sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — 2. fåmansföretag eller fåmans- handelsbolag där bara företags- handelsbolag där bara företags- ledaren, dennes make eller barn ledaren, dennes make eller barn under är verksamma. under är verksamma, eller 3. den som är kontoinnehavare enligt lagen (000:00) om mikro- företagarkonto för verksamhet som beskattas genom kontot. I personalliggaren ska nödvändiga identifikationsuppgifter för näringsidkaren dokumenteras. I personalliggaren ska även nödvändiga identifikationsuppgifter löpande dokumenteras för de personer som är verksamma i en sådan verksamhet eller i en annan verksamhet som näringsidkaren bedriver i samma verksamhetslokal. Om en personalliggare ska föras, ska även nödvändiga identifika- tionsuppgifter för de personer som avses i andra stycket löpande dokumenteras i personalliggaren. 30Senaste lydelse 2018:243. 41 kap.2 §31Skatteverket får besluta om revision för att kontrollera1. att uppgiftsskyldighet enligt 15–35 kap. har fullgjorts,2. att det finns förutsättningar att fullgöra uppgiftsskyldighet en- ligt 15–35 kap. som kan antas uppkomma,3. skatteupplag enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller lagen (1994:1776) om skatt på energi, 4. att den som har ansökt om återbetalning av eller kompensation för punktskatt i de fall som avses i 53 kap. 5 § 2 har lämnat riktigaoch fullständiga uppgifter,5. att den som har ansökt om återbetalning av punktskatt i de fall som avses i 53 kap. 5 § 1 har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter, 6. att den som har eller kan antas ha upplåtit en plats för torg- ochmarknadshandel har fullgjort sina skyldigheter enligt 39 kap. 13 §,7. att den som har eller kan 7. att den som har eller kan antas ha omsatt investeringsguld antas ha omsatt investeringsguld har fullgjort sina skyldigheter en- har fullgjort sina skyldigheter en-ligt 39 kap. 14 §, ellerligt 39 kap. 14 §,8. att den som har överfört en 8. att den som har överfört en vara till eller förvärvat en vara vara till eller förvärvat en vara från ett avropslager har fullgjort från ett avropslager har fullgjort sina skyldigheter enligt 39 kap. sina skyldigheter enligt 39 kap.14 a §.14 a §, eller9. att den som är skattskyldig enligt lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföre- tagarkonto har fullgjort sina skyl- digheter.Skatteverket får besluta om får besluta om revision också för att inhämta revision också för att inhämta uppgifter av betydelse för kon- uppgifter av betydelse för kon- troll enligt första stycket 1–4 av troll enligt första stycket 1–4 och någon annan än den som revi- 9 av någon annan än den som revi-deras.deras.31 Senaste lydelse 2020:858.61SOU 2021:55Författningsförslag Revision får göras hos 1.den som är eller kan antas vara bokföringsskyldig enligt bok- föringslagen (1999:1078), 2.någon annan juridisk person än ett dödsbo, 3.den som har anmält sig för registrering, 4.den som har ansökt om eller är godkänd för F-skatt, 5.sådant ombud för en utländsk beskattningsbar person som av- ses i 6 kap. 2 §, 6.sådan representant som avses i 16 a § lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 15 a § lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller 4 kap. 9 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi, 7.den som har ansökt om godkännande som upplagshavare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt eller lagen om skatt på energi, 8.den som har ansökt om registrering som varumottagare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt eller lagen om skatt på energi, 9.den som har ansökt om godkännande som skattebefriad för- brukare enligt lagen om alkoholskatt eller lagen om skatt på energi, 10.den som har ansökt om godkännande som registrerad avsän- dare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt eller lagen om skatt på energi, 11.den som har ansökt om godkännande som lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om skatt på energi, lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik, lagen (2018:696) om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter eller lagen (2020:32) om skatt på 12. den som har ansökt om 12. den som har ansökt om mottagare eller registrerad EU- mottagare eller registrerad EU- handlare enligt lagen om skatt på handlare enligt lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik, och kemikalier i viss elektronik, 13. den som har ansökt om 13. den som har ansökt om och övrig tobak enligt lagen om och övrig tobak enligt lagen om 32Senaste lydelse 2021:431. 14. den som är skattskyldig en- ligt lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföretagar- konto. Beslut om skatteavdrag, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och punktskatt ska fattas för varje redovisningsperiod för sig med ledning av innehållet i skattedeklarationer och andra tillgängliga uppgifter. Om mervärdesskatt ska redovisas i en särskild skattedeklaration för varje förvärv enligt 26 kap. 7 § andra stycket, ska beslut om skatten fattas för varje förvärv med ledning av innehållet i den särskilda skattedeklarationen och andra tillgängliga uppgifter. Om återbetal- ning för ingående skatt har begärts i en särskild skattedeklaration för varje omsättning enligt 26 kap. 7 § tredje stycket, ska beslut om skat- ten fattas för varje omsättning med ledning av innehållet i den sär- skilda skattedeklarationen och andra tillgängliga uppgifter. Om punktskatt ska redovisas i en särskild skattedeklaration för varje händelse som medför skattskyldighet enligt 26 kap. 8 §, ska be- slut om skatten fattas för varje händelse med ledning av innehållet i den särskilda skattedeklarationen och andra tillgängliga uppgifter. För beslut om ansvar för den För beslut om ansvar för den som har betalat ut ersättning utan som inte har gjort skatteavdrag att göra skatteavdrag med rätt be- med rätt belopp gäller 59 kap. lopp gäller 59 kap. 2–6 §§. 2–6 a §§. Källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto Vid beslut om skatt som redo- visas i en sådan särskild skatte- deklaration som avses i 26 kap. 9 a §, tillämpas 53 kap. 1 § första och fjärde styckena, 2 § första stycket och 4 §. 33Senaste lydelse 2015:892. Om skatteavdrag för skatt en- ligt lagen (000:00) om källskatt på inbetalningar till mikroföretagar- konto har gjorts med för högt be- lopp, ska efter ansökan besluta att den skattskyldige ska tillgodoräknas det överskjutande beloppet. ska efter ansökan besluta att den skattskyldige ska tillgodoräknas avdragen källskatt om en skattepliktig inbetalning till ett mikroföretagarkonto är eller kommer att bli inkomstbeskattad två gånger. Det gäller dock endast om inkomsten –ska tas upp enligt inkomst- skattelagen (1999:1229), eller –är skattepliktig och har be- skattats enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1991:591) om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. eller kupong- skattelagen (1970:624). En ansökan som avses i 7 eller 8 § ska ha kommit in till Skatte- verket senast det sjätte året efter beskattningsårets utgång. Den skattskyldige ska i ansökan visa att förutsättningarna för att tillgodoräknas avdragen skatt är uppfyllda. ska senast den 15 de- cember efter beskattningsårets ut- gång skicka ett besked om källskatt till den som är skattskyldig enligt lagen (000:00) om källskatt på in- betalningar till mikroföretagarkonto. Om ska skicka be- sked om slutlig skatt till den skatt- skyldige enligt 56 kap. 10 § får be- sked enligt första stycket lämnas i det beskedet. I detta kapitel finns bestämmelser om – ansvar när skatteavdrag inte – ansvar när skatteavdrag inte har gjorts med rätt belopp (2– har gjorts med rätt belopp (2– 6 §§), 6 a §§), –ansvar när anmälan om F-skatt inte har gjorts (7–9 §§), –betalningsmottagarens ansvar för arbetsgivaravgifter (10 §), –ansvar för delägare i ett svenskt handelsbolag (11 §), –företrädaransvar (12–21 §§), –ansvar för redare (22 §), –ansvar för beskattningsbara personer i en mervärdesskattegrupp (23 §), –ansvar för den som har avyttrat ett skalbolag (24 §), och –indrivning och preskription (26 och 27 §§). Bestämmelserna i 2, 5 och 6 §§ gäller även när skatteavdrag inte har gjorts med rätt belopp av ett kontoförande institut enligt lagen (000:00) om mikroföretagarkonto. Med utbetalaren avses då i stället det kontoförande institutet och med mottagaren avses kontoinnehava- ren enligt samma lag. 34Senaste lydelse 2013:369. Om det finns synnerliga skäl, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer helt eller delvis medge befrielse från 1. betalningsskyldigheten en- 1. betalningsskyldigheten en- ligt 59 kap. 2 § för den som inte ligt 59 kap. 2 eller 6 a § för den har gjort skatteavdrag med rätt som inte har gjort skatteavdrag med rätt belopp, och 2.skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt eller punktskatt. Om beslut om befrielse fattas enligt första stycket får motsvarande befrielse medges från förseningsavgift, skattetillägg och ränta. I detta kapitel finns bestämmelser om –grunder för ränteberäkningen (2–4 §§), –kostnadsränta på sent debiterad preliminär skatt (5 §), –kostnadsränta på slutlig skatt (6 §), –kostnadsränta på särskild in- komstskatt (6 a §), –kostnadsränta vid anstånd (7 §), –kostnadsränta vid omprövning och överklagande (8–11 §§), –kostnadsränta vid för sen betalning (13 §), –minskning av och befrielse från kostnadsränta (14 och 15 §§), – intäktsränta (16 och 17 §§), – intäktsränta (16–17 b §§), –en annan startdag för ränteberäkningen på grund av helg (18 §), och –ränteberäkning utanför skattekontot (19 och 20 §§). Kostnadsränta på särskild inkomstskatt Om har beslutat om tillkommande särskild inkomst- skatt enligt 54 kap. 2 § ska kost- nadsränta beräknas från och med den dag då den särskilda inkomst- 35Senaste lydelse 2016:1077. skatten skulle ha betalats. Kostnads- ränta ska beräknas till och med den dag då betalning senast ska ske. Intäktsränta på särskild inkomstskatt Om särskild inkomstskatt ska tillgodoräknas på grund av beslut enligt 54 kap. 3 §, ska intäktsränta beräknas från och med dagen efter den dag då skatten betalades in till . Om tillgodoräknande i stället sker på grund av beslut enligt 54 kap. 4 §, ska intäktsränta beräknas från och med den 13 i andra månaden efter beskattnings- året. Intäktsränta ska beräknas till och med den dag då skatten till- godoräknas eller betalas tillbaka. Om källskatt på inbetalningar till mikroföretagarkonto ska till- godoräknas på grund av beslut en- ligt 54 kap. 7 eller 8 §, ska intäkts- ränta beräknas från och med dagen efter den dag då skatten betalades till , till och med den dag då skatten tillgodoräknas eller betalas tillbaka. Denna lag träder i kraft . 1.11Förslag till lag om ändring i lagen (2020:1066) om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2020:1066) om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik dels att 6 och 11 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 9 a §, och närmast före 9 a § en ny rubrik av följande lydelse. Om den som kan ha rätt till skattereduktion för installation av grön teknik (köparen) inte har betalat hela utgiften för installationen, får en sådan utförare som anges i 67 kap. 43 § inkomstskattelagen (1999:1229) begära utbetalning från enligt 8 §. En utförare som innehar ett mikroföretagarkonto får dock en- dast begära utbetalning från Skatte- verket om utföraren är godkänd enligt 9 a §. Godkännande av vissa utförare En utförare som innehar ett mikroföretagarkonto får efter an- sökan godkännas för begäran om utbetalning från . ska besluta om sådant godkännande om utföraren skulle ha godkänts för F-skatt enligt 9 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) om ansökan i stället hade avsett ett sådant godkännande. Med närings- verksamhet i 9 kap. skatteförfarande- lagen avses vid denna prövning den verksamhet som utföraren bedriver. Utbetalning ska göras till ut- förarens bank- eller kreditmark- nadsföretagskonto. Om utföraren innehar ett mikroföretagarkonto ska utbetalningen göras till det kontot. Köparen får begära att utföra- ren visar upp beslutet om godkän- nande innan arbetet betalas. Utbetalning ska göras till ut- förarens bank- eller kreditmark- nadsföretagskonto. Denna lag träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande Mina direktiv beslutades vid ett regeringssammanträde den 19 decem- ber 2019. De återges i fullständig form i bilaga 1. Nedan följer en kort sammanfattning av den del av uppdraget som redovisas i detta slutbetänkande. Jag ska se över beskattningen av enskilda näringsidkare. Det över- gripande syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och under- lätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. överlämnade jag delbetänkandet Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare, SOU 2020:50. I delbetänkan- det behandlades förenklingar för enskilda näringsidkare inom ramen för det befintliga skattesystemet. Mitt uppdrag för detta slutbetänkande är att lämna förslag till ett frivilligt system för schabloniserad inkomstbeskattning, i syfte att kraftigt förenkla beskattningen och regelverket. Schablonbeskatt- ningen ska baseras på omsättningen. Den ska rikta sig till enskilda näringsidkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda. Jag ska analysera om den föreslagna schablonbeskattningen kan främja delningsekonomins utveckling och ekonomins utveckling i allmänhet och bedöma i vilken omfattning det föreslagna systemet innebär en förenkling. Slutligen ska jag även göra en samlad bedöm- ning av lämpligheten att införa det föreslagna systemet. Vidare ska jag undersöka om det är möjligt att lämna förslag till ett frivilligt system där även mervärdesskatt bestäms schablonmässigt, givet de begränsningar som följer av EU:s mervärdesskattedirektiv. Uppdraget och dess genomförande Detta system ska rikta sig till de företagare som tillämpar schablon- beskattning för inkomstskatten. Utredningen har under arbetet med slutbetänkandet haft fem digi- tala sammanträden med samtliga experter inbjudna. Utredningens sekretariat har samverkat med andra pågående utredningar: N 2020:03 Enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag samt N 2020:04 Tydligt, enkelt och förutsägbart – Företagares trygghetssystem. Jag har tillsammans med sekretariatet haft en digital träff med Egen- anställningsföretagens branschorganisation. Organisationen har även varit behjälplig med underlag. Sekretariatet har deltagit i ett antal workshops i regi angående socialavgifter och delningsekonomin. har ock- så varit behjälpliga med underlag. Sekretariatet har också haft en dialog med om de undersökningar av företagens regelbörda som myndigheten regelbun- det genomför. har också varit behjälpliga med samman- ställningar av data ur dessa undersökningar. Utredningen har även tagit kontakt med i syfte att stämma av de delar av förslagen som berör banksektorn. Genom föreningens försorg fick utredningen kontaktuppgifter till personer vid ett antal banker. Det var dock endast Nordea som kunde ställa upp på ett digitalt möte, varför den breda förankring som var avsedd uteblev. För att kunna genomföra de undersökningar och beräkningar som analysen grundar sig på har utredningen köpt in mikrodata och be- arbetningar av öppna data från . 3Gällande rätt och internationell jämförelse Av direktiven framgår att det övergripande syftet med denna utred- ning är förenkling. Det uttrycks som att ”göra det mindre kompli- cerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel”. Syftet med förslaget om schabloniserad inkomstbeskattning är att ”kraftigt förenkla beskattningen och regelverket”. När det huvudsakliga syftet är att förenkla regelverket är det nöd- vändigt att ha en uppfattning om vilket utgångsläge som gäller. I detta kapitel sammanställer jag därför de regler som gäller för enskilda näringsidkare avseende inkomstskatt, socialavgifter och mervärdes- skatt. Jag beskriver också svenska företags regelbörda i en internatio- nell kontext. I kapitlet finns även en kort sammanställning av olika inslag av schablonbeskattning som finns i andra länder. I detta avsnitt beskrivs inkomstskattereglerna för fysiska personer som bedriver verksamhet i mindre skala främst utifrån perspektivet administrativ börda, dvs. utifrån vilka krav som ställs på den enskilde vid beskattningen. Här finns även en beskrivning av beloppsgränser och andra regler som en sådan person måste förhålla sig till. 3.1.1Gränsdragningen mellan de olika inkomstslagen Utgångspunkten vid beskattningen är att alla inkomster som en fysisk person har ska redovisas. Inkomsterna ska tas upp i ett av de tre in- komstslagen tjänst, näringsverksamhet eller kapital. Gällande rätt och internationell jämförelse Inkomster på grund av näringsverksamhet ska enligt 13 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, räknas till inkomstslaget näringsverksamhet. Med näringsverksamhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Detta gäller oavsett om verksamheten bedrivs i någon officiellt registrerad företagsform eller inte. Näringskriterierna är avgörande för att bedöma till vilket inkomstslag en inkomst ska hänföras för fysiska personer. Klassificeringen av den bedrivna verksamheten inkomstskatte- mässigt är inte kopplad till hur den bedöms vad gäller bokförings- skyldigheten, däremot gäller ett omvänt samband. Verksamhet som ska beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet innebär normalt att näringsidkaren också är bokföringsskyldig. Situationen kan dock upp- stå att en fysisk person är bokföringsskyldig för en verksamhet som, till exempel på grund av avsaknad av vinstsyfte, ska beskattas som hobbyinkomst i inkomstslaget tjänst. Mer om reglerna om bokför- ing och redovisning finns i avsnitt 10.2. Att det ska vara fråga om förvärvsverksamhet innebär att verk- samheten ska bedrivas med syfte att ge en ekonomisk avkastning. Det brukar uttryckas som att det ska finnas ett vinstsyfte. Bedöm- ningen är objektiv, dvs. villkoret är i regel uppfyllt om det är fråga om en verksamhet som normalt brukar ha ett vinstsyfte. Kravet av- gränsar näringsverksamhet mot sådan hobbyverksamhet som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Kravet på självständighet avgränsar inkomstslaget näringsverksam- het mot inkomstslaget tjänst. Innebörden av kravet är att verksam- heten ska bedrivas självständigt i förhållande till kunder och uppdrags- givare. Nya regler till ledning av bedömningen om självständighet infördes i 13 kap. 1 § andra stycket IL. Syftet med ändringarna var att underlätta för personer att bli godkända för F-skatt och där- med göra det enklare att starta en näringsverksamhet. Kravet på yrkesmässighet är en avgränsning mot inkomstslaget kapital. Med yrkesmässighet avses att verksamheten ska bedrivas regelbundet och varaktigt samt att den ska ha en viss omfattning. En stor omfattning kan leda till att varaktigheten inte blir så väsentlig och vice versa. Inkomstslaget kapital avgränsas i 41 kap. 1 § IL. Hit räknas in- komster och utgifter på grund av innehav av tillgångar och skulder samt kapitalvinster och kapitalförluster. Därutöver anges i andra Gällande rätt och internationell jämförelse stycket att till inkomstslaget kapital räknas inte inkomster och utgif- ter som räknas till inkomstslaget näringsverksamhet. Till inkomstslaget tjänst hänförs inkomster som inte ska tas upp i något av de andra inkomstslagen. Av 10 kap. 1 § IL framgår att till inkomstslaget tjänst räknas inkomster på grund av tjänst till den del de inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital. Enligt andra stycket i samma paragraf definieras tjänst som anställ- ning, uppdrag eller annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Inkomstslaget tjänst har således karaktären av upp- samlingsplats för inkomster som erhålls på grund av eget arbete eller prestation och som inte är hänförliga till någon av de andra inkomst- slagen.1 Till inkomstslaget kapital räknas inkomster och utgifter på grund av innehav av tillgångar och skulder samt kapitalvinster och kapital- förluster, 41 kap. 1 § IL. Utredningen har ett särskilt uppdrag att analysera hur förslagen kan komma att stimulera delningsekonomiska aktiviteter. En av de vanligaste delningsekonomiska aktiviteterna är korttidsuthyrning av privatbostad genom digitala plattformar. Det finns därför en särskild anledning att beskriva vilka skattemässiga regler som gäller vid uthyrning av privatbostäder. Inkomster på grund av uthyrning av privatbostadsfastighet och hyresrätter ska tas upp i inkomstslaget kapital, 42 kap. 1 § första stycket och 30 § första stycket IL. Det gäller även för ersättningar när produkter från sådana fastigheter eller bostäder avyttras. Det kan till exempel gälla försäljning av ved eller bär från den egna fastigheten (prop. 2008/09:47 s. 19). En privatbostadsfastighet kan aldrig till- höra en näringsverksamhet, 13 kap. 1 § tredje stycket IL. Vid uthyr- ning av privatbostadsfastighet, privatbostadsrätt eller hyresrätt gäller särskilda schabloniserade avdragsregler enligt 42 kap. 30–32 §§ IL. 1Se exempelvis (2017). Enligt ställningstagandet bör beskattning av inkomst av till- fällig varuförsäljning som inte bedöms utgöra näringsverksamhet redovisas som inkomst av tjänst. Gällande rätt och internationell jämförelse De faktiska utgifterna för upplåtelsen eller produkterna får inte dras av. I stället ska avdrag göras med för varje privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Avdraget får dock inte överstiga intäkterna från upplåtelsen eller produkterna, dvs. det får inte uppkomma underskott på grund av transaktionen. När det gäller försäljning av produkter från fastigheten är det avdrag som får göras. För upplåtelser av bostäder tillkommer ytter- ligare avdrag enligt 31 §. Om upplåtelsen avser en privatbostads- fastighet får ytterligare avdrag göras med ett belopp som motsvarar 20procent av intäkten. Det innebär att uthyrning av privatbostads- fastighet är skattefri om ersättningen är eller lägre (50 000 − 40 000 − (50 000 × 0,2) = 0). Om upplåtelsen avser bo- stad som innehas med hyres- eller bostadsrätt ska den del av inne- havarens hyra eller avgift som avser den upplåtna delen dras av. Uthyrningar inom vissa former av intressegemenskap, mellan anställd och arbetsgivare till exempel, är undantagna från schablon- avdraget. I dessa fall får i stället ett skäligt avdrag för den skattskyldi- ges utgifter göras. Kapitalvinst vid försäljning av personliga tillgångar ska tas upp i inkomstslaget kapital. Beräkningen är till viss del schabloniserad. Som omkostnadsbelopp får användas av ersättningen för till- gången. Kapitalvinster på personliga tillgångar ska bara tas upp om de överstiger . Det normala är att personliga till- gångar avyttras med förlust. Även om avyttringen leder till en vinst är skattereglerna generösa. Sammantaget innebär reglerna att kapital- vinster på personliga tillgångar sällan blir skattepliktiga. Som tidigare nämnts ska inkomster på grund av självständigt be- driven verksamhet som inte är hänförliga till inkomstslaget närings- verksamhet tas upp i inkomstslaget tjänst. Anledningen till att sådana inkomster inte ska tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet är normalt att verksamheten saknar vinstsyfte. Detta brukar benämnas inkomster från hobbyverksamhet, vilket också är den rubrik som används till 12 kap. 37 § IL där avdragsrätten för kostnader i sådan verksamhet regleras. Gällande rätt och internationell jämförelse Även i inkomstslaget tjänst finns vissa schablonregler. Inkomster vid försäljning av vilt växande bär, svamp och kottar som den skatt- skyldige har plockat själv är skattefria till den del de under ett be- skattningsår inte överstiger , se 8 kap. 28 § IL. Detta gäller inte om plockningsverksamheten i sig utgör näringsverksam- het eller ersättningen utgör lön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst.