sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Säkerhet och tillgänglighet vid val SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av och över- väga förändringar i valsystemet (dir. 2020:30). Genom tilläggsdirek- tiv förlängdes utredningstiden till (dir. 2021:75). förordnade statsrådet tidigare stats- råd och vice statsminister som ordförande i kommittén. Förordnandet började gälla från . förordnades som ledamöter riksdagsledamoten (S), kanslichefen (L), regionpolitikern (S), riksdagsledamoten (M), f.d. riksdags- ledamoten (KD), journalisten (MP) samt riksdagsledamöterna (SD), (M), (SD), Per Schöldberg (C) och (V). entledigades (KD) från sitt uppdrag och ersattes av förbundsordföranden (KD). Som sakkunniga förordnades ämnesrådet () och rättssakkunniga Golshanak Fatahian (). förordnades som experter funktionschefen (), kanslichefen (i ), biträdande enhetschefen (Säkerhetspolisen), handläggaren (Kommuner och Regioner, SKR), kansli- chefen (), kanslichefen (), juristen och professorn (). entledigades från sitt uppdrag som expert och ersattes entledi- gades funktionschefen från sitt uppdrag som expert och ersattes av länsjuristen (). Som sekreterare anställdes ämnessakkunniga och från juristen , som entledigades från uppdraget som expert. Kommittén har antagit namnet valutredning. Utredningen har i en första etapp av uppdraget behandlat frågor som rör otillbörlig påverkan på väljarna vid röstningen, gruppröst- ning och reformen med avskärmning av valsedelställ. nämnda frågor behandlades i delbetänkandet SOU 2021:7 Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen, som överlämnades . Återstående frågor rör uppdraget att stärka valsystemets motstånds- kraft mot manipulationer och uppdraget att öka tillgängligheten för vissa väljargrupper. Dessa frågor behandlas i slutbetänkandet Säker- het och tillgänglighet vid val, som härmed överlämnas. Kommitténs uppdrag är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) .................. 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:61) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val............................................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i valförordningen (2005:874)................................................................................ Ett samordningsansvar för säkerhetsfrågor Skyddet för fria och hemliga val............................................. 3.3 Ansvaret för genomförandet av val ....................................... 3.4 Säkerhetsskydd och val .......................................................... Ändrade förutsättningar för säkerhet ..... 3.4.2De mest skyddsvärda verksamheterna Tillämpningsområdet för säkerhetsskyddet .......... Vår sammanfattande bedömning ........................... Rapporter och utvärderingar.................................................. Säkerhetspolisens och MSB:s utvärderingar.......... Nuvarande myndighetssamverkan kring valsäkerhet........... EU:s gemensamma arbete med valsäkerhet .......................... Överväganden och förslag...................................................... 3.9.3Ett övergripande och sammanhållande ansvar Vad ska samordnas? Informationsutbyte vid samverkan........................ En rutin för incidentrapportering ............................... 4.2Valmyndighetens erfarenhetsrapport efter de allmänna 4.4Valmyndighetens erfarenhetsrapport efter de allmänna de allmänna valen 2018 ......................................................... 4.6Valmyndighetens erfarenhetsrapport efter valet 4.7Konstitutionsutskottets internuppföljning av 2018 2019/20:KU12, Valfrågor...................................... Överväganden och förslag .................................................... En rutin för samordning och rapportering 4.9.2Ansvaret för rutinen ska ligga på Allmänhetens möjligheter att rapportera............. Myndigheter utanför valadministrationen ........... Överklagande av val ................................................. Formella krav på överklagande............................................. Klagorätt och överklagandet ................................. Klagotid och besvärsprövning vid valbesvär ........ Motiven bakom de formella kraven efter valen 2018 ....... 2019/20:KU12....................................................... Överväganden och förslag.................................................... Möjligheten att överklaga val ............................... Bedömningen av talerätten ................................... Till vem ska överklagandet ges in?....................... 6.2Internationella organisationer som arbetar 6.3Internationella regelverk och standarder Generella regelverk och standarder...................... Vad innebär en valobservation?............................ Valcykeln för valobservationer............................. 6.3.4Regler för det praktiska genomförandet En nordisk utblick ................................................................ Överväganden och förslag.................................................... Behovet av en reglering och ackreditering........... Vilka val kan bli föremål för valobservation? Uppgiften att ackreditera valobservatörer........... Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt ..... 7.2 Våra utgångspunkter............................................................. 7.2.1FN:s konvention om rättigheter för personer (PBL)................................... 7.2.6Lagen om tillgänglighet till digital offentlig 7.2.7Förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av Råd och rekommendationer ................................. Det funktionshinderpolitiska målet och dess inriktning.... Rapporter från Myndigheten för delaktighet ...... 7.4.3Informationsrapport (2019) från Europeiska unionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till valdeltagandet vid det allmänna valet .......... män och förvaltare – en översyn ................ Låt fler forma framtiden! 7.4.7Rapport från Funktionsrätt om efterlevandet av Artikel 29 i Konventionen om rättigheter för personer med 7.5Vilka väljargrupper har svårighet att utnyttja sin rösträtt?............................................................................ 7.5.1Inkomna synpunkter från organisationer som företräder olika typer av funktionsnedsättning ... 190 7.5.2Väljargrupper med svårigheter identifierade Målgruppen för ambulerande röstmottagare....... Vilka tjänster och verktyg tillhandahålls ? Överväganden och förslag.................................................... 7.7.1Ett tydliggörande införs att tillgänglighet vid val omfattar valens lokaler, röstningsförfarande och information 7.7.2Valmyndigheten får ett uppdrag att ta fram och upprätthålla en vägledning med samlade regler och rekommendationer för tillgänglighet vid val .............................................. 7.7.3Valmyndigheten ska samla in och publicera uppgifter om val- och röstningslokalernas tillgänglighetsstatus och om ambulerande 7.7.4Anpassning av information i val- 7.7.5Fler målgrupper ska kunna använda Utbildningen av gode män och förvaltare ........... Väljare med synnedsättning ...................................... Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten... 226 8.5 Rapporter och synpunkter ................................................... Inkomna synpunkter till utredningen.................. 8.6 Väljare med synnedsättning ................................................. Att leva med synnedsättning ................................ 8.6.2Att kunna rösta med bibehållen valhemlighet 8.7Hjälpmedel vid röstning för personer Exempel på hjälpmedel i andra länder .................. Utredningens uppdrag till forskningsinstitutet ........ Överväganden och förslag .................................................... 8.9.1Vidareutveckla och testa framtagna prototyper 8.9.3Punktskrift som väljare tillfört på valsedel vid röstning ska avläsas och bedömas vid den slutliga rösträkningen..................................... 9.6Hanteringen av anmälan om att återupptas 9.7 Information till utlandssvenskar .......................................... 9.8 Överväganden och förslag.................................................... 9.8.1Utlandssvenskar som fallit ur röstlängden ska kunna förtidsrösta i och därigenom återupptas i röstlängden ..................... 9.8.3Bestämmelsen om anmälan att återupptas i röstlängden förtydligas ....................................... 9.8.4Skatteverket ska om möjligt underrätta väljaren om mottagen anmälan till röstlängden... 272 får i uppdrag att fördjupa informationen om utlandssvenskars rösträtt Val vid allvarliga fredstida kriser ................................ Gällande regler för när val ska hållas ................................... Vad gäller för val under krig eller krigsfara? Den konstitutionella nödrätten ........................................... Vad gäller för val enligt den europeiska 10.6.1 Fredstida nödsituationer eller kriser.................... 10.6.2 Hur går vi vidare?.................................................. Rekrytering och utbildning av röstmottagare ............... Behovet av erfarenhet och relevant kompetens .................. Förslagens ekonomiska konsekvenser ................................ 12.1.1 Nuvarande kostnader för val ................................ Förslagens betydelse för den kommunala självstyrelsen .... Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837)............. Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2002:61) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val............................................................. Förslaget till förordning om ändring i valförordningen (2005:874).............................................................................. Bilaga 3 Arbetsgruppsrapport inom 2020 års valutredning...... Bilaga 4 Myndigheten för delaktighets checklista för tillgängliga val- och röstningslokaler ..................... Bilaga 5 Svar på dialogen............................................................. Jämlik rösträtt (, Utredningens uppgift enligt direktiven är att göra en översyn av och överväga förändringar i delar av valsystemet. I en första etapp har utredningen bland annat behandlat frågor som rör otillbörlig påver- kan på väljarna vid röstningen, ordning och säkerheten i och kring val- och röstningslokaler, gruppröstning1 och reformen med avskärm- ning av valsedelsställ (se SOU 2021:7). I en andra etapp, som utgör utredningens slutbetänkande, har utredningen bland annat haft att överväga om •det bör inrättas en ordning med ett utpekat ansvar för sam- ordningen av säkerhetsfrågor i valadministrationen, •det bör införas en rutin för samordning och rapportering av inci- denter i samband med val, och •det finns behov av att införa särskilda regler och ackreditering för valobservatörer, samt överväga och lämna förslag till •åtgärder som kan förbättra möjligheten för väljargrupper med svårig- het att med nuvarande röstningsförfarande utnyttja sin rösträtt, •åtgärder som kan bidra till att personer med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon, samt 1I direktiven kallad familjeröstning. •åtgärder som kan bidra till att förenkla för utlandssvenskar att delta i riksdagsval och val till och om det är lämpligt att göra det möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar brevrösta även från . Som en följd av de remissynpunkter som lämnats över utredningens delbetänkande, betänkande 2019/20:KU12 Valfrågor och den rådande covid-19 pandemin har utredningen dess- utom tagit ställning till följande frågor: •förutsättningar för att överklaga val, •val vid allvarliga fredstida kriser, och •rekrytering och utbildning av röstmottagare. Huvudinnehållet i de förslag som läggs fram är följande. Ett samordningsansvar för säkerhetsfrågor i valadministrationen Valsystemet, och i synnerhet valdatasystemet, har ett högt skydds- värde eftersom det är grundläggande för det demokratiska stats- skicket. Att förebygga försök att hindra medborgarna från att ut- nyttja sina demokratiska fri- och rättigheter har också ansetts vara en uppgift för säkerhetsskyddet. Såväl yttre hot mot eller angrepp på vårt demokratiska statsskick, till exempel från främ- mande makt, som inre hot från grupperingar utan förbindelse med främmande makt faller under säkerhetsskyddslagens (2018:585) tillämp- ningsområde. Valadministrationen är inte hierarkisk. Organisatoriskt svarar varje myndighet i valadministrationen för sina respektive områden i val- lagen. Det innebär med en organisationsstruktur som den nuvarande att varje verksamhetsutövare – det vill säga varje länsstyrelse, utlands- myndighet som anordnar förtidsröstning, valnämnd och – har att självständigt svara för och bedöma om den egna verksamheten till någon del utgör säkerhetskänslig verksamhet eller inte. Det är naturligt och nödvändigt att myndigheterna inom val- administrationen samarbetar på olika sätt för att valen ska kunna genomföras på ett korrekt, effektivt och rättssäkert sätt. Men det krävs också ett samarbete med andra myndigheter som hanterar frågor om valsäkerhet. Ett sådant samarbete etablerades också inför och under valen 2018 och fördes därefter vidare under valet till Europaparla- mentet 2019. Diskussioner har också påbörjats om ett fortsatt sam- arbete inför de kommande valen 2022. får ett övergripande och sammanhållande ansvar för säkerhetsfrågorna Även om det decentraliserade valsystemet har många fördelar bidrar det spridda ansvaret till ökade risker. Avsaknaden av ett övergrip- ande och sammanhållande ansvar för säkerhetsfrågorna måste ses som en risk i sig. Utredningen föreslår därför att som central valmyndighet får ett övergripande och sammanhållande ansvar för säkerhetsfrågorna inom valadministrationen, både när det gäller den fysiska säkerheten och valsystemets infrastruktur och informationshantering. I det ansvaret bör ingå stöd, samordning och inriktning av valadministrationens arbete med val samt att verka för samordningen mellan valadministrationen och övriga berörda myn- digheter som hanterar frågor om valsäkerhet. För att underlätta säkerhetsarbetet vid val föreslår utredningen att bestämmelser om valsäkerhet samlas i ett nytt kapitel i vallagen (2005:837). Detaljerade krav på säkerhet och hur myndigheterna inom valadministrationen ska arbeta med säkerhet i val bör kunna beskrivas genom råd och rekommendationer. För övriga berörda myndigheter, utanför val- administrationen, som hanterar frågor om valsäkerhet bedömer ut- redningen att detta bör innefatta samråd kring sårbarhet, hot och risker mot genomförandet av val. I det arbetet bör också ingå att ta fram en nationell lägesbild över hur valen genomförs. Samverkansarbetet tydliggörs i berörda myndigheters instruktioner Den organisatoriska strukturen för samordningen bör i huvudsak bygga på den samverkan mellan berörda myndigheter som initierades års val. Enligt utredningens bedömning förutsätter dock det kommande samverkansarbetet att detta också tydliggörs i de berörda myndigheternas instruktioner för att säkerställa en långsiktig effektiv samverkan och finansiering. Här kan nämnas Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Säkerhetspolisen, Polismyndig- heten och den under bildande Myndigheten för psykologiskt försvar. Formerna för informationsutbytet mellan berörda myndigheter bör utvärderas val En viktig del i arbetet att skydda valen är att de myndigheter som samverkar i det arbetet också kan byta nödvändig information med varandra. Erfarenheterna från den samverkan inom säkerhetsområ- det som initierades års allmänna val har dock visat att det finns bedömningsproblem när det gäller förutsättningarna för att kunna lämna ut sekretessbelagd information till andra myndigheter vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen, OSL, (2009:400). Problembilden delas dock inte av alla berörda myndigheter. Utredningen bedömer att den samverkan som redan inletts mellan de berörda myndigheterna bör kunna fortgå och utvecklas vidare under de allmänna valen 2022 utan någon ytterligare reglering av formerna för informationsutbytet. Utredningen förutsätter dock att initiativ tas till en utvärdering av hur uppgiftsutbytet fungerat vid allmänna val och om behov finns för att underlätta infor- mationsutbytet genom lättnader i OSL eller genom en särskild lag om uppgiftsskyldighet. En rutin för samordning och rapportering av incidenter i samband med val Det finns ingen reglering vare sig i lag eller som på annat sätt preciserar formerna för rapportering av incidenter i samband med val. Något behov av en sådan ordning har tidigare inte heller ansetts föreligga. Erfarenheterna från de senaste valen visar emellertid inte bara att det skett en närmst dramatisk ökning av antalet överklag- anden och skrivelser om påståenden om incidenter vid röstmottag- ningen utan också en förändring av karaktären hos dessa, vilket aktua- liserat frågan om reglering av formerna för incidentrapportering och samordning. Avsaknaden av en samlad incidentrapportering inom valadministrationen innebär enligt utredningens bedömning betyd- ande svårigheter för administrationen att få en korrekt bild över hur valen genomförs. får ansvaret för samordning och rapportering av incidenter Enligt utredningens bedömning är en nationellt samlad lägesbild över incidenter avgörande för att identifiera och hantera störningar och avvikelser från det normala inom valadministrationen. Den är också en viktig kunskapskälla i arbetet med att upprätthålla säker- heten kring val och identifiera systematiska hot mot vårt demokra- tiska system. Därutöver bidrar den till att tillrättalägga sådant som blivit fel, både under valens genomförande och vid uppföljning. Utred- ningen föreslår därför att en rutin för samordning och rapportering av incidenter i samband med val ska införas och att den centrala valmyndigheten () blir ansvarig för detta. Ansvaret ska framgå av vallagen. I ansvaret ingår att motta incidentrapporter, inhämta statistik och relevant information, bearbeta och analysera desamma och upprätta en nationell lägesbild. Ansvaret innebär också att delge valadmini- strationen information, erfarenheter, råd och rekommendationer utifrån inkomna incidentrapporter och den nationella lägesbilden, likaså att delge regeringen, de myndigheter som samverkar om val- säkerhet liksom allmänheten och media vid behov, information om incidenter nationellt. Övriga myndigheter i valadministrationen åläggs en rapporteringsskyldighet En rapporteringsskyldighet föreslås för kommunernas valnämnder, länsstyrelserna och de utlandsmyndigheter som anordnar förtids- röstning. Dessa ska skyndsamt rapportera alla incidenter som kan påverka genomförandet av val till . Med incidenter avses inte bara avvikelser från vallagens regler om hur röstningen och röstmottagningen ska genomföras oavsett om avvikelsen är ett resultat av mänsklig påverkan, ett systemfel eller en naturhändelse utan också fall då någon har hindrat röstningen, för- vanskat lämnade röster eller otillbörligt verka vid valet på något annat sätt och andra omständigheter av betydelse för allmänhetens förtro- ende för valens genomförande. Rapporteringsskyldigheten ska regleras genom bestämmelser i val- lagen. Rutinen för rapportering ska även vara öppen för allmänhetens klago- mål, synpunkter och förbättringsförslag under röstmottagningen och rösträkningen. En sådan ordning kan, enligt utredningens bedöm- ning, kunna bidra till att fel och andra avvikelser som rapporteras kan korrigeras som den också kan bidra till att stärka den nationella lägesbilden gällande incidenter, förebygga sprid- andet av missuppfattningar om valförfarandet och stävja desinforma- tion. Sannolikt kan den också bidra till att minska antalet överklag- anden av allmän klagomålskaraktär. är den instans som prövar överklaganden av allmänna val. Klagorätt enligt vallagen har bara den som har rösträtt i det eller de val som överklagandet avser. Går det inte att fastställa klagandens identitet ska överklagandet enligt fast praxis inte prövas. Antalet överklaganden efter de allmänna valen 2018 var det största i historia. –2006 prövade nämnden totalt något mer än femtio ärenden angående utgången av riksdagsval. I genomsnitt inte fullt sex ärenden per val. Vid val ökade antalet överklaganden på ett sätt som inte förekommit tidigare. Då kom det in 117 överklaganden, mer än dubbelt så många som det sammanlagda antalet överklaganden i de tio föregående riks- dagsvalen. Vid riksdagsvalet minskade antalet överklaganden väsentligt till 19 för att sedan vid riksdagsvalet öka till 504 över- klaganden. Jämfört med toppnotering närmare en fem- dubbling. En förhållandevis stor del av överklagandena som kom in till var mycket allmänt hållna och saknade i många fall närmare uppgifter om klagandens identitet och vilket eller vilka val som överklagades och vilken eller vilka omständigheter som låg till grund för överklagandet. Med hänsyn till den stora mängden överklaganden valde nämnden att göra en generös tolkning av tale- rätten inte bara i frågan om vilket eller vilka val som överklagades utan också i frågan om undermåligt motiverade överklaganden i sak. Behovet av kontinuerliga informationsinsatser Det ökade antalet överklaganden bör, enligt utredningens bedöm- ning, i första hand mötas med ökade resurser och informations- insatser. och har infor- mation om hur man överklagar val på sina webbplatser. Utredningen förutsätter att den informationen fortlöpande ses över och vid behov förtydligas för att ge ytterligare vägledning om hur ett överklagande bör utformas för att minska antalet ofullständiga överklaganden. Kontinuerliga informationsinsatser spelar en viktig roll, särskilt med tanke på att det går mellan val. Klagandens personnummer måste alltid anges Namn och postadress kan vara tillräckligt för att ska kunna bedöma talerätten, men . Det finns många personer med samma namn och det går inte att ta för givet att den som klagar alltid uppger en postadress på folkbok- föringsorten. För utlandssvenskar saknar också bostadsadressen helt värde för att bedöma klagorätten. Vad som däremot alltid kan tjäna till ledning för bedömningen av klagorätten är uppgift om person- nummer. Det gäller normalt också för utlandssvenskar. Utredningens föreslår därför att ett överklagande av beslut om att fastställa utgången av val ska innehålla uppgifter om klagandens personnummer och den information som behövs för att ska kunna komma i kontakt med klaganden. Behovet av reglering och ackreditering Av vallagen framgår att all röstmottagning och rösträkning är offentlig. Öppenheten innebär att vem som helst har rätt att bevaka röstmot- tagningen och rösträkningen utan något särskilt tillstånd. Det inne- bär att nationella och internationella valobservatörer har samma rätt till insyn i valförfarandet och möjlighet att granska valens genom- förande som alla andra. Valobservatörers status är dock inte uttryck- ligen reglerad i svensk rätt. och mänskliga rättigheter (ODIHR), som är en del av Organisationen för säkerhet och sam- arbete i , , har i sin rapport från observationen av val rekommenderat att uttryckligen reglera valobservatörers status i linje med artikel 8 i Köpenhamnsdeklaration . Bakgrunden till rekommendationen var att ODIHR:s valobserva- törer rätt till tillträde till vallokaler hade på några platser ifrågasatts.