sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — Det kan anmärkas att uppgift om längd och underskrifter inte längre anses vara nödvändiga uppgifter för att få del av, till skill- nad mot redogörelsen om nödvändiga uppgifter i Väldfärdsbrottsut- redningen.24 Däremot har punkterna 10 och 11 tillkommit och några andra punkter har justerats i viss mån. ska på begäran lämna uppgifter till En förutsättning för att ge en myndighet tillgång till uppgifter hos en annan myndighet är att den mottagande myndigheten har ett verkligt behov av uppgifterna. Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosätt- ning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhälls- funktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Globa- liseringen och transnationaliseringen har mycket stora effekter på folkbokföringsdatabasens möjlighet att upprätthålla ett register som speglar befolkningen på grund av det ökade inflödet av erkännande- prövningar (t.ex. erkännande av utländska äktenskap) och identitets- frågor som aktualiseras. Det är därför viktigt att det finns ett legitimt och fungerande uppgiftsutbyte mellan berörda myndigheter, i syn- nerhet mellan folkbokföringsverksamheten och . har till utredningen framhållit att de uppgifter och underlag som lämnats till för prövning av identitets- 24 Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37), s. 321 ff. frågor och erkännandefrågor är av största vikt för egen prövning i samband med att uppgifter ska registreras i folkbokförings- databasen. Det är viktigt att folkbokföringsverksamheten har till- gång till det bästa tillgängliga underlaget vid prövning av uppgifter inför en registrering eller ändring av uppgifter i folkbokföringsdata- basen. Som tidigare nämnts har ofta gjort bedöm- ningar av underlag och sakfrågor som senare även blir aktuella i folk- bokföringsverksamheten. En omständighet som särskilt lyfts fram även till vår utredning är att uppgifter som lämnas till inte alltid stämmer överens med de uppgifter som senare lämnas till Skatte- verket. Det är därför angeläget att får del av informatio- nen som lämnats till för att kunna göra en korrekt bedömning i varje enskilt fall. Eftersom de uppgifter som lämnats till påverkar folkbokföringsverksamheten mer än upp- gifter hos andra myndigheter är det också angeläget att får del av många av uppgifterna direkt från . För att säkerställa en konsekvent hantering och handläggning av ärenden där personer har kontakt med både och är det även vår bedömning att de uppgifter som Skatte- verket anser sig ha behov av också är nödvändiga för att öka möjlighe- ten till korrekta beslut i folkbokföringsverksamheten. Det finns således ett motiverat behov för att få tillgång till uppgifter hos . Om kan ta del av aktuella uppgifter direkt från innebär det också en förenkling för den enskilde genom att många av uppgifterna endast behöver lämnas till en myndighet. Det finns inget hinder mot att uppgifter enligt uppgiftsskyldig- heten lämnas ut på medium för automatiserad behandling. Den utökade uppgiftsskyldigheten som föreslås ska lämpligen regleras genom att befintliga bestämmelser om uppgiftsskyldighet i 7 kap. 15 b § utlän- ningsförordningen (2006:97) ändras. För att uppgifterna ska kunna lämnas över till och för att minimera intrånget i den personliga integriteten är det viktigt att uppgifterna omfattas av ett tillfredsställande sekretesskydd även efter överlämnandet. Normalt sett omfattas uppgifterna av starkare sekre- tess hos än hos . Hos omfattas uppgifterna av sekretess enligt 37 kap. 1 § OSL med ett om- vänt skaderekvisit. Bestämmelsen om utlänningssekretess i 21 kap. 5 § OSL gäller hos alla myndigheter för uppgifter som rör utlänningar, således även hos . I övrigt gäller folkbokföringssekretes- sen i 22 kap. 1 § OSL hos . Enligt bestämmelsen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs (första stycket). För uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde gäller ett starkare sekretess- kydd. Sekretess gäller då om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (andra stycket). Frågan är om det skyddet är väl avvägt för de uppgifter som enligt förslaget ska kunna lämnas till . Väldfärdsbrottsut- redningen ansåg i samband med utredningens förslag att befintligt sekretesskydd var tillräckligt25 och hade inga syn- punkter på detta i sitt remissyttrande, annat än att man noterade att sekretesskyddet för uppgifterna försvagas genom att de överförs till . I beslut i frågan om uppehållstillstånd gäller sekretessen enligt 37 kap. 1 § endast för uppgifter i skälen. Många uppgifter skyddas därför inte längre av någon starkare sekretess hos när det blir aktuellt att folkbokföra en person. Riskerna för flykting- spionage mot asylsökande minskar enligt uppfatt- ning dessutom drastiskt i samband med beslut i frågan om uppehålls- tillstånd. Om uppehållstillstånd beviljas har personen fått skydd i och om ansökan avslås har gjort bedöm- ningen att det inte finns någon hotbild mot personen i hemlandet. Namn, personnummer, samordningsnummer eller identitetsnum- mer, födelsetid, kön, medborgarskap, adress i , civilstånd och familjerättsliga förhållanden är sådana uppgifter som normalt redan får föras in i folkbokföringsdatabasen. För dessa uppgifter anses folkbokföringssekretessen vara tillräcklig. För uppgifter om fotografi, resehandling och bevis om uppehålls- tillstånd har sekretessen hos tidigare bedömts vara tillräck- 25 Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra, (SOU 2017:37), s. 326–332. lig.26 Det finns inget skäl för utredningen att nu göra en annan bedöm- ning i den frågan. När det gäller övriga uppgifter bedömer vi att dessa uppgifter inte i sig inte är känsligare än de nyssnämnda uppgifterna. Det skydd som uppgifterna har genom bestämmelserna i 22 kap. 1 § och 21 kap. 5 § OSL bedöms därför tillräckligt även i detta sammanhang. Utredningens förslag: På begäran av ska Försäkrings- kassan lämna ut uppgift om 1.huruvida en person är bosatt i enligt 5 kap. socialförsäk- ringsbalken eller annars har lämnat uppgift om sin bosättning enligt 110 kap. 45 eller 46 §§ samma balk, och 2.utbetalning av barnbidrag, underhållsstöd, bostadsbidrag, bostadstillägg och sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. På begäran av ska lämna ut uppgift om 1.huruvida en person lämnat , 2.utbetalning av bostadstillägg och svensk pension till en person i utlandet, 4.dödsfall i utlandet, och 5.beslut om upphörd utbetalning av pension. Uppgifterna ska endast lämnas ut i den utsträckning det behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av upp- gifter i folkbokföringsdatabasen. 26Se departementspromemorian Vissa id-kortsfrågor, s. 24 samt Kvalificerad välfärds- brottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37), s. 332. Många av de ersättningar som och Pensionsmyn- digheten betalar ut är beroende av var en person bor. Dessa myndig- heter är därför viktiga att kunna ställa frågor till i t.ex. en bosätt- ningsutredning hos . hämtar många uppgifter från Försäkrings- kassan och . Sekretess gäller hos Försäkrings- kassan och för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs (28 kap. 1 § OSL). Det råder alltså en presumtion för offentlighet. Uppgif- terna lämnas efter sekretessprövning eller med stöd av generalklausu- len. Hanteringen sker då oftast manuellt. Frågor ställs i huvudsak via e-post, telefon eller via datasystemet LEFI Online. skickar e-post om myndigheten vill veta om personen är avregistrerad från socialförsäkringen samt för att efterfråga kontakt- och adressuppgifter till personen. får svar från på sina e-postförfrågningar genom vanlig post, vilket medför att för- farandet blir administrativt krävande och innebär fördröjning i ärende- hanteringen. svarar dock med e-post. Telefon- kontakt används i huvudsak i de fall söker mer detalje- rad information om vilken bosättningsrelaterad information som kommit fram i utredning. får dock inte alltid ut begärd information med hänvisning till sekretess. Via data- systemet LEFI Online kan få information om en person mottagit utbetalningar från och Pensionsmyndig- heten. För att få tillgång till systemet krävs en särskild behörighet för handläggaren. Utlämnande av information via systemet LEFI Online förutsätter att reagerar på en begäran om att de efterfrågade uppgifterna ska lämnas ut och har därför ansetts vara ett system för utlämnande på medium för automatiserad behandling.27 27Se rättsfallet HFD 2015 ref. 61. Vilka uppgifter har behov av att få tillgång till från ? När det gäller frågan om vilka konkreta uppgifter som behöver, utöver adress- och kontaktuppgifter, har bl.a. följande behov och syften framförts till utredningen. Uppgift om en person är bosatt i kan, efter en egen utredning, ha fått information om att en i folkbokförd person är bosatt utomlands och där- med inte berättigad till en viss utbetalning. Information om att en uppgift i folkbokföringen kan antas vara oriktig eller ofullständig ska normalt lämna till enligt 32 c § folk- bokföringslagen (och tidigare enligt den numera upphävda 2 § folk- bokföringsförordningen [1991:749]) men detta har inte alltid skett i praktiken. Om har fått indikationer på att en person inte bor på sin folkbokföringsadress kan det således vara relevant att fråga för att ta reda på om personen inte längre omfattas av socialförsäkringen på grund av bosättning utomlands. kan få sådan information t.ex. genom den anmäl- ningsskyldighet som finns för den enskilde enligt 110 kap. 45 och 46 §§ socialförsäkringsbalken. Om det visar sig att personen enligt uppgif- ter från lämnat landet kan det vara en omständig- het som tillsammans med annan information kan ligga till grund för ett beslut om avregistrering från folkbokföringen. registrerar uppgifter om en person, t.ex. att denne är bosatt här eller har lämnat landet, endast om det har bety- delse för en förmån som personen har eller har ansökt om. När det gäller bosättningsbaserade förmåner (5 kap. socialförsäkringsbalken) registrerar enligt sina föreskrifter uppgifter först från den tidpunkt som har betydelse för rätten till en sådan förmån.28 Det är alltså endast när personens bosättning har betydelse för en för- mån, som kommer att ha registrerat någon infor- mation som med stöd av en uppgiftsskyldighet kommer att kunna lämnas över till . Uppgiftsskyldigheten bör därför kopplas till bosättning som har betydelse för en förmån. 28Försäkringskassans föreskrifter om verkställighet av socialförsäkringsbalken när det gäller socialförsäkringsskyddet, FKFS 2020:4, 4 § 1. därför lämnas om huruvida en person är bosatt i enligt 5 kap. socialförsäkringsbalken eller annars har lämnat uppgift om sin bosätt- ning enligt 110 kap. 45 eller 46 §§ samma balk. kan i en bosättningsutredning vara i behov av att få information om en person mottar utbetalningar från Försäkrings- kassan. Denna information kan vara en av flera pusselbitar för att kunna utreda om en person vistas i . Avsaknad av vissa ersätt- ningar kan i kombination med den övriga utredningen vara en indika- tion på att personen inte vistas i . Bosättningsrelaterade förmåner av olika slag kan också ge Skatte- verket information om var en person ska vara folkbokförd. Skatte- verket har lämnat uppgift om att myndigheten i tidigare sammanhang gemensamt med kommit fram till att följande för- måner primärt är av betydelse för att få del av från För- säkringskassan. •sjuk- och aktivitetsersättning. Om får två identiska underrättelser med information om att personer är felaktigt folkbokförda men där den ene får bostads- bidrag, kan välja proportionerliga kontrollåtgärder utifrån denna information. Ärendet där det betalas ut en bosättningsrelaterad förmån kan kräva en viss typ av utredningsåtgärder, med följdfrågor till , eller den fastighetsägare vars fastighet bostads- bidraget avser för att på så sätt snabbt kunna åtgärda den felaktiga folk- bokföringen och minimera risken för felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen. Ärendet, där information om bosättningsrelaterade förmåner saknas, kommer hanteras på annat sätt genom att t.ex. efter- söka information för att över huvud taget kunna få en bild om perso- nen kan antas vara aktiv i landet eller inte, och i så fall var i landet. Det innebär med största sannolikhet fler steg i utredningen, med fler kontakter som följd, för att kunna komma fram till beslut om folk- bokföring. När det gäller sjuk- och aktivitetsersättning är det endast garantiersättning som är bosättningsbaserad (5 kap. 9 § socialförsäk- ringsbalken) och bör omfattas av en uppgiftsskyldighet. Vilka uppgifter har behov av att få tillgång till från ? Från efterfrågar ofta, förutom adress- och kontaktuppgifter, uppgifter om garantipension och bostads- tillägg, uppgift om en person avlidit och dödsfallsintyg. kan visserligen inte avregistrera en person som avliden enbart baserat på en uppgift från om att en person avlidit. Avregistrering kan dock ibland ske baserat på uppgifter och underlag som finns hos . Om bedömer att uppgiften om att en person avlidit inte är styrkt förekommer det att i stället avregistrerar personen som utflyttad. När det gäl- ler frågan om vilka konkreta uppgifter som behöver har bl.a. följande behov och syften framförts till utredningen. Uppgift om att en person lämnat frågar om de har fått informa- tion om att personen vistas utomlands, antingen från personen själv eller via egen efterforskning. Om har sådan information är det också relevant att fråga i vilken omfattning eller hur länge personen vistas utomlands. kan få sådan information t.ex. genom den anmälningsskyldighet som finns för den enskilde angående ändrade förhållanden i 110 kap. 46 § socialförsäk- ringsbalken. kan i en bosättningsutredning vara i behov av informa- tion om en person har utbetalningar från , som en av flera pusselbitar i en utredning för att utreda om en person Avsaknad av utbetalningar från Pensionsmyndighe- ten kan i kombination med den övriga utredningen vara en indika- tion på att personen inte vistas i . Bostadstillägg kan utbetalas både inom och utom landet och utgår från den faktiska bostaden. Om informationen om ett bostadstillägg skiljer sig från folkbokföringsadressen kan uppgiften vara en viktig indikation på att uppgifterna i folkbokföringen är felaktiga. Svensk allmän pension kan betalas ut även till personer som är bosatta utan- för landet. Att en person får sådan utbetalning till ett konto i utlandet kan givetvis vara viktig information för att bedöma om personen ska anses bosatt i eller inte. Enligt 110 kap. 15 § socialförsäkringsbalken får det för utbetalning av en förmån utomlands krävas bevis om att rätten till förmånen består. begär sådant bevis i form av ett levnadsintyg. Ett sådant kan lämnas på exempelvis en svensk utlandsmyndighet i syfte att visa att personen lever och har fortsatt rätt till förmåner. En person som är bosatt utanför och får svensk allmän pension utbetald måste t.ex. skicka in ett levnadsintyg . Uppgift om levnadsintyg från utlandet är en uppgift som är viktig i bedömningen av om en person kan anses bosatt inom eller utom . I det fall ett levnadsintyg uteblir kan det föranleda utredning om huruvida en person är avliden. har ett internationellt informationsutbyte i syfte att göra korrekta utbetalningar av pensionsersättningar. Det innebär att myndigheten digitalt får information från sina motsvarande myndigheter i ett stort antal länder. I de fall får information om att en person som får pension har avlidit i ut- landet kan utbetalningarna från stoppas och per- sonen registreras som avliden i register. Infor- mationen som ligger till grund för dessa åtgärder ser olika ut i olika situationer. Det kan handla om verifierbara uppgifter direkt från natio- nella civilregister eller motsvarande. Men den kan också bestå av handlingar eller i vissa fall av muntliga uppgifter och en samlad bedömning. För folkbokföringsverksamheten är det av stor vikt att få uppgift om en folkbokförd person avlider i utlandet eftersom en avliden person ska avregistreras från folkbokföringen. När frågar om detta så kan informationen, beroende på underlaget, ligga till grund för att regist- rera en person som avliden eller initiera en fortsatt utredning för att konstatera uppgiften. Uppgift om att en person är avliden är central för många mottagare av uppgifter från Navet och SPAR. Beslut om upphörd utbetalning av pension kan besluta om att en pensionsbetalning ska upphöra om ett levnadsintyg inte kommer in trots att Pensionsmyn- digheten krävt det, eller om uppgift om dödsfall inkommer till myn- digheten. Det kan ske utan att personen är registrerad som avliden i folkbokföringen. Det är därigenom en viktig uppgift som stödjer att det finns anledning att utreda om en person är avliden eller befinner sig utomlands. Det underlag som har kan vara av stort värde för bedömning i dessa avseenden. och ska på begäran lämna uppgifter till Uppgifterna från och är viktiga underlag för att kunna avgöra om felaktiga personuppgifter är registrerade i folkbokföringsdatabasen eller inte och för att kunna bestämma vilken åtgärd som bör vidtas vid beslut om bosättning. Upp- gifterna inhämtas nu manuellt efter sekretessprövning eller med stöd av generalklausulen, vilket är arbetskrävande och tidsödande. En snabb och effektiv informationsinhämtning på medium för automatiserad behandling innebär säkrare och bättre underlag för beslut. Vi menar därför att bör ges möjlighet att få de aktuella uppgifterna elektroniskt. Bestämmelser om behandling av personuppgifter i verksamhet om socialförsäkringsförmåner eller andra förmåner och ersättningar som handläggs av eller finns i 114 kap. socialförsäkringsbalken och i förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter i socialförsäkringens administration. Av 114 kap. 9 § socialförsäkringsbalken följer att och får behandla personuppgifter för att till- handahålla information utanför den egna myndigheten på grund av upp- giftsskyldighet som följer av lag eller förordning (se även avsnitt 8.4.5). Uppgifterna får då lämnas ut på medium för automatiserad behand- ling (114 kap. 24 §). Som vi redogjort för är en förutsättning för informations- inhämtning på medium för automatiserad behandling att det finns en sekretessbrytande regel, t.ex. en sådan uppgiftsskyldighet som vi nu föreslår. Det kan diskuteras var en sådan regel bör placeras. Enligt För- säkringskassans uppfattning hör regleringen inte hemma i registerlag- stiftningen eftersom det är fråga om en sekretessbrytande regel, inte en dataskyddsregel. Som tidigare nämnts finns bestämmelser om upp- giftsskyldighet också i förordningen om skyldighet för Försäkrings- kassan och att lämna uppgifter till andra myn- digheter. Enligt 3 § förordningen är och Pensions- myndigheten skyldiga att på begäran lämna uppgifter om enskildas adress, deras arbetsgivares namn och adress samt enskildas ekono- miska förhållanden och den tidsperiod en utgiven ersättning avser till och ett stort antal myndigheter och offentliga sjuk- vårdshuvudmän, om uppgifterna behövs i ärenden där. Att i den för- ordningen reglera en uppgiftsskyldighet som enbart riktar sig till är inte lämpligt. Enligt vår mening ska Försäkringskas- sans och skyldighet att lämna uppgifter till i stället regleras genom att det införs två nya paragrafer, 12 och 13 §§, i folkbokföringsförordningen. Det kan konstateras att det i förordning om skyldighet för Försäk- ringskassan och att lämna uppgifter till andra myndigheter redan finns en uppgiftsskyldighet gentemot avseende uppgift om enskildas ekonomiska förhållanden och den tidsperiod en utgiven ersättning avser. Det kan därför ifrågasättas om det finns ett behov av att i detta sammanhang föreslå ytterligare upp- giftsskyldigheter avseende utbetalningar på det sätt som vi gjort ovan. har dock uppgett att nuvarande regelverk är otydligt och ställer till med problem i handläggningen. Vilka uppgifter som t.ex. lämnar ut varierar från fall till fall. Enligt vår bedöm- ning finns därför skäl att inkludera även utbetalningar i de uppgifts- skyldigheter som föreslås. Detta underlättar dessutom den reg- lering som krävs för att uppgifterna ska kunna begäras in även för analys- och urvalsändamål, se 9 kap. I den del uppgiftsskyldigheten rör adress och utbetalningar kom- mer våra förslag att innebära en dubbelreglering i förhållande till den uppgiftsskyldighet som redan finns i förordningen om skyldighet för och att lämna uppgifter till andra myndigheter. Vi har därför övervägt om det finns skäl för att tas bort från den förordningen. Uppgiftsskyldigheten i den förordningen tar dock sikte på samtliga verksamhets- grenar. Det är därför inte lämpligt att ta bort från för- ordningen om skyldighet för och Pensionsmyndig- heten att lämna uppgifter till andra myndigheter. Eftersom vi bedömer det nödvändigt att föreslå nya uppgiftsskyldigheter, inte minst för att möjliggöra att dessa används för att hämta in information för analys- och urvalsändamål, får den nämnda dubbelregleringen accepteras. Utredningens förslag: På begäran av ska lämna ut uppgift om 1.huruvida en person beviljats studiestöd för studier i eller utomlands, 2.den tidsperiod beviljade studiestöd avser och den förväntade studietiden, och Uppgifterna ska endast lämnas ut i den utsträckning det behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av upp- gifter i folkbokföringsdatabasen. Från CSN efterfrågar , förutom adress- och kontakt- uppgifter, frekvent uppgifter om beviljade lån, studier i utlandet, tidsperiod och utbildningsanordnare. I ärenden om studiestöd gäller enligt 28 kap. 9 § OSL sekretess för uppgift om en enskilds person- liga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Det råder alltså en presum- tion för offentlighet. hanteras informationsinhämtningen genom att handläggare på skickar e-post med frågor till CSN, som sedan svarar på samma sätt. Vilka uppgifter har behov av att få tillgång till från ? Uppgifter från CSN fungerar primärt som underlag för att kunna avregistrera personer från folkbokföringen som är bosatta i landet. Uppgifterna kan därmed bidra till att minimera s.k. övertäck- ning. CSN har dessutom uppgifter som kan leda till att korrekt adress inom kan hittas (se avsnitt 8.4.5). När det gäller frågan om vilka konkreta uppgifter som behöver, utöver adress- och kontaktuppgifter, har bl.a. följande behov och syften framförts till utredningen. Beviljade studiestöd, den tidsperiod beviljade studiestöd avser och utbildningsanordnare Uppgifter om studiestöd (som inkluderar studiemedel och studiehjälp, se 1 kap. 1 § studiestödslagen [1999:1395]), kan tillsammans med upp- gift om tidsperiod och utbildningsanordnare ge en indikation på om och var en person studerar. I jämförelse med befintlig folkbokförings- adress kan uppgifterna om utbildningsanordnare ge en tydlig indika- tion på om personen befinner sig i landet och i så fall på vilken ort eller om personen befinner sig utomlands och i så fall i vilket land. Uppgift om tidsperiod ger en möjlighet att avväga rimligheten i eventuella av- vikelser, eftersom det i vissa fall kan vara rimligt med en folkbokför- ingsadress som avviker från studieorten om personen kan ha dubbel bosättning. En person som bor utomlands ska i regel avregistreras från folkbokföringen i . CSN har ofta information om perso- ner som vistas utomlands för studier. CSN har dessutom ofta infor- mation om hur länge en person har eller ska studera utomlands, något som är en mycket viktig omständighet vid ett beslut om avregistre- ring från folkbokföringen.