sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — skolformer och inte undantar någon årskurs. Utredningen bedömer sammanfattningsvis att bestämmelserna om enskild undervisning, särskild undervisningsgrupp och anpassad studiegång även bör om- fatta nya årskurs 1. Särskilt stöd i form av distansundervisning Om det finns särskilda skäl får särskilt stöd ges i form av distans- undervisning eller annan undervisning enligt 22 kap. skollagen i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan (3 kap. 11 a § och 22 kap. 5 §).8 Detta gäller dock enbart under förutsättning att eleven inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, om alla andra möjligheter till särskilt stöd är uttömda eller bedöms olämpliga och om elevens vårdnadshavare medger att sådan undervisning an- vänds. Därutöver krävs synnerliga skäl för sådan undervisning i låg- stadiet (22 kap. 5 §). Bestämmelsen, som trädde i kraft , får börja tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Eftersom förskoleklassen inte omfattas av bestämmelsen finns skäl för utredningen att överväga om nya årskurs 1 ska omfattas av bestämmelsen. Enligt motiven är utgångspunkten att elever ska ges närundervis- ning och eftersom det enligt forskningen finns risker med distans- undervisning bör en sådan form av särskilt stöd bara komma ifråga om andra stödåtgärder inte gett tillräckligt goda resultat eller om andra åtgärder bedöms olämpliga (prop. 2019/20:127 s. 79). Mot bakgrund av detta bedömer utredningen att distansundervisning sällan kom- mer att vara aktuellt som första åtgärd och därför inte användas mer än i undantagsfall för elever i de tidigaste årskurserna, i synnerhet när det dessutom krävs att det föreligger synnerliga skäl för att ge distans- undervisning som särskilt stöd i lågstadiet. Utredningen anser där- för, av samma skäl som anges ovan om enskild undervisning, särskild undervisningsgrupp och anpassad studiegång, att bestämmelserna om särskilt stöd i form av distansundervisning i , grundsär- skolan, specialskolan och sameskolan, även ska gälla för nya årskurs 1. 8Särskilda bestämmelser som bland annat gäller möjligheten till distansundervisning finns i förordning (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 5.5.3Definition av nyanlända och vissa andra elever Förslag: Med nyanländ avses den som har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller och i övrigt uppfyller villkoren enligt gällande defini- tion av nyanländ. Om det behövs ska en bedömning av en elevs kunskaper även göras för en elev som har varit bosatt utomlands och som har på- börjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalen- derår då han eller hon fyller . Skälen för utredningens förslag Definitionen av nyanlända elever infördes . Bestäm- melsen syftar till att säkerställa att vissa elevers särskilda behov i fråga om undervisning tillgodoses. För att värna dessa elevers rättssäkerhet infördes en definition av begreppet nyanländ som tydligt klargör vilka som i första hand ska omfattas av en särskild reglering (prop. 2014/15:45 s. 19). Genom definitionen klargörs huvudmannens skyldigheter gentemot dessa elever. Med nyanländ avses en person som har varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet eller ska anses vara bosatt i landet och som har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då personen fyller (3 kap. 12 a § skollagen). Följden av att en elev omfattas av definitionen nyanländ är att en bedömning av elevens kunskaper ska göras (3 kap. 12 c § skollagen). Bedöm- ningen ligger till grund för placering i årskurs och undervisnings- grupp och resultatet av bedömningen ska bl.a. beaktas vid beslut om planering av undervisningen samt vid fördelning av undervisnings- tiden (3 kap. 12 d § skollagen). Bedömningen ska vidare ligga till grund för ett ställningstagande om det behövs några särskilda åtgärder och i så fall vilka (a. prop. s. 19). Syftet med att formulera definitionen till att omfatta elever som påbörjat sin utbildning senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller var att den skulle innefatta alla elever som kommit till efter ordinarie skolstart för att säkerställa att dessa får möjligheter till åtgärder som tillgodoser vars och ens behov (a. prop. s. 21). Eftersom utredningen föreslår att ordinarie skolstart Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 i de obligatoriska skolformerna ska ske , , finns därför skäl att överväga om definitionen av nyanlända ska ändras så att den även gäller eleverna i nya årskurs 1. Den föreslagna nya årskurs 1 kommer att omfattas av samma läroplan som övriga årskurser i och motsvarande obliga- toriska skolformer och eleverna kommer att ges ämnesundervisning. Utredningens förslag om ämnesundervisning och timplan innebär bland annat att undervisningen i svenska och svenska som andra- språk förstärks i nya årskurs 1. De åtgärder som riktar sig till nyanlända elever syftar till att ge möjlighet att anpassa undervisningen efter deras behov och förutsättningar och bidra till att eleverna snabbt kan tillägna sig kunskaper i svenska språket. Utredningens bedömning är att alla elever oavsett bakgrund ska ges goda förutsättningar för att kunna ta till sig den undervisning som ges, såväl i svenska och svenska som andraspråk som i andra ämnen. Det finns därmed skäl att säker- ställa att även elever som påbörjar nya årskurs 1 efter ordinarie skol- start, under samma villkor som gäller för elever i nuvarande årskurs 1, får rätt till åtgärder för att underlätta skolgången. Därför föreslås att definitionen av nyanlända elever också ska gälla för elever i nya års- kurs 1, dvs. de elever som påbörjar sin utbildning här senare än höst- terminens start det kalenderår han eller hon fyller . Till följd av föreslagen ändring bör också bestämmelsen om be- dömning av nyanländas kunskaper ändras (3 kap. 12 c § skollagen). En sådan bedömning ska också göras för vissa andra elever än ny- anlända, bl.a. för en elev som har varit utomlands och som har på- börjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalen- derår han eller hon fyller . Bestämmelsen bör ändras så att den följer den föreslagna definitionen av nyanlända och således omfatta elever som påbörjar utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . Förslag: Bestämmelserna i 5 kap. skollagen om avstängning i grund- skolan, specialskolan och sameskolan samt utvisning ur undervis- ningslokalen och kvarsittning i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska gälla för nya årskurs 1. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Skälen för utredningens förslag En viktig förutsättning för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden är en trygg och stimulerande lärandemiljö. I och med skollag infördes ett förtydligat regel- verk avseende disciplinära åtgärder för att elever skulle kunna till- försäkras den studiemiljö de har rätt till (prop. 2009/10:165 s. 321 f). Utgångspunkten var att bestämmelserna om disciplinära åtgärder skulle vara gemensamma för skolformerna i syfte att skapa en ökad tydlighet på området. Det gjordes dock undantag för förskolan och även undantag för förskoleklassen avseende utvisning ur undervis- ningslokalen, kvarsittning och avstängning med hänsyn till barnen och elevernas låga ålder. Andra disciplinära åtgärder som skriftlig varning, tillfällig omplacering och tillfällig omplacering vid annan skolenhet gäller däremot även elever i förskoleklassen. I förarbetena tydliggörs att en disciplinär åtgärd aldrig ska vidtas i bestraffningssyfte. Avsikten ska vara att den ska leda till ett ändrat beteende hos den elev som är föremål för åtgärden. Det ska i sin tur leda till en bättre skolsituation för både eleven, övriga elever och personal. En disciplinär åtgärd måste stå i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter (5 kap. 6 § fjärde stycket skollagen). Rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande upp- trädande (5 kap. 6 § första stycket skollagen). Det finns vidare be- stämmelser om under vilka förutsättningar det får beslutas om bl.a. utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid annan skolenhet, avstängning och omhändertagande av föremål. En åtgärd får endast vidtas om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter (andra och tredje stycket samma bestäm- melse). I motiven till den sistnämnda bestämmelsen angavs att åtgär- den ska vara rimlig med hänsyn till åtgärdens syfte och övriga omstän- digheter, med vilket bl.a. avses elevens ålder och beteende. Rektorn eller läraren måste vara särskilt återhållsam med att besluta om åtgär- der när det gäller elever i förskoleklassen eller i lägre årskurser (prop. 2009/10:165 s. 681). Utgångspunkten ska också vara att åtgärden vidtas med hänsyn till barnets bästa i enlighet med 1 kap. 10 § skollagen. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 En tidigare kartläggning genomförd 2018 av , med fokus på hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används i grund- skolan och gymnasieskolan, visar att det är ovanligt att rektorer fattar beslut om disciplinära åtgärder. Anledningen är att rektorerna anser att andra arbetssätt fungerar bättre för att få en elev att ändra sitt beteende, t.ex. förebyggande arbete med att skapa delaktighet och samsyn gällande ordningsregler. De disciplinära åtgärder som är van- ligast är omhändertagande av föremål, skriftlig varning och utred- ning. De föremål som omhändertas mest är mobiltelefoner. Av de åtgärder som lärare kan använda är utvisning ur klassrummet och om- händertagande av föremål vanligast. Avstängning är en akut åtgärd som används sällan och då främst för att skapa trygghet för andra elever vid allvarliga situationer, exempelvis när det förekommer våld. Kvarsittning och tillfälliga omplaceringar är de minst vanliga åtgär- derna (2018 b). Bestämmelser om avstängning gäller enbart , special- skolan och sameskolan och utvisning och kvarsittning gäller grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Förskole- klassen är undantagen åtgärderna. När det gäller förskoleklassen har man i motiven angett att anledningen till undantaget är elevernas låga ålder. I grundsärskolan ansågs elevernas individuella förutsättningar och behov innebära att avstängning lämpar sig mindre väl. Elever i de lägsta årskurserna i , specialskolan och sameskolan omfattas dock av åtgärderna (samt elever i grundsärskolan, bortsett från avstängning). Utredningen har övervägt om det finns skäl för att behålla dessa undantag för eleverna i nya årskurs 1 eller om det finns skäl att låta dem omfattas av samma bestämmelser som andra elever i grund- skolan och motsvarande skolformer. En utgångspunkt måste vara bestämmelsernas förenlighet med . Enligt barn- konventionen har barn rätt till skydd från alla former av fysiskt och psykiskt våld. Det innebär att de har rätt att behandlas med respekt och att hänsyn tas till deras ålder och mognad när det gäller discipli- nära åtgärder. Barn får inte utsättas för fara och vid alla åtgärder som rör dem ska i första hand beaktas vad som bedöms vara deras bästa. har barn rätt till utbildning och utveckling, vilket förut- sätter en miljö som präglas av trygghet och studiero. Det är också skolans ansvar att se till att denna rättighet uppfylls för varje elev. Det innebär att personalen måste ha befogenheter att ingripa när det Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 behövs, men att sådana ingripanden alltid måste ske med respekt för de berörda eleverna. Med stigande ålder kan eleverna ofta förväntas ta ett större ansvar för sitt agerande, men stora individuella skill- nader kan finnas och elever har olika förutsättningar och behov. Det medför att lämpligheten för varje disciplinär åtgärd måste bedömas i det enskilda fallet. Utvisning ur klassrummet är ett exempel på en åtgärd som är tillåten även för elever i nuvarande lågstadiet. Det är dock av stor vikt att skolan uppfyller sitt tillsynsansvar, i synnerhet för de yngsta eleverna. En sådan disciplinär åtgärd måste därför alltid tillämpas på ett säkert sätt, så att eleverna inte riskerar att komma till skada, obemärkt lämna skolan eller liknande. kan det vara viktigt att en pågående lektion kan fortsätta även bland de yngsta eleverna, även om en elev uppträder störande. Annars kan många elever gå miste om den utbildning som de har lika stor rätt till som äldre elever. Även kvarsittning är en tillåten åtgärd i nuvarande lågstadiet, men om den används är det viktigt att skolan till exempel försäkrar sig om att en elev inte riskerar att exempelvis missa skolskjuts och därmed sakna möjlighet till en säker hemresa, eller får en skoldag som är längre än vad som är tillåtet. Det kan vara en möjlighet för läraren att prata med eleven om skolsituationen eller hjälpa eleven att ta igen förlorad undervisning. Inte heller avstängning syftar till att fungera som en bestraffning av eleven, utan till att ge skolan en möjlighet till nödvändig planering för elevens fortsatta skolgång. Det kan exempelvis handla om att en elev har ett starkt behov av extra personal, som måste finnas på plats för att elevens skolgång ska fungera och eleven ska få sin rätt till utbildning tillgodosedd. Det framgår tydligt av förarbetena att de disciplinära åtgärderna inte får användas som bestraffning och att de måste stå i rimlig pro- portion till sitt syfte. Hänsyn måste också tas till elevernas ålder. omfattas även de yngsta eleverna i lågstadiet av de disci- plinära åtgärderna utvisning ur klassrummet, kvarsittning och av- stängning, även om de i praktiken sällan tillämpas för denna grupp elever. Elever i förskoleklassen omfattas av andra disciplinära åtgär- der (t.ex. tillfällig omplacering och tillfällig placering vid en annan skolenhet) som på många sätt kan anses vara mer ingripande än ut- visning ur klassrummet och kvarsittning. Utredningen bedömer därför att det finns skäl för att även låta eleverna i nya årskurs 1 omfattas Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 av bestämmelserna om utvisning ur klassrummet, kvarsittning och avstängning (med undantag av avstängning för eleverna i grundsär- skolan eftersom hela skolformen är undantagen), eftersom de syftar till att skapa en miljö präglad av trygghet och studiero och i förläng- ningen tillgodose alla barns rätt till utbildning. Liksom tidigare vilar ett stort ansvar på skolans personal när det gäller tillämpningen av bestämmelserna. kartläggning av skolors arbete med ord- ningsregler och disciplinära åtgärder ger tydliga indikationer på att de disciplinära åtgärderna i fråga inte tillämpas i någon stor utsträck- ning för de yngsta eleverna (2018 b). Det tyder på att det hos lärarna och rektorerna finns goda kunskaper om vilka åtgärder som lämpar sig bäst i de yngre åldrarna för att skapa en trygg och lugn lärmiljö. Det är också viktigt att komma ihåg att det inte be- höver vara fråga om disciplinära åtgärder i skollagens mening om en elev under får lämna en lektion för att t.ex. ge eller få information om något, eller om en elev blir ombedd att stanna kvar efter ordinarie lektionstid för att få hjälp med att ta igen missad under- visning eller reda ut någon oklarhet. Det är dock viktigt att i sådana situationer göra en bedömning utifrån barnets bästa. Därutöver finns skolans skyldighet att göra anpassningar utifrån elevens behov och utreda elevens eventuella behov av särskilt stöd. Detta gäller för de lägsta årskurserna och kommer också att gälla även för en ny årskurs 1. Av dessa anledningar, och mot bak- grund av tidigare motivuttalanden om att bestämmelserna bör hållas gemensamma för skolformerna, bedömer utredningen att den nya årskurs 1 bör omfattas av de bestämmelser i 5 kap. skollagen som gäller för respektive skolform. Förslag: Bestämmelserna om fjärrundervisning i , grundsärskolan specialskolan och sameskolan i 22 kap. skollagen och 5a kap. skolförordningen ska gälla för nya årskurs 1. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Skälen för utredningens förslag Enligt 21 kap. 2 § skollagen får fjärrundervisning användas i grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan endast under de förutsättningar och med de begränsningar som följer av detta kapitel och föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet.9 Fjärrundervisning får bara användas om det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller kraven på legitimation och behörighet och huvudmannen trots upp- repade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan eller om elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Därutöver får fjärr- undervisning användas när det gäller integrerad samisk undervisning i , om det inte finns någon lämplig lärare inom huvud- mannens skolenhet som kan bedriva den integrerade samiska under- visningen och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan (21 kap. 2 § skollagen). I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan får fjärrundervisning användas i ämnena engelska, matematik, moderna språk, modersmål, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religions- kunskap och samhällskunskap), samiska, svenska, svenska som andra- språk, svenskt teckenspråk och teknik. I får fjärrunder- visning även användas för integrerad samisk undervisning (21 kap. 4 § skollagen). De praktisk-estetiska ämnena är således i princip undantagna. I skolförordningen regleras vidare att fjärrundervisning, trots vad som anges i 21 kap. 4 § skollagen, bara får användas i undervisning i låg- och mellanstadiet i begränsad omfattning t.ex. får fjärrunder- visning användas i modersmål, i samiska i sameskolan och för inte- grerad samisk undervisning i . I mellanstadiet får fjärr- undervisning användas vid undervisning i moderna språk och svenskt teckenspråk. I högstadiet får fjärrundervisning användas i samtliga ämnen och verksamheter som anges i 21 kap. 4 § skollagen. Det är således inte tillåtet med fjärrundervisning i någon stor utsträckning varken i lågstadiet eller mellanstadiet. 9Särskilda bestämmelser om bland annat fjärrundervisning finns i förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 som ligger till grund för bestämmelserna angavs att fjärrundervis- ning innebär att det ställs vissa krav på elevernas mognad och själv- disciplin och att det därför är rimligt med fjärrundervisning i större undervisningsgrupper först i årskurs 7–9. När det gäller de yngre eleverna ansåg utredningen att fjärrundervisning enbart var möjligt i mycket små undervisningsgrupper eftersom det inte finns tillräck- liga förutsättningar att kunna variera arbetsformerna i större under- visningsgrupper. Vidare anfördes att andelen fjärrundervisning bör hållas nere eftersom den sociala relationen till läraren är viktig, lik- som sammanhållningen i klassen (SOU 2017:44 s. 388). Utredningen instämmer i bedömningen att den sociala relationen till såväl lärare som klasskamrater är mycket viktig i den första årskursen. Eftersom även ska vara en introduktion till skolan och en för- beredelse för de kommande årskurserna är det viktigt att fjärrunder- visning inte förekommer i någon större omfattning. Fördelarna med att hålla bestämmelserna gemensamma inom och mellan skolfor- merna talar dock för att samma regelverk ska gälla nya årskurs 1 som för den övriga obligatoriska skolan. Förslag: Ändringarna i skollagen och skolförordningen ska träda i kraft . Ändringen i 3 kap. 12 j § skollagen ska tillämpas från och övriga ändringar ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Ändringen i offentlighets- och sekretesslagen ska träda i kraft . Skälen för utredningens förslag Utredningen föreslår att bestämmelserna gällande en tioårig grund- skola, en tioårig grundsärskola, en elvaårig specialskola och en sjuårig sameskola ska träda i kraft och att de nya bestäm- melserna i huvudsak ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Den tioåriga , den tioåriga grundsär- Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 skolan, den elvaåriga specialskolan och den sjuåriga sameskolan ska därmed starta , alltså /27. Den tentativa tidsplanen utgår från att regeringen efter remitter- ing av utredningens betänkande överlämnar en proposition med lag- förslag till senast . Tidplanen innefattar ett fler- tal olika steg i implementeringsprocessen, som i viss utsträckning bygger på och är beroende av varandra. Med utgångspunkt i den tid som utredningen beräknar behövs från det att bestämmelserna träder i kraft tills dess att utbildningen kan bedrivas i enlighet med de nya bestämmelserna så kan startpunkten justeras, och både tidigare- läggas och senareläggas. Under förutsättning att riksdagsbeslut fattas under första halv- , att skolmyndigheterna påbörjar sitt förberedelsearbete (se vidare 7.1.3 Uppdrag till skolmyndigheterna) och regeringen fattar beslut om ändringar i läroplanerna och kurs- planerna , så bedömer utredningen att det finns goda förutsättningar för att bestämmelserna i skollagen och skolför- ordningen ska kunna träda i kraft . När bestämmelserna ska börja tillämpas behöver dock flera för- beredande åtgärder av skolmyndigheterna vara vidtagna. Befintliga läroplaner ska exempelvis vara reviderade och de enskilda huvudmän som ska bedriva nya årskurs 1 behöver ha fått ett godkännande för sådan utbildning. Bestämmelserna om godkännande berör ett stort antal enskilda huvudmän och godkännanden av utbildning sker enligt en bestämd årscykel Utredningen bedömer att myndigheterna behö- ver från ikraftträdandet för att alla förberedande åtgärder ska vara vidtagna när bestämmelserna ska börja tillämpas. Huvudmän och skolenheter beräknas behöva för att förbereda sig inför förändringen, blanda annat i fråga om organisa- tion, personal och lokaler. För att förslaget om ett införande /27 ska kunna realiseras behöver huvudmännens lokala imple- menteringsarbete sättas igång senast inför läsårsstart /26. Stöd för huvudmännens lokala implementering behöver finnas på plats senast (se vidare avsnitt 7.1.4 Stöd till huvud- männens lokala implementering). När det gäller bestämmelsen i 3 kap. 12 j § skollagen ska den börja tillämpas tidigare än övriga bestämmelser. Den första överlämningen från förskolan eller pedagogisk omsorg bör ske , dvs. vårterminen innan de övriga bestämmelserna börjar tillämpas. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 det gäller den föreslagna ändringen i offentlighets- och sekretess- lagen ska den träda i kraft som bestämmelserna i skollagen och skolförordningen i huvudsak börjar tillämpas, nämligen . Bestämmelsen om sekretess i förskoleklassen bör inte upphöra att gälla förrän förskoleklassen inte längre finns som skolform i skolväsendet. 5.6.2Befintliga godkännanden av enskilda huvudmän Förslag: Ett godkännande av en enskild huvudman för förskole- klass enligt 2 kap. 5 § skollagen (2010:800) i dess äldre lydelse ska upphöra att gälla för utbildning som påbörjas . Ett godkännande av en enskild huvudman för grundskola eller grundsärskola enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess äldre lydelse ska anses gälla som ett godkännande enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess nya lydelse för de motsvarande årskurser som det äldre godkän- nandet avser. får fatta beslut om godkän- nanden i enlighet med de nya årskursbeteckningarna, som ersätter befintliga beslut.