sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Intjänande till tjänstepensionen bör fortsätta så länge individerna arbetar. Regeringen bör därför prioritera ett struk- turerat och långsiktigt samarbete mellan staten och arbetsmarknadens parter om utformningen av tjänstepensionerna i samband med att de pensionsrelaterade åldersgränserna i de allmänna systemen höjs. Utformningen av skattelagstiftningen bör ses över Analyser visar att låginkomsttagare har svaga ekonomiska driv- krafter att arbeta längre än . Det beror på konstruktionen av garantipension och bostadstillägg. För en person som exempelvis bedöms få ett högt bostadstillägg kan det löna sig att gå i pension . Delegationen menar att driv- krafterna i skattelagstiftningen bör vara utformade så att de främjar fortsatt arbete. Detta gäller inte minst för låginkomsttagare. Analyser visar att det är oklart om reformen av pensionssystemet som genomfördes har bidragit till de senaste år- tiondenas ökade arbetsutbud bland seniorer. Delegationens bedömning är att kunskapshöjande och attitydpåverkande insatser ska präglas av långsiktighet och uthållighet En fast funktion för främjande av ett längre arbetsliv ska inrättas För att påverka attityder och åstadkomma förändrade beteenden hos såväl arbetsgivare som enskilda och organisationer behöver det bedrivas ett långsiktigt och uthålligt arbete. Delegationen bedömer att det är otillräckligt att ett sådant attitydpåverkande arbete bedrivs i tidsbegränsade projekt. Arbetet med frågorna om senior arbetskraft och ett längre och hållbart arbetsliv för fler behöver därför fortsätta på ett mer långsiktigt och uthålligt sätt efter att delegationens arbete tar slut i och med överlämnandet av detta betänkande. I har Senter för seniorpolitikk ett sådant uppdrag . Delegationens bedömning är att det behövs en liknande långsiktig organisatorisk lösning för främjande av ett längre arbetsliv i för att säkra ett långsiktigt och uthålligt attityd- påverkande arbete. Delegationen föreslår därför att en fast funktion för främjande av ett längre arbetsliv ska inrättas. Arbetsmarknadens parter bör ha stort inflytande och ansvar För att kunna nå goda och hållbara resultat är det viktigt att funk- tionen bygger och utvecklar ett nära samarbete med relevanta organi- sationer. Delegationen har identifierat arbetsmarknadens parter som särskilt viktiga för funktionen att samverka med. Samverkan bör även ske med myndigheter såsom , , Myndig- heten för arbetsmiljökunskap och Arbetsförmedlingen, samt universi- teten, forskarvärlden och andra relevanta organisationer. Funktionens huvuduppdrag ska vara att påverka beteenden genom att samla och sprida kunskap Målet för funktionen för främjande av ett längre arbetsliv ska vara att fler seniorer ska arbeta längre och att antalet arbetade timmar ska öka i gruppen. Huvuduppdraget för den fasta funktionen ska vara att samla in, analysera och sprida forskningsresultat och annan kunskap och erfarenheter som rör senior arbetskraft. Funktionen ska ha möjlig- het att initiera och finansiera projekt och samarbeta med forsknings- finansiärer. Funktionens arbete bör syfta till att stimulera arbets- givare att utveckla en personalpolitik som bygger på kunskap om demografi, åldrande och arbete så att förutsättningarna för seniorer att arbeta längre ska förbättras och i förlängningen bidra till att fler seniorer stannar kvar längre i arbetslivet. Funktionen ska återkommande undersöka i vilken utsträckning människor kan, vill och får arbeta längre än traditionell pensionsålder och följa hur detta utvecklas . Funktionen ska även genomföra återkommande undersökningar om t.ex. attityder till senior arbets- kraft och hur åldrandet förändras. Förekomsten av nudging att gå i tidig pension ska undersökas Den fasta organisatoriska lösning som delegationen föreslår ska inrättas ska få i uppdrag att tillsammans med experter undersöka förekomsten av avsiktlig eller oavsiktlig nudging för att seniorer ska välja att avsluta arbetslivet kring 65-årsåldern eller tidigare. I upp- draget bör också ingå att lämna förslag på hur nudging i stället kan användas för att få seniorer att senarelägga arbetsmarknadsutträdet. Utvecklingen av seniorers arbetskraftsdeltagande ska följas upp regelbundet Delegationen anser att utvecklingen av antalet arbetade timmar bland seniorer ska följas upp kontinuerligt och föreslår därför att SCB regelbundet ska ta fram statistik om seniora arbetstagare i olika sektorer och branscher, samt seniorers bidrag till samhällsekonomin i form av arbetade timmar. Delegationen föreslår också att regeringen till ska redovisa utvecklingen av antalet seniorer i arbete och vilka åtgärder som vidtagits för att få fler att arbeta längre samt vilka hinder som har undanröjts. Särskilt utvecklingen inom staten är viktig att redovisa. Informationen om de privatekonomiska konsekvenserna av att arbeta längre bör förbättras Intentionen i pensionssystemet är att enskilda ska ha stor valfrihet, men också ett stort ansvar att informera sig om reglerna i systemet. I praktiken är det dock för de flesta tämligen svårt att överblicka hur den framtida ekonomiska standarden förändras vid olika kombina- tioner av arbete och pension. Många känner inte till de privatekono- miska konsekvenserna av att fortsätta arbeta efter man fyller . Det har också visat sig svårt för många att bedöma effekten av ett extra års intjänande av pension på den ekonomiska standarden efter pensioneringen, och därmed att fatta välinformerade beslut om man ska gå i pension eller om man ska fortsätta arbeta. De skattemässiga fördelar som finns av att arbeta efter såsom jobbskatte- avdrag och förhöjt grundavdrag är inte heller alltid kända. Många fattar därför sämre underbyggda beslut, som leder till mindre optimalt utfall, både för den enskilde och samhället. Delegationen föreslår att och den fasta funktion som delegationen föreslår ska inrättas ska få ett gemensamt uppdrag att återkomma till regeringen med information om de samlade marginaleffekterna av att arbeta längre. Forskningssatsningar bör överbrygga äldreforskning och arbetslivsforskning Delegationen bedömer att det finns behov av en forskningssatsning som överbrygger områdena arbetsliv och äldreforskning. Forsk- ningssatsningen bör inriktas på olika aspekter av seniorers arbetsliv ur samhällets, arbetsplatsens och individens perspektiv, liksom på orsakerna till att arbetsgivare väljer bort äldre arbetstagare och hur åldrandet förändras. saknas forskningsbaserad kunskap om hur pensionsinformation påverkar seniorer som står inför beslut om att gå i pension eller fortsätta arbeta. En forskningssatsning bör därför göras på detta område. 1Uppdraget och dess genomförande Enligt direktivet är delegationen för senior arbetskrafts huvudsak- liga uppdrag att verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet. Enligt direktiven ska delegationen bidra till ökad kunskap om forskning om äldres möjligheter och även föreslå åtgärder som motverkar åldersdiskriminering för att bättre tillvarata äldres kompetens och erfarenhet. En huvudsaklig uppgift är att sammanställa fakta, informera, initiera och stimulera analyser samt föra samtal. Delegationen ska sammanställa och sprida befintlig nationell och internationell kun- skap och forskning och kan även initiera nya rapporter. En central del av uppdraget går ut på att samtala och ha samråd med relevanta parter och organisationer och sträva efter att dessa samråd sker brett samt närmare definiera vilka som bör beröras av sådana samråd. Delegationen ska identifiera hinder och hitta möjligheter för att bättre kunna tillvarata äldres kunskap och erfarenhet. Områden som delegationen ska arbeta med är äldres möjligheter i arbetslivet, synen på äldre på arbetsmarknaden, fördomar mot äldre, betydelsen av ett längre arbetsliv för samhället och för den slutliga pensionen, samt den demografiska förändringen i samhället. Delegationen ska sammanföra olika relevanta samhällsaktörer för att diskutera dessa frågor, inspirera samt föreslå åtgärder. Delegationen ska inom ramen för sitt uppdrag arbeta själv- ständigt i fråga om form och innehåll för arbetet. Uppdraget och dess genomförande Delegationen för senior arbetskraft är en del av Pensionsgruppens pensionsöverenskommelse . Pensionsgruppen (S2007:F) med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverens- kommelsen har kommit överens om en serie åtgärder för långsiktigt höjda och trygga pensioner.1 Gruppen konstaterar också att åtgärder behöver vidtas för ett längre arbetsliv. höjdes lägsta ålder för att ta ut allmän pension från 61 till , åldersgränsen i lagen om anställningsskydd (LAS) höjdes från 67 till , möjligheten för arbetsgivare att säga upp arbetstagare utan saklig grund gäller numera från det att arbetstagaren uppnått den övre åldersgränsen. ska, enligt Pensionsgruppens över- enskommelse, lägsta åldern för att ta ut allmän pension höjas från 62 till , åldern för garantipension höjas till och åldersgränsen i LAS höjas från 68 till . ska lägsta åldern för att ta ut allmän pension höjas från 63 till , och en s.k. riktålder ska införas. Riktåldern innebär att lägsta ålder för uttag av allmän pension kommer att anpassas auto- matiskt till den genomsnittliga medellivslängden. Åldern för garanti- pension ska knytas till riktåldern 2026. Åldersgränserna i kring- liggande trygghetssystem ska också kopplas till riktåldern. Pensionsgruppen är överens om att det bör finnas en särskild undantagsregel för personer med ett långt arbetsliv. Personer med i arbetslivet ska även framöver ges rätt till garantipension . Vidare ska lägsta ålder för att ta ut tjänstepension höjas från , men de närmare reglerna för det behöver enligt Pensionsgruppen utredas. Gruppen anser även att avgiften till pensionssystemet, reglerna för AP-fonderna och avdragsreglerna för tjänstepension bör ses över. Andra åtgärder som Pensionsgruppen kommit överens om är att arbetsmiljörelaterade åtgärder för ett mer hållbart arbetsliv kontinuer- ligt måste övervägas, att tillgången på högkvalitativ företagshälsovård liksom rehabiliteringsinsatserna vid sjukdom behöver förbättras. Dessutom finns i överenskommelsen förslag om att det behövs ytterligare utbildnings- och arbetsmarknadsrelaterade åtgärder som 1Socialdepartementet (2017), Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner. Uppdraget och dess genomförande förbättrar äldres möjligheter för vidareutbildning och karriärväxling, samt underlättar ett tidigare arbetsmarknadsinträde. Ytterligare en åtgärd i överenskommelsen var att tillsätta en delegation för äldre arbetskraft. Delegationen har tolkat uppdraget på så sätt att det inte ingår att lämna förslag om ändringar av de pensionsrelaterade åldersgränser som omfattas av Pensionsgruppens överenskommelse. Delegationen har bestått av ledamöter, experter (som kallats ambassa- dörer), en sakkunnig och ett kansli. Ledamöterna har varit forskare och experter med olika bakgrund och kompetens inom bl.a. social- försäkring, pensioner, äldreforskning och arbetsmiljö. De ledamöter som ingått i delegationen har varit (ordförande ), (ordförande , därefter ledamot), , , och . Ambassadörerna har varit experter med bred kompetens inom skilda områden som på olika sätt är engagerade i frågan om senior arbetskraft. Tanken med att kalla dem för ambassadörer har varit att de genom sina olika kanaler och nätverk ska bidra till att lyfta frågan om behovet av att tillvarata seniorers kompetens och erfarenhet och vikten av ett längre arbetsliv för fler på olika sätt i samhällsdebatten. De ambassadörer som ingått i delegationen har varit (entledigades ), , , , , och . är även och ambassadörer. Ledamöter och ambassadörer har deltagit i en mängd seminarier och andra aktiviteter kopplade till senior arbetskraft i bred bemärkelse. Uppdraget och dess genomförande 1.2.2Hur ska man betrakta ålder? Ålder är föränderligt. Vem som betraktas som äldre är även relativt och beroende av sammanhang. I ett visst sammanhang betraktas den som är som äldre, i andra sammanhang är den som betraktas som äldre den som är . Det råder heller ingen bred enighet om när man ska betraktas som äldre i arbetslivet, vare sig bland enskilda individer, politiker eller forskare. Vem som betraktas som äldre i arbetslivet förändras också och rum. Vem som betraktas som äldre har t.ex. förändrats i takt med att medellivslängden ökat. Före dagens moderna samhälle var varje individs funktionella ålder den mest avgörande faktorn för om man betraktades som gammal eller inte. Den som inte längre kunde försörja sig, och som uppvisade vissa yttre tecken på att ha varit med ett tag, var gammal. är det vanligt att titta på fotografier av släktingar och förvånas över hur mycket äldre de ser ut att vara vid sitt 50-årsfirande än vad dagens 50-åringar gör. När man i satte åldersgränsen i pensionssystemet till var livslängdsutsikterna och hälsoläget helt annorlunda än de är . blev färre än av befolkningen . Det finns olika sätt att mäta ålder. Det vanligaste måttet är krono- logisk ålder, dvs. antalet år sedan födseln. Kronologisk ålder säger inte mycket om hur en människa är eller fungerar och blir en allt sämre indikator på förmåga med stigande ålder. Att tala om krono- logisk ålder blir därmed sällan relevant. Inom äldreforskningen skiljer man på tre olika typer av ålder som inte entydigt korrespon- derar med varandra eller med ett kronologiskt åldersmått: •Biologisk ålder avser individens aktuella position på en livslinje med hänsyn till sin överlevnadsförmåga eller potentiella livslängd. Måttet används för att förutsäga hälsorisker eller risk för förtida död. •Psykologisk ålder definieras utifrån individens förmåga att klara av förändringar i både den inre biologiska miljön och den yttre sociala miljön. Våra kognitiva förmågor har en central roll i detta. •Social ålder refererar till åldersrelaterade roller och sociala vanor i en viss sociokulturell kontext och i ett samhälle där ålder värderas olika och har betydelse för hur man behandlas. Synen på senior arbetskraft, pensionsålder och könsroller är några faktorer som definierar social ålder. Uppdraget och dess genomförande En indelning som också brukar förekomma är yngre äldre och äldre äldre. Som äldre äldre brukar man då räkna personer och äldre. Det är först då som man i någon större utsträckning kan iaktta åldrandeförändringar. De yngre äldre, dvs. de , liknar ofta mer de medelålders än de äldre äldre. Det är värt att notera att begreppet gammal numera verkar beteckna personer som är äldre äldre eller personer som förlorat flera förmågor och är så aktiva. Årsrika är ett annat begrepp som används för att ännu tydligare signalera erfarenhet och livsvisdom och vad man samlat på sig snarare än vad man förlorat. Begreppet senior har med tiden också kommit att bli närbesläktat med ordet äldre, och används i arbetslivet och inom andra områden som en beteckning för en särskilt erfaren och kompetent person. Delegationen har därför valt att i möjligaste mån använda begreppet senior i betänkandet. När det däremot handlar om kronologisk ålder, såsom exempelvis arbetskraftsdeltagande eller hälsan i ålders- gruppen 65–, används begreppet äldre. Vid vilken ålder människor ska betraktas som senior har varit en återkommande diskussion inom delegationen. Delegationen kan konstatera att uppdraget har varit att verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet. Målet är att fler ska arbeta längre och att den faktiska pensionsåldern, som är , ska öka. Det är möjligt att gå i pension med vissa tjänstepensionsavtal och privata pensionsförsäkringar. Anställ- ningsskyddet gäller till arbetstagaren fyller , och till . Många arbetar även därefter. Statistik över arbets- kraftsdeltagande och sysselsättning redovisas i betänkandet för personer upp till och med när så är möjligt. Gruppen seniorer eller äldre definieras i betänkandet därför främst som personer i åldern . Det finns många seglivade myter om äldre och åldrande, och föreställningar om vad åldrandet innebär och vad seniorer kan och bör göra. Det kan påverka seniorer på olika sätt. En del hävdar t.ex. att negativa åldersstereotyper omedvetet kan påverka seniorers hälsa negativt. Delegationen avser att i detta betänkande försöka vederlägga en del myter och föreställningar genom att redovisa befintlig kunskap om seniorer och deras förmågor. Uppdraget och dess genomförande Hur coronapandemin kan komma att påverka synen på ålder Plötsliga skeenden och händelser kan snabbt förändra hur man betraktar något. Den pågående coronapandemin är ett exempel på det. De som är rekommenderades under ett drygt halvår 2020 att isolera sig för att inte riskera att bli allvarligt sjuka och dö, och för att vården skulle klara av ett ökat antal svårt sjuka och smittsamma patienter. Sådana rekommendationer som rör alla , oavsett individuella olikheter i hälsa och underliggande sjuklighet, riskerar att påverka synen på seniorer på ett negativt sätt beträffande deras allmänna funktionsförmåga, till exempel i arbets- livet. De som avlidit i covid-19 är till största del äldre, men också äldre som har hemtjänst eller bor i särskilda boenden, dvs. inte äldre som är pigga och friska. Delegationens uppdrag har haft en närmast folkbildande karaktär där mycket har handlat om att ta fram och föra ut kunskap samt att föra samtal. Enligt direktivet bör arbetet därför redovisas i form av t.ex. rapporter, skrifter, artiklar, seminarier eller på det sätt delegationen utifrån sitt uppdrag finner lämpligt. Delegationen har beställt ett stort antal, 23 stycken, underlags- rapporter från forskare och experter inom olika discipliner för att belysa en mängd olika aspekter av frågor rörande senior arbetskraft och ett längre arbetsliv. Dessa rapporter har gett delegationen en bred kunskapsbas att utgå ifrån. Underlagsrapporterna har publicerats på delegationens hemsida och har i många fall fungerat som underlag till artiklar i media. Ett seminarium anordnades i samband med publiceringen av en av rapporterna. Som en följd av coronapandemins utbrott gick flera planerade seminarier inte att genomföra. Rapporterna utgör värdefull kunskap och ligger till grund för delegationens överväganden och bedömningar. En lista över under- lagsrapporterna finns i bilaga 3. Uppdraget och dess genomförande Rapport 1: Kan seniorer arbeta längre? Rapporten, som är skriven av , docent i nationalekonomi, och , professor i nationalekonomi, visar bl.a. vad bättre hälsa, bättre arbetsmiljö och högre utbildning har betytt för den för- längning av arbetslivet som har skett under i och att det finns en stor potential för ytterligare ökat arbetskraftsdeltagande bland seniorer. Rapport 2: Att arbeta till 75 – en bra början Rapporten, som är skriven av , tidigare statsminister, diskuterar dels fyra pågående och genomgripande förändringar i vårt samhälle, dels fyra sanningar som måste utmanas och omvärderas för att fler äldre ska kunna få ett längre arbetsliv. Rapport 3: Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? Rapporten, som är skriven av , analytiker och nationalekonom, visar bl.a. att allt fler tar ut allmän pension tidigt och att de som gör det främst är låg- och medelinkomsttagare och delvis gör det av hälso- och arbetsmarknadsskäl. Rapport 4: Hur gamla blir vi? Rapporten, som är skriven av , demograf, visar hur medellivslängden ökat och dödligheten minskat och hur denna utveckling förväntas fortsätta. Åldersstrukturen i befolk- ningen har ändrats och en allt högre andel är äldre och en allt lägre andel är i förvärvsarbetande ålder. Uppdraget och dess genomförande Rapport 5: Stanna eller gå? SwAge-modellen = hållbart arbetsliv för alla åldrar Rapporten, som är skriven av , professor i folkhälso- vetenskap, presenterar en modell för faktorer inom olika områden som påverkar beslutat att gå i pension och medverkar till ett hållbart arbetsliv. Rapport 6: Hur gamla är de som bestämmer? Om åldersrepresentation i politiska församlingar Rapporten, som är skriven av , fil.dr. i statsvetenskap, och , professor i statsvetenskap, redogör för ålders- representation bland folkvalda i riksdag, regionfullmäktige, kommunfullmäktige och och visar att äldre är kraftigt underrepresenterade i . Rapport 7: Hur mycket arbetar seniorer? Rapporten, som är skriven av , utredare, och , kansliråd, visar utvecklingen av sysselsättningen för seniorer och hur mycket seniorer arbetar. Allt fler seniorer arbetar, men den genomsnittliga arbetstiden har inte ökat . Rapport 8: Vad blir sämre och vad blir bättre när man blir äldre? Rapporten, som är skriven av , professor emeritus i arbets- och miljömedicin, visar hur olika fysiska, kognitiva och mentala för- mågor förändras med stigande ålder och i vilken utsträckning de kan påverka människors arbetsförmåga. Rapport 9: Att vilja och kunna arbeta längre Rapporten, som är skriven av , docent i arbets- vetenskap, visar att socioekonomisk tillhörighet har stor betydelse för äldres arbetskraftsdeltagande. Uppdraget och dess genomförande Rapport 10: Chefens betydelse för ett längre arbetsliv Rapporten, som är skriven av , professor i organisation och management, och , docent i företagsekonomi, visar vilka förutsättningar och förhållanden som är centrala för chefers och organisationers möjlighet att förlänga arbetslivet för fler. Rapport 11: Bortvald på grund av ålder – åldersdiskriminering vid rekryteringar Rapporten, som är skriven av , lektor och docent i nationalekonomi, och , docent i nationalekonomi, redovisar resultat från en studie om åldersdiskrimineringen vid rekryteringar. Resultaten visar ett tydligt negativt samband mellan ålder och sannolikheten att bli kontaktad av en potentiell arbets- givare. Rapport 12: Seniorer, arbeid og pension i Rapporten, som är skriven av , utredare, är en genom- gång av de nordiska ländernas arbetsmarknads-, socialförsäkrings- och pensionspolitik för att bidra till ett längre och bättre arbetsliv och till goda övergångar mellan arbete och pension för senior arbetskraft. Rapport 13: Psykologiska mekanismer och pensionsbeslut Rapporten, som är skriven av , specialistläkare, över- läkare och docent i klinisk neurovetenskap, diskuterar hur medvetna och omedvetna föreställningar påverkar pensionsbeslut och hur denna kunskap kan användas för att höja medvetenheten kring attityder och fördomar om äldres arbetskraftsdeltagande och under- lätta för de som egentligen vill fortsätta att arbeta, men som av olika anledningar ändå går i pension. Uppdraget och dess genomförande Rapport 14: Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? Rapporten, som är skriven av , fil.dr., , doktorand, , fil.dr., , professor, och , professor – samtliga i psykologi – visar att förutsätt- ningarna för ett längre arbetsliv är ojämlikt. De med bättre förut- sättningar vad gäller framför allt hälsa, utbildning och ekonomi har större möjligheter att påverka sitt beslut att fortsätta förvärvsarbeta eller att gå i pension. Rapport 15: Chefers attityder till sina äldre anställda Rapporten, som är skriven av , professor i folk- hälsovetenskap, visar resultat från forskning om chefers attityder till anställda samt vilka faktorer chefer tror påverkar att deras äldre anställda lämnar arbetet för tidig ålderspension alternativt arbetar längre. Rapport 16: Demografi, hälsa och sysselsättning – en internationell utblick Rapporten, som är skriven av , kansliråd och analytiker, visar bl.a. att har goda demografiska förutsätt- ningar för en ökad sysselsättning bland äldre och en befolkning med god hälsa. Sysselsättningsgraden bland de som är är dock låg, om jämförs med andra länder. Rapport 17: : Work and Pensions in the Nordics Rapporten är en engelsk översättning av rapport 12. Rapport 18: Åldersdiskriminering och ålderism i arbetslivet Rapporten, som har skrivits av , professor i juridik, visar att åldersdiskriminering och ålderism i arbetslivet inte motverkas enbart genom diskrimineringslagens skydd mot ålders- Uppdraget och dess genomförande