sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — Det finns ingen internationellt erkänd definition av postcovid, även om många länder använder liknande beskrivningar. Socialsty- relsen har valt termen postcovid oavsett hur länge tillståndet va- rar.948 949 I Arizo Karimis underlagsrapport in morta- lity, morbidity, and health behaviors: Covid-19 and beyond framgår genom en uppföljning av covid-19-patienter i slutenvården att de hade en lägre arbetsinkomst jämfört med perioden innan insjuknan- det upp efter att vårdtillfället påbörjades. I fi- gur 11.6 ser vi att nivån på arbetsinkomster inte återgått till nivån före insjuknandet vid uppföljningstidens slut. Personer som har vår- dats för covid-19 hade även ett större uttag av olika inkomstrela- terade ersättningar från allmän försäkringskassa, till exempel sjuk- penning och rehabiliteringsersättning, under hela uppföljningsperio- den, vilket kan tyda på en nedsatt arbetsförmåga. Uppföljningen visade även att utskrivna patienter som sökte läkarvård efter vårdtillfället hade en förhöjd risk att bli diagnostice- rade med besvär i andningsorganen samt med svårklassificerade sjuk- domstecken och symtom.950 947Läkartidningen, (2021), Hyperinflammation hos vuxna med covid-19 – ovanligt men allvar- ligt. 948Socialstyrelsen (2021), Postcovid-kvarstående eller sena symtom efter covid-19, Stöd till be- slutsfattare och personal i hälso- och sjukvården (del 2). 949Postcovid fick en egen diagnoskod först : U09.9: för Postinfektiöst tillstånd efter covid-19. U10.9: används för multisystemiskt inflammatoriskt syndrom associerat med covid-19. använder koder från den internationella klassifikationen ICD-10 (svensk version, ICD-10-SE) som är utgiven av WHO för att kategorisera sjukdomar och andra an- ledningar till att man söker vård. Koderna har förändrats något . WHO:s webbplats (besökt ). 950Arizo Karimi, underlagsrapport (2021), Heterogeneity in mortality, morbidity, and health behaviors: Covid-19 and beyond. Hälso- och sjukvården under pandemin Figur 11.6 Genomsnittliga arbetsinkomster före och efter slutenvård för covid-19 Anm.: Den röda linjen markerar datum för inläggning. Källa: Arizo Karimi, underlagsrapport (2021), Heterogeneity in mortality, morbidity, and health behaviors: Covid-19 and beyond. 11.7.2Osäkra uppgifter om hur många som drabbas Det går ännu inte att säga hur många eller hur stor andel som drabbas av postcovid. Publicerade data visar en stor variation, både när det gäller förekomst och typ av symtom. Studierna skiljer sig också åt vad gäller vilka grupper som undersökts (svår eller mild akut in- fektion), uppföljningstid och studieupplägg (enkät eller fysisk un- dersökning). Antalet studier ökar dock nu snabbt och en tydligare bild bör föreligga inom en nära framtid.951 Enligt studier från några olika länder varierar t.ex. andelen som har symtom minst efter att de insjuknat i covid-19 eller skrivits ut från sjukhus från upp till tre fjärdede- lar.952 Vidare har mellan symtom eller mer.953 I har, enligt statistik fram till den 951Kungliga (2021), Postakut Covid-19 syndrom – långtidskomplikat- ioner av Covid-19. 952Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (2020), Långvariga symtom vid covid-19. 953Några exempel: I uppskattas att av dem som testats positivt för covid-19 har symtom eller mer, och eller mer. En uppfölj- ningsstudie från , där patienter undersöktes efter sjukhusvård för covid-19 såg kvarstående symtom hos av dem som haft ett allvarligt sjukdomsförlopp. Hälso- och sjukvården under pandemin , 4 445 patienter fått diagnoskoden för postcovid sedan den inrättades den 16 oktober 2020,954 samt 470 patienter med Multisystemiskt inflammatoriskt syndrom associerat med co- vid-19.955 Eftersom koden började användas först och eftersom de flesta med kvarstående symtom i första hand hänvisas till primärvården är en betydande underrapportering i patientregist- ret trolig.956 Det är oklart i vilken utsträckning patienter med post- covid symtom som sökt vård tidigare än är inklude- rade, samt i vilken utsträckning samma patient finns med även i stati- stiken som rapporteras från specialistvården. 11.7.3Riktlinjer för omhändertagande, behandling och rehabilitering i uppbyggnad fick av regeringen i uppdrag att ta fram en modell för kommuners och regioners rehabiliteringsinsatser för att upptäcka, bedöma och behandla personer som lider av lång- variga komplikationer efter genomgången infektion i covid-19. Uppdraget fokuserar på patienter som sjukhusvårdats för svår covid-19 men nämner att rehabilitering även kan behövas för de covid-19-patienter som inte varit i slutenvård.957 Därutöver fick , i uppdrag att utveckla ett stöd för hälso- och sjukvården när det gäller patienter med långvariga symptom till följd av en covid-19 infektion.958 959 I 954Närmare 19 000 har fått koden för covid-19 i den egna sjukhistorien (Z86.1A eller U08.9) varav en okänd andel skulle kunna ha postcovid, enligt förklaring. 955Socialstyrelsen, Statistik postcovid – Statistik om covid-19 (uppdaterad ). Statistiken bygger på patientregistret och frivillig särskild inrapportering om slutenvård från regionerna till . Statistiken inkluderar inte primärvården. webbplats (besökt ). 956I en rapport uppskattas antalet diagnoser inom primärvården fram till: Postcovid 11 000. Här föreligger enligt troligen en bety- dande dubbelrapportering. (2020), Statistik om tillstånd efter covid-19 i primär- vård och specialiserad vård. SKR däremot, redovisar i Hälso- och sjukvårdsrapporten koden U09.9 2021 har registrerats för av de män och av de kvinnor som är listade i primärvården. Data baseras på registrerade diagnoskoder på vårdcentral. Data bygger på Primärvård Kvalitet. Patientunderlaget i aktuell mätning är på ca 6 miljoner listade personer. 957Regeringsbeslut , S2020/06720/FS (delvis). 958Regeringsbeslut , S2021/01100 (delvis). 959Socialstyrelsen har publicerat tre kunskapsstöd: Postcovid – stöd till personal och besluts- fattare i hälso- och sjukvården (del 1) , Postcovid – kvarstående eller sena sym- tom efter covid-19. Stöd till beslutsfattare och personal i hälso- och sjukvården (del 2), Post- covid – processmodeller för rehabilitering. Stöd till personal och beslutsfattare i hälso- och sjukvården (del 3) . Hälso- och sjukvården under pandemin gav regeringen i uppdrag till social utvärdering (SBU) att utvärdera det vetenskapliga stödet avseende vård av patienter med långvariga symptom.960 fick SBU vidare uppdraget att löpande utvärdera och sprida kunskap om det vetenskapliga stödet avseende behandling och rehabilitering av patienter med långvariga effekter av sjukdomen covid-19.961 962 fick Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att kartlägga eventuella regionala skillnader i vård och omsorg av patienter med postcovid.963 I kunskapsstöd understryks att alla aktörer inom hälso- och sjukvården behöver rutiner för rätt mottagande som möjliggör att patienter med postcovid får individanpassad vård och rehabilitering på rätt nivå. Här är rutiner för samverkan mellan olika professioner, vårdnivåer och med viktiga. De flesta kan få god vård i primärvården, men vissa behöver specialiserad vård. Alla behandlare i primärvården måste därför veta vart de ska remit- tera patienter för ytterligare utredning, behandling och rehabilite- ring.964 WHO understryker behovet av ett multidisciplinärt och multi- professionellt omhändertagande både för diagnostisering och be- handling,965 vilket också lyfter. Det kan vara patienter med många olika symtom som påverkar varandra, möjliga störningar i det autonoma nervsystemet, symtom på skadade inre organ m.m. Både olika professioner och olika specialister inom samma pro- fession kan därmed behöva samarbeta i teamet kring patienten.966 Patienter med långvariga symtom efter covid-19 hänvisas i första hand till primärvården. På 1177 Vårdguiden finns en vägledning för vad man själv kan göra för att lindra symtom och bygga upp sin hälsa vid postcovid-symtom. Där finns också vägledning för när primär- vården bör kontaktas.967 Det finns betydande skillnader mellan reg- 960Regeringsbeslut , S2020/06019/FS (delvis). 961Regeringsbeslut , S2021/02146 (delvis). 962SBU har publicerat två rapporter: Långvariga symtom vid covid-19 . Inven- tering och prioritering av forskningsfrågor gällande långvariga symtom vid covid-19 (post- covid). 965Information från (besökt ). 966Socialstyrelsen (2021), Postcovid-kvarstående eller sena symtom efter covid-19, Stöd till be- slutsfattare och personal i hälso- och sjukvården (del 2. 9671177 Vårdguiden (besökt ). Hälso- och sjukvården under pandemin ionerna i hur postcovid-vården är organiserad.968 Om regionen i fråga har en så kallad multidisciplinär specialistmottagning för post- covid kan patienten remitteras till en sådan. Där det inte finns en sådan mottagning är det oftast primärvården som fortsätter att leda utredningen och kopplar in specialister utifrån patientens behov.969 Specialistmottagningar för patienter med postcovid har etablerats eller är planerade i elva av landets regioner (). Uppföljningsmottagningen för covid-19 på Vrinnevi sjukhus öppnades och är den mottagning som varit etablerad i landet.970 Av de 400 remisser man mottagit kom- mer från slutenvården för från primärvården.971 En del patienter från primärvården har blivit re- mitterade efter långa sjukskrivningsperioder, utan rehabiliterings- insatser. pekar på att både kunskap och bemö- tande i hög grad varierar inom primärvården. För vissa patienter har primärvårdens omhändertagande varit tillräckligt, men andra har be- rättat om misstro, dåligt bemötande eller kunskapsbrist I en rapport som föreningen delat med kommissionen finns vittnesmål från pa- tienter som blivit ifrågasatta vad gäller symtom. Andra vittnar om attt de fått en postcovid diagnos, men därefter inte fått tillgång till någon egentlig behandling eller rehabilitering.972 På mottagningen på pekar teamet på vikten av utbildning och samarbete med primärvården, som ju är första instans för många patienter, och även den vårdform där man kan behöva fortsätta sin rehabilitering . Specialistmottagningar fyller en viktig funktion, men är inte hela lösningen. Teamet ser andra möj- 968Svar på kommissionens enkät till regionernas primärvårdsansvariga, inkomna . 969Dagens Medicin, (2021), Stora skillnader i hur postcovid behandlas, och svar på kommissionens enkät till regionernas primärvårdsansvariga, inkomna . 970Det är en klinik med ett multiprofessionellt och multidisciplinärt fokus, som också har när samarbete med discipliner som inte finns fast på kliniken, exempelvis kardiologi och endo- krinologi. 971Kriterium, förutom symtombild, är att patienten ska ha testat positivt för covid-19 eller ha antikroppar mot covid-19, även om en tydlig symtombild och en stark epidemiologisk miss- tanke kan göra att man tar emot patienten. 972Svenska , ”Det är som att vi inte finns” En kunskapsöversikt om postcovid och patienters vittnesmål om vården, . Aktuellt exemplar är för översän- dande till inför rapporteringen . Rapporten kommer därefter formges och görastillgänglig på . Hälso- och sjukvården under pandemin ligheter som att skapa fungerande kunskapsforum och nätverk, där patienters behov av vård och rehabilitering kan tillgodoses. Det är än så länge osäkert i vilken utsträckning barn som efter en covid-19-infektion även drabbas av långvariga symtom. Kunskap är under utveckling och byggs upp inom professionen. I en av rapporter intervjuas barn som drab- bats av postcovid. Där framkommer att den gängse bilden att barn inte blir så sjuka eller drabbas särskilt hårt av covid-19 är falsk och påverkar hur de bemöts av lärare och kompisar.973 Det är som att de inte riktigt tror på mig, alltså lärarna. Jag anstränger mig också mest när jag är i skolan fast ibland vill jag typ bryta ihop framför lärarna så att de ska fatta hur det är. (Tjej )974 De säger att barn inte drabbas, men alltså jag är barn och jag har verkligen drabbats hallå. Varför säger de aldrig något om det på sina möten? Det känns så skevt, riktigt skevt. (Tjej ) 975 Huvuddelen av vårdkontakterna inom hälso- och sjukvården sker i primärvården. Primärvården, är den hälso- och sjukvårdsnivå som svarar för behovet av grundläggande medicinsk behandling, om- vårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver sjukhusens medicinska och tekniska resurser eller annan särskild kompetens. I detta avsnitt fokuserar vi på primärvård som orga- niseras och finansieras av regionerna (i offentlig och privat regi). I ges primärvård vid nästan 1 200 mottagningar. (Se mer om primärvården i kapitel 10.) Under pandemin har primärvårdens verksamhet påverkats i allra högsta grad, både vad gäller den dagliga verksamheten och vad gäller nytillkommen och utvidgad verksamhet inom covid-19-vård, reha- bilitering och pandemibekämpning. Primärvården har ett betydande 973Barnombudsmannen (2021), Covid-19-pandemins konsekvenser för barn, slutredovisning av regeringsuppdrag Dnr. 2020–021. 975Barnombudsmannen (2021). Covid-19-pandemins konsekvenser för barn, slutredovisning av regeringsuppdrag Dnr. 2020–021. Hälso- och sjukvården under pandemin covid-19-uppdrag, vilket sällan uppmärksammas på samma sätt som infektionssjukvård och IVA-vård. 11.8.1Primärvårdens omställning och utmaningar under pandemin Avsnittet bygger på enkätsvar på frågor som skickades till regionernas primärvårdschefer eller andra med organi- satoriskt ansvar. De flesta regioner har skickat ett övergripande svar som innefattar hela regioners primärvård, i andra regioner har privata vårdgivare svarat för sig och i vissa fall enskilda vårdcentraler för sig. Två regioner har inte svarat på enkäten. Avsnittet bygger även på diskussioner med professionsorganisationer, verksamma inom pri- märvården. Vi inkluderar även slutsatser i uppfölj- ning av omställningen mot en nära vård som publicerades samt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppföljning som publicerades i oktober 2021.976 Primärvården styrkor och utmaningar före pandemin Vår enkät till primärvården visar att regionernas organisation och planering av primärvården varierar. Dessutom finns naturliga vari- ationer utifrån geografi och befolkningsmängd. Liten folkmängd, få kommuner och ett fåtal sjukhus har angetts som styrkor vid om- ställningen av vård under pandemin. Dessa faktorer skapar person- kännedom, snabba beslutsvägar och ett smidigt system där samver- kan mellan sjukhus, primärvård och omsorg fungerade relativt väl redan före pandemin. Större regioner har å andra sidan pekat på att man i och med sin storlek och höga andel privata aktörer, varit tvungna att ha en tydlig organisation, vilket underlättat vid omställningen. I kapitel 12 visar vi att det har skett en tydlig ökning av digital vård inom primärvården under pandemin. De regioner som redan före pandemin hade kommit igång med digitala vårdformer angav att detta var till stor hjälp när man beslutade att utvidga antalet digitala vårdbesök. Rutinerna och systemen fanns eller var på gång. 976Socialstyrelsen (2021), En uppföljning av omställningen mot en nära vård. Uppföljning av omställningen till en mer nära vård 2020. Hälso- och sjukvården under pandemin De flesta regioner pekar på kompetensförsörjningen som en stor utmaning och ett problemområde, framför allt vad gäller allmän- läkare och distriktssköterskor men även fysioterapeuter, arbetstera- peuter och annan personal. Att ha en stor andel privata vårdgivare inom regionen lyftes av några regioner som en organisatorisk ut- maning. Även enligt har det redan innan pandemin funnits svårigheter att rekrytera vissa yrkesgrupper.977 Samverkan, digitalisering, kontinuitet och kompetensförsörjning är viktiga delar av omställning till en god och nära vård. Relevansen av en omställning mot en god och nära vård framhålls av flera regioner som menar att pandemin har visat på vikten av att vården centreras runt den sjuke som i efterförloppet av covid-19 kan ha behov av olika nivåer av vård, rehabilitering och behandling. har pandemin satt utmaningarna i blixtbelysning, vad gäller kontinuitet i vårdkontakter, inkompatibla journalsystem mel- lan regioner och kommuner och även inom regionerna. Bland svaren finns det dock undantag där exempelvis Region lyfter att de inom alla verksamheter använder samma journalsystem, vilket de menar underlättat arbetet och ökat patientsäkerheten.978 Pandemiomställningen – organisation, samverkan och resurser När smittspridningen tog fart gick många regioner upp i regional sjukvårdsledning (RSSL), eller annan form av krisledning. Led- ningen för primärvården har i de flesta fall varit en del av eller haft ett nära samarbete med RSSL. För primärvården har det ofta inne- burit viss omorganisation av ledningsansvaret inom regionen, sär- skilt i större regioner och i regioner med en hög andel privata vård- givare. Under pandemin har informationsutbytet ökat och möten har organiserats regelbundet och under vissa perioder . Målet har varit att ge stöd och skapa samverkan för att uppnå en gemensam förståelse för anpassningsåtgärder utifrån pandemins svängningar. I mötet med professionsorganisationer framkommer dock att per- sonalen ända känt en osäkerhet inför hur direktiv skulle implemen- teras rent konkret. 977Socialstyrelsen (2021), Uppföljning av omställningen till en mer nära vård 2020 Utvecklingen i regioner och kommuner samt förslag på indikatorer. 978Eftersom patienter rör sig mellan enheter och mellan primärvård och slutenvård. Hälso- och sjukvården under pandemin De flesta regioner har svarat att samverkan och kommunikation mellan primärvården och såväl sjukhusen som den kommunala sjuk- vården och omsorgen har förbättrats och att den fungerat bra eller relativt bra under pandemin. Flera regioner har poängterat att det är viktigt att upprätthålla den samverkan och samarbete som skapats under pandemin. I samtal med en professionsorganisation sägs att samordningen bitvis fungerat bra från sjukhus till primärvård men att man från primärvården haft svårigheter att remittera patienter som krävde specialistvård utanför covid-19.979 Bristen på gemensamt journalsystem för kommun och region har dock tagits upp som ett hinder. I enkäten lyfts fram att primärvården har tillförts finansiella resurser i den mån covid-19-relaterade vårduppgifter har genom- förts, som provtagning, smittspårning och vaccinering. Flera reg- ioner ändrade också ersättningen till primärvården. Primärvården inom Region har exempelvis fått extra utbetald besökser- sättning för att ligga på samma nivå som före pandemin. Region har betalat ut en garantiersättning till vårdcentraler och närakutmottagningar för att för att upprätthålla kapaciteten trots en stor minskning av antalet ersättningsbara besök. beslutade regeringen att vårdgivare som får ersättning enligt den nationella taxan skulle få ersättning för digitala vårdkontakter. Flera regioner anger också att man ändrat i avtal för att ersätta digitala vårdbesök i större utsträckning än tidigare eller i liknande utsträck- ning som fysiska besök. Många vårdcentraler och primärvårdschefer framhåller resurs- bristen på ett generellt plan där man menar att primärvården står inför stora förändringar som har accentuerats under covid-19 pande- min, utan att resurser tillförs. Hälso- och sjukvården under pandemin Primärvården ställde om vården Hur primärvården har omorganiserats praktiskt varierar något men följande förändringar rapporteras av flertalet regioner. •Smittsäker vård: Skapandet av separata patientflöden för patien- ter med och utan luftvägssymtom. har detta organiserats genom specialmottagningar och i andra fall genom separata bygg- nader eller tält där misstänkt smittsamma har tagits emot separat från övriga patienter. Fokus har också legat på utbildning och upprätthållande av basala hygienrutiner, samt rätt användning av skyddsutrustning. •Inställd vård: På många håll fick primärvården i början av pande- min införa en begränsning av fysiska patientbesök då enbart de med stort eller akut behov av vård fick komma till enheterna. Även mycket av den förebyggande hälso- och sjukvården ställdes in eller ändrade form, särskilt under den första vågen av pandemin (t.ex. föräldrautbildningar, gruppsamtal och fysioterapi). Vissa regioner och vårdcentraler ställde in drop-in verksamhet. I vissa fall kombinerades detta med dörrvärdar som kunde förklara, hän- visa eller hjälpa den vårdsökande att boka tid. I kapitel 12 belyser vividare hur vårdkonsumtion och vårdbesök har påverkats under pandemin. •Ändrade vårdformer: Under pandemin har telefonrådgivning, digitala vårdkontakter och vårdbesök utvidgas. Uppskjutna fy- siska besök eller omdirigering till andra former av besök, exem- pelvis för årskontroller av kroniska åkommor var vanligt. Grupp- verksamheter har i flera regioner kunnat genomföras under den senare delen av pandemin, men i anpassad form. Regionerna har också haft ett ökat fokus på kommunens särskilda boenden samt organiserat ett större antal hembesök och sjukvård i hemmen, exempelvis genom mobila hemsjukvårdsteam för sköra patienter iriskgrupper, men också för patienter utskrivna från sjukhusvård av covid-19. Hälso- och sjukvården under pandemin •Nya patienter och aktiviteter: Enligt riktlinjer bör patienter som behöver vård och rehabilitering efter covid-19 söka sig till primärvården. Primärvården har haft visst eller stort ansvar för covid-19 provtagning och i vissa regioner även för delar av eller all smittspårning. I vilken grad, varierar mellan regioner och . Primärvården har också haft ansvar för delar av covid-19-vaccineringen och ibland ett övergripande ansvar. Vårdens tillgänglighet har minskat Primärvården ställdes om men hade som mål att upprätthålla tillgänglighet om än under ändrade vårdformer som digitala besök och telefonuppföljning. har flera regioner och enskilda personer med kroniska sjukdomar som KOL och dia- betes upplevt en försämrad tillgänglighet, i varje fall under den första vågen. Regioner, vårdcentraler och professionsorganisationer har även vittnat om att många verkar ha undvikit att söka vård under den första vågen av pandemin, kanske av rädsla för smitta eller för att inte belasta vården. och (för allmänmedicin) har betonat problematiken med bristande kontinuitet och uppföljning, särskilt av patienter med kroniska åkommor eller andra hälsotillstånd som behöver obser- veras. Flera vårdcentraler pekar på ett mycket stort fokus på covid- 19 och att andra behov kom i andra hand. ändrades detta något. I kapitel 12 belyser vi utifrån data från SKR:s väntetidsdatabas nedgången i fysiska vårdbesök och ökningen av digitala besök under pandemin. Hög arbetsbelastning inom primärvården trots färre besök Många regioner vittnar om en mycket hög arbetsbelastning i primär- vården. Under den första vågen tog förändringsarbetet mycket re- surser och även om färre sökte till vårdcentralerna tillkom andra vårduppgifter, som beskrivits ovan. Efterhand har söktrycket sakta ökat till samma nivå som innan pandemin och primärvården kan på många håll vittna om en besvärlig situation. Vacci- nationsuppdraget har tagit och tar fortfarande mycket tid. Hälso- och sjukvården under pandemin Sjuksköterskor och läkare förflyttades till sjukhusvården, sam- tidigt som en del personal omplacerades till primärvården. Detta ver- kar på många håll ha fungerat bra men också skapat ett tufft arbets- läge för ordinarie personal. Dessutom ökade sjukfrånvaron i och med att alla med förkylningssymtom uppmanades att stanna hemma. Det har också uppstått vad som kan betecknas som en skuld av särskilt slag på grund av all planerad forskning, utveckling och utbildning som inte har utförts då resurserna lagts på annat (covid-19 relaterat) arbete. konstaterar även i sin rapport att personalbristen har tvingat fram nya arbetssätt och åtgärder. Mer än hälften av regionerna uppgav att de hade brist på allmänläkare samt att man arbetade med att utöka antalet ST-tjänster inom denna specialitet.