpunkter från myndigheter m.fl. Kommittén har frågat förvaltningsmyndigheter, domstolar och myndigheter under om de ser ett behov av en ny internationell belöningsmedalj. Flertalet svarande har inte haft någon uppfattning i frågan eftersom deras verksamhet inte berörs av en sådan medalj. har konstaterat att det inte finns någon nationell belöningsmedalj för civil tjänstgöring i internationella insatser och angett att en belöningsmedalj skulle vara ett bra sätt att synliggöra det arbete som genomförs för fred och säkerhet i den civila sfären. Enligt bör en sådan medalj delas ut till individer som på ett väsentligt sätt påverkat en organisation, ett skeende eller en fråga i positiv riktning. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem har angett att de anser att belöning för internationella insatser inte ska begränsas till militära sådana. anger sig vara positivt till instiftandet av en sådan medalj och betonar att den skulle kunna tilldelas personer som gjort förtjänstfulla insatser, t.ex. uppvisat personligt mod eller gjort extraordinära insatser under svåra förhållanden. Försvarsmakten har angett att de mot bakgrund av tanken på att ordensväsendet åter ska tas i bruk inte anser att en regeringsmedalj för särskilt berömvärda insatser bör instiftas. För militär person kommer Svärdsorden med tapperhetsutmärkelsen vara fullt tillräckligt. För civila insatser bedöms med Nordstjärnemedaljen och eventuella banddekorationer för mod och rådighet samt regeringens medalj för berömliga gärningar vara tillräckligt. har angett att de bedriver omfattande internationell verksamhet och inte ser något behov av en ny belöningsmedalj. har angett att inriktningen att återuppta tilldelning av utmärkelser inom ordensväsendet bör vara styrande för om det finns behov av ytterligare möjlighet till belöning samt att det bör uppmärksammas att flera civila myndigheter numera bedriver internationell verksamhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har angett att det är viktigt att ta det civila perspektivet i beaktande om medaljen ska delas ut till civil personal och att det kan behöva övervägas att införas två medaljer varav en civil och en militär. MSB är positivt till instiftandet av en medalj för civil personal i internationella insatser eftersom det anses vara ett bra sätt att belöna personal som gjort särskilt berömvärda insatser. MSB anser att villkoren för medaljen bör röra personer som gjort särskilda eller synnerligen berömvärda insatser som inneburit ett tydligt bidrag för att rädda liv eller lindra nöd för den drabbade befolkningen eller det utsatta samhället. Enligt MSB bör en medalj kunna delas ut till ett helt team eftersom det kan vara svårt att peka ut enskilda individer som gjort en särskilt berömvärd insats. Utdelningen bör omhändertas i en eventuell återupptagen tilldelning av utmärkelser inom ordensväsendet. har angett att en internationell belöningsmedalj bör instiftas och att medaljen endast bör utdelas sparsamt för synnerligen exceptionella insatser. En sådan medalj skulle enligt Polis- Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem myndigheten inte påverka myndighetens egen medalj för internationella insatser. (Sida) har angett en belöning för berömvärda internationella insatser skulle vara av intresse för Sida och skulle beroende på utformning fungera som incitament för att få medarbetare att arbete i särskilt riskfyllda miljöer. har angett att de ser att en ny belöningsmedalj skulle inverka positivt på deras arbete med internationell verksamhet om fokus ligger på individuella, civila insatser. har angett att inriktningen att återuppta tilldelande av utmärkelser inom ordensväsendet bör vara styrande för att kunna fastställa om det finns behov av en ny belöningsmedalj. har angett att de anser att det skulle vara positivt med en belöningsmedalj för särskilt berömvärda insatser. har ställt sig positivt till en medalj förutsatt att det blir en medalj som kan delas ut även för insatser som utförs av andra myndigheter än Försvarsmakten. har angett att de inte ser något behov av en belöningsmedalj för egen del samt att ett återupptaget ordensväsende torde göra en nyinstiftad belöningsmedalj för synnerligen berömvärda insatser överflödig eftersom sådana insatser sannolikt skulle kunna belönas inom ordensväsendet eller inom befintligt system. har ställt sig positiv till införandet av en internationell belöningsmedalj och har tillagt att en ytterligare nivå som bör övervägas är att möjliggöra för sådana personer att tilldelas en orden inom ramen för ett återupptaget ordensväsende. Kommitténs bedömning: Det är inte nödvändigt att instifta en ny internationell belöningsmedalj eftersom utmärkelser för den typen av insatser kan belönas inom ett återupptaget ordensväsende och via den redan befintliga medaljen För berömliga gärningar som regeringen förfogar över. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem Bakgrunden till tanken med en ny internationell belöningsmedalj har varit att det förekommer en rad insatser i internationell verksamhet som bör kunna komma ifråga att belönas som en form av erkännanden från statens sida samt att de befintliga belöningssystemen inte fyllt detta behov. Avsikten med en ny internationell belöningsmedalj har varit att belöna specifika förtjänstfulla insatser och inte förtjänst. I betonades av naturliga skäl den militära komponenten av en insats. Som framgår av de exempel som ges i den motion som låg till grund för tillkännagivande samt av vad som framgått av ett flertal av de svar kommittén fått från myndigheter kan motsvarande behov av belöning även föreligga vid civila insatser. finns inget som hindrar att medaljen För berömliga gärningar skulle kunna delas ut för vissa typer av insatser. Såsom konstaterats av har dock ett sådant utdelande skett endast vid ett fåtal tillfällen och de befintliga medaljernas tilllämpningsområde har inte heller helt sammanfallit med de olika insatser som bör kunna komma ifråga för en belöning. Genom ett återupptaget ordensväsende i enlighet med kommitténs förslag tillförs dock en rad belöningar som ger möjlighet att visa erkännande från statens sida. Någon begränsning i förhållande till att insatsen inte görs i föreligger inte i förhållande till ordensväsendet. Som konstaterats i avsnitt 6.3 bör ett återupptaget ordensväsende belöna specifika förtjänstfulla insatser varför det belöningsbehov som en internationell belöningsmedalj är tänkt att fylla väl korresponderar med det återupptagna ordensväsendet. För all militär personal (svenskt eller utländskt medborgarskap) skulle Svärdsorden med annex eller medalj tillhörande Svärdsorden kunna tilldelas för förtjänstfulla insatser. För övrig personal (svenskt eller utländskt medborgarskap) skulle i första hand med tillhörande medalj eller i vissa fall med tillhörande medalj kunna tilldelas för sådana insatser.