sou · H9B348 · 2021-06-01 00:00:00 — ICCT gjorde en jäm- förelse med och konstaterade att länderna fram till hade liknande fordonsflottor, men att utveck- lingen har skilt sig åt, vilket till stor del anses bero på just de olika strategierna/nivåerna i fordonsbeskattningen.34 En del av skillnaden när det gäller utvecklingen i och i andra medlemsländer går att finna i fordonsindustrins omfattning. 4.8.1Även i pågår skärpningar av landets klimatstrategi beslutade det franska parlamentet om att Fran- krike ska nå klimatneutralitet . Målet skrevs in i den franska klimatlagen som det nationella klimatmålet till 2030 höjdes från minus 30 till minus jämfört med . Ut- släppsminskningarna ska genomföras genom successivt skärpta femåriga utsläppsbudgetar, regleringen liknar den som finns under den brittiska klimatlagen, se nedan. 32Umwelt Bundesamt, Low-emission zones in , 1 Februar 2016 (umweltbundesamt.de) och . 33PwC (2019) s. 154. 34ICCT (2018). Beslutet om 2050-målet omfattar även ett antal styrmedelsskärp- ningar. I har liksom i förslaget till skärp- ning av klimatstrategin tagits fram av ett oberoende klimatråd (le Haut Conseil pour le Climate). Målet omfattar landets territo- riella utsläpp; utsläpp från internationella transporter (flyg och sjö- fart) ingår däremot inte. 4.8.2En av de renaste nybilsflottorna i och lagfäst mål om försäljningsstopp av fossildrivna bilar 2040 I antogs ett omfattande lagpaket inom transportområdet.35 Reglerna innehåller bl.a. målet att ska uppnå ”fullständig avkarbonisering av landtrans- portsektorn”.36 För att nå detta mål uppställs i lagen två delmål, nämligen 1. En gradvis ökning av andelen bilar med låga och mycket låga utsläppsnivåer i försäljningen av nya personbilar och lätta nytto- fordon med uppfyllande av målen i förordningen (2019/631) om nya bilars koldioxidutsläpp samt 2. ”Ett slut på för- säljning av personbilar och lätta nyttofordon med fossila drivmedel ”.37 Lagen innehåller inte några närmare bestämmelser om hur för- säljningen av fossildrivna fordon slutgiltigt ska fasas ut. anses ha en av de renaste nybilsflottorna i : 2018 och uppgick utsläppen från en fransk personbil till i snitt koldioxid per km (baserat på NEDC), att jämföra med snittet i EU på koldioxid per km och snitt på koldioxid per km samma år.38 Till gällande styrmedel hör bonus-malus. Reglerna om bonus har reviderats gradvis och bonus ges numera endast vid köp av bil som släpper ut mindre än koldioxid per km, dvs. i praktiken enbart rena elbilar och bränslecellsbilar. Bonusen kan förenas med en skrotningspremie. Malus gäller vid köp av såväl nya som begag- nade fordon och lägsta nivån för malus var koldioxid per km. Bland återhämtningsåtgärder till följd av Corona- 35Projet de loi d’orientation des mobilités, texte adopté n° 331, 17 septembre 2019 (assemblee- nationale.fr). 36Artikel 26 AA. 37Artikel 26 AA II. 38ICCT, Actions speak louder than words: the French commitment to electric vehicles, 16 January 2020 (). pandemin märks justeringar av differenserna i bonus-malus–systemet så att fordon med eldrift ges ytterligare incitament. Till ytterligare skattemässiga styrmedel hör undantag från regi- streringsskatt för elbilar och laddhybrider i flertalet franska regioner samt en nationell koldioxidbaserad fordonsskatt för såväl privat ägande som företagsägande. Landet har även haft en satsning på konvertering till etanol. har antagit en egen klimatplan, som bl.a. anger ett mål om att förbjuda dieselbilar , följt av bensinbilar 2030. Detta ska uppnås bl.a. genom gradvis minskat tillträde till stadens lågut- släppszoner.39 Även staden har antagit en egen plan om att fasa ut i första hand dieseldrivna bilar och därefter bensindrivna bilar genom stadstäckande lågutsläppszoner med gradvis skärpta till- trädesregler . Dieseldrivna bilar planeras vara helt för- bjudna i zonerna 2025.40 Enligt den nationella klimatlagen ska utsläppen av växthusgaser minska med 49 proc7.3.5ent till 2030 och till 2050 jämfört med . I tillägg till lagstiftningen har även en så kallad klimatöverens- kommelse träffats.41 Överenskommelsen har formats i bred dialog mellan olika aktörer i samhället, bland annat i form av ett antal rundabordssamtal med representanter från olika delar av närings- livet. Klimatöverenskommelsen omfattar både åtgärder som staten genomför (genom att införa styrmedel) eller skapar förutsättningar för, samt åtaganden av och överenskommelser mellan parter där staten inte har någon aktiv roll (s.k. frivilliga åtaganden och överens- kommelser). Den del av klimatöverenskommelsen som direkt berör transpor- ter och delvis även arbetsmaskiner delas in i följande huvudområden: Understödja användningen av hållbara energibärare 39Mairie de , Plan Climat de 2018 (). 40Conseil Municipal de la Ville de , Délibération au Conseil Municipal du lundi 23septembre 2019 (strasbourg.eu). 41Nederländernas integrerade nationella energi- och klimatplan 2020 till EU (NECP). 2.Elektrifiering av transportmedel (inklusive personbilar) 3.Minska mängden arbetsresor (inklusive bilresor) med samman- lagt till 2030 5.Nationella styrmedel för sjöfart och flyg När det gäller punkten hållbara energibärare är inriktningen att användningen av hållbara biodrivmedel ska fasas ut successivt från vägtransportsektorn. En vätgasöverenskommelse har tagits fram och insatser görs även för att understödja en utveckling av håll- bara avancerade biodrivmedel och förnybara syntetiska drivmedel (elektrobränslen).42 I fråga om mer hållbar logistik ska bl.a. introdu- cera en skatt på godstransporter . Till 2025 ska nollut- släppszoner (för lätta lastbilar och tunga fordon) introduceras i 30– 40 större städer. Klimatöverenskommelsen innehåller även överens- kommelser om att åstadkomma utsläppsfri byggtrafik. Regeringen ska även fästa stor vikt vid att åstadkomma utsläpps- neutralitet vid upphandlingar av stora anläggningsprojekt. Som exempel på styrmedel för sjöfart och flyg införde landet en flygskatt från . Överenskommelser har även träffats om nationella åtgärder inom sjöfartssektorn (the on , ) och med flygbranschen om hur hållbarheten kan öka i de två sektorerna. 4.9.2Regionala nollutsläppszoner och nya utsläppsfria bilar 2030 Den holländska regeringen aviserade 2017 att den avsåg att förbjuda bensin- och dieselbilar . I 2019-års klimatöverenskommelse upprepades att nya personbilar skulle vara utsläppsfria.43 Någon skarp lagstiftning i den riktningen har dock inte antagits. I stället har generösa elbilspremier och andra incitament införts och landet har en av de snabbast växande elbilsmarknaderna i 42Nederländerna har tecknat samarbetsavtal med om förnybar elproduktion som bidrar till utveckling av e-drivmedel. 43Klimaatakkoord (Climate Agreement) 2018 (klimaatakkoord.nl). gick den nederländska bilflottan från att vara en av de värsta i EU sett till koldioxidutsläpp, till att bli en av de bästa.44 Elbilspremierna gäller inköp av nya elbilar (med takpris om ) och även av begagnade elbilar. När det gäller övriga styrmedel har ingen registre- ringsskatt för utsläppsfria fordon, och i övrigt en koldioxidbaserad registreringsskatt. Utsläppsfria fordon är vidare undantagna från fordonsskatt, medan laddhybrider får i nedsättning. Sam- tidigt gäller ett slags malus för äldre bilar (), innebärande ett tillägg i fordonskatten. En lägre förmånsbeskattning av företags- bilar gäller för utsläppsfria bilar, dock med pristak om 45 000 euro.45 4.10.1Förslag till ny spansk klimatlag lades fram under Covid-19 krisen lades ett förslag till klimatlag fram i enligt vilken ska nå netto-nollutsläpp och uppfylla ett 10 procent- enheter ambitiösare klimatmål 2030 jämfört med det mål landet tilldelats enligt EU:s gemensamma ESR-förordning. 46 Enligt integrerade nationella energi- och klimatplan förutsätts ut- släppen i transportsektorn minska med . Den största drivkraften beräknas bestå i en över- flyttning från personbilar till andra färdmedel på ett sätt som på- verkar av trafikarbetet. Införande av lågutsläppszoner i städer bedöms kunna bidra till utvecklingen. Utsläppen antas även minska genom en omfattande övergång till eldrift (knappt 30 pro- cent 2030), även en viss ökad användning av avancerade biodriv- medel antas bidra till utsläppsminskningen.47 44ICCT (2018) s. 5. 45PwC (2019) s. 286. 46Congreso de los Disputados, 121/000019 Proyecto de de cambio climático y transición energética (29 de mayo de 2020), (congreso.es). 47Spaniens integrerade nationella energi- och klimatplan 2020 till EU (NECP). 4.10.2Nollutsläpp från nya bilar 2040 och särskilda krav på lågutsläppszoner I den antagna spanska klimatlagen stadgas att utsläppen från nya personbilar och lätta lastbilar ska minskas och nå nollutsläpp senast 2040.48 I lagen ingår också en rad åtgärder som ska vidtas av kommuner med fler än 50 000 invånare. Dessa ska bl.a. vara skyldiga att införa ”lågutsläppszoner” . finns perma- nenta lågutsläppszoner som generellt sätt innebär att bilar med utsläppsklass Euro 0–3/4 utesluts och tillfälliga lågutsläppszoner som aktiveras vid vissa uppmätta lokala utsläppsnivåer (med grad- erad skala upp till nollutsläppszon vid höga utsläppsnivåer). Det finns också möjlighet att införa nollutläppszoner. Detta har endast gjorts i stadskärna. I klimatlagen nämns även andra stadsplaneringsåtgärder som ska vidtas på nivå i syfte att minska koldioxidutsläppen, bl.a. underlätta för gång- och cykeltrafik, förbättra kollektivtrafiknätet, uppmuntra användning av elektrifierade privata transportmedel och främja delad elektrifierad mobilitet. Till ekonomiska incitament hör bonus vid inköp av nya elbilar och laddhybrider. Bonusprogrammet har efter visst uppehåll åter- upptagits (med pristak om ) och en högre bonus ges vid samtidig skrotning av en äldre bil med förbrännings- motor. Registreringsskatten varierar mellan regioner men är enligt nationell reglering baserad på koldioxidutläpp.49 Elbilar och fordon med låga koldioxidutsläpp är i stort sett alltid undantagna. 4.11.1Snabbare utsläppsminskningar i transportsektorn viktig del när skärper landets klimatlag antog en klimatlag med femårsbudgetar för att de nationella växthusgasutsläppen successivt ska minska mot ett långsiktigt klimatmål till 2050. gällande klimatmål har satts till netto-noll 2050, vilket ska nås genom inhemska utsläppsminsk- 48Congreso de los Disputados, 121/000019 Proyecto de de cambio climático y transición energética (29 de mayo de 2020), (congreso.es). 49PwC (2019) s. 393. ningar och upptag av koldioxid. Netto-nollmålet omfattar även ut- släpp från internationella flyg- och sjöfartstransporter. Iunderlagsrapporten inför beslutet om ett skärpt 2050-mål pekar den brittiska klimatförändringskommittén på ett antal nyckel- områden för nya och skärpta beslut, bland annat inom transport- sektorn. Det föreslås bl.a. att större fältstudier genomförs på om- rådet tunga fordon, med olika typer av nollutsläppstekniker (bl.a. vätgas samt batterielektriska fordon med snabbladdning och ladd- ning via elvägar).50 Underlaget betonar också logistikåtgärder (exempelvis genom att bygga ut samlastningscentraler för att effek- tivisera transporterna in i stadskärnorna) samt elektrifiering av järn- vägar.51 I underlaget konstateras att netto-nollutsläpp till 2050 i hög grad förutsätter förändrade konsumtionsval. av åtgärd- erna som konsumenterna förutsätts genomföra, handlar om att välja en ny teknisk lösning för samma funktion, genom exempelvis byte till elbil, byte till värmepump osv. medan av åt- gärderna förutsätter en något större beteendeförändring, i form av bl.a. minskat flygresande samt val av mer hållbara produkter för ökad resurseffektivitet. 4.11.2Utsläppsfria stadscentra och plan att förbjuda nya bilar med förbränningsmotor Regeringen har aviserat att den planerar att förbjuda nya bilar med förbränningsmotor . Hybrider med viss, ännu inte fast- ställd, räckvidd ska få säljas till 2035.52 Detta innebär en tidigareläggning från att tidigare ha talat om ett förbud mot nya bensin- och dieseldrivna bilar 2035 och 2040. Ambitionen följer därmed rekommendationen från underlaget till landets skärpta klimatmål, se ovan.53 Enligt underlaget borde stopp- 50UK , Net zero, The UK's contribution to stopping global , 2019 (theccc.org.uk). ”To reach net-zero emissions by 2050 it will be necessary for HGVs to move away from combustion of fossil fuels and biofuels to a zero-emissions solution (e.g. hydrogen, battery vehicles)”. 51CCC gör bedömningen att insatserna för ökad transporteffektivisering sammantaget kan reducera trafikvolymerna till 2050. Bedömningen gäller både personbilstrafik och godstransporter på väg. 53UK , Net zero, The UK's contribution to stopping global , 2019 (theccc.org.uk). datumet sättas till 2035 som allra senast och helst ännu tidigare för att säkerställa att endast ett fåtal bensin- och dieselbilar finns kvar 2050. Huruvida regeringen avser ett förbud i strikt mening eller snarare en politisk målsättning är inte klart. Rättsligt sett är ett strikt förbud sannolikt möjligt att genomdriva förutsatt att landets utträde ur EU innebär att landet inte längre omfattas av den EU-gemensamma fordonslagstiftningen. Ekonomiska incitament finns bl.a. i form av bonus vid inköp av elbil, medan motsvarande bonus för laddhybrider togs bort 2018. El- bilar upp till visst inköpspris är vidare undantagna från fordonsskatt. Skatteförmåner finns därtill för företag vid köp av nollutsläpps- och lågutsläppsfordon. På regional nivå finns planer på utsläppsfria stadscentra genom nollutsläppszoner. För centrala del planeras en noll- utsläppszon till 2025.54 finns i lågutsläppszoner (Ultra Low Emission Zones) som bl.a. innebär särskilda avgifter för inkörning. Utsläppsfria bilar och laddhybrider med vissa angivna maxutsläpp och viss minsta räckvidd är undantagna. 4.12.1Sektorsmål i förslaget till reviderad irländsk klimatlag En reviderad klimatlag antogs . Lagen innehåller landets klimatmål om klimatneutralitet och minskade växthusgas- utsläpp till 2030. Lagen innehåller dessutom bestäm- melser om regelbundna klimatbudgetar, ett klimatpolitiskt råd och kommande särskilda sektorsmål. Åtgärder för varje sektor slås fast landets klimathandlingsplan, vilken revideras löpande. 54Mayor of , Mayor’s Transport Strategy 2018 (london.gov.uk). 4.12.2Planerade förbud för nyregistrering och besiktning av fossildrivna bilar I landets nationella handlingsplan –2027 anges att ”icke-ut- släppsfria fordon” (non-zero emission vehicles) inte ska säljas i landet efter 2030.55 Samma budskap upprepas i den nationella klimat- handlingsplanen från 2019.56 Ställningstagandet var tänkt att lag- stadgas i landets reviderade klimatlag och ett första utkast till lagen publicerades av regeringen . Den föreslagna lag- texten innebär ett förbud mot nyregistrering av fossildrivna bilar efter 2030. Dessutom föreslås att fossildrivna bilar inte ska få besik- tigas efter 2045, vilket således i praktiken skulle innebära att fossil- drivna bilar inte kommer få köras efter detta årtal57 Inkluderingen av förbudet i lagen har dock försenats, eftersom det har bedömts att förbudet kräver ett godkännande från (se mot- svarande bedömning för svensk rätts del kapitel 15). Till ekonomiska incitament hör bl.a. koldioxidbaserad registre- ringsskatt och fordonsskatt. För företagsbilar tagna i bruk 2019–2021 gäller dessutom undantag från förmånsbeskattning för rena elbilar med listat pris om maximalt . För bilar med högre pris tas förmånsskatt ut på mellanskillnaden. 4.13.1Transporter betydelsefull del i integrerade energi- och klimatplan formulerar en något ambitiösare egen målnivå till 2030 för utsläppsminskningar av växthusgaser i de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelsystem, jämfört med det åtagande landet till- delats av EU enligt beslutet i ESR-förordningen. Klimatmålet inne- bär bland annat att utsläppen från transportsektorn i behöver minska med till 2030 jämfört med 2005.59 55Project 2040, National Development Plan 2018–2027 (gov.ie). 56Climate Action Plan 2019, To Tackle Climate Breakdown, (dccae.gov.ie). 57The Climate Action Amendment 2019 s. 24 (dccae.gov.ie). NCT, Test, är en obligatorisk fordonsbesiktning. 58PwC (2019) s. 198 f. 59Italiens integrerade nationella energi- och klimatplan 2019 till EU (NECP). I landets integrerade energi- och klimatplan60 framhålls att landet prioriterar åtgärder som både innebär att transporter undviks, att transporter kan skiftas till andra energieffektivare trafikslag samt tekniska åtgärder i form av ökad elektrifiering och ökad användning av biodrivmedel. I den italienska planen ingår även bidrag från som medel för att nå uppsatta mål. Användningen av förnybara drivmedel till 2030 (el och biodriv- medel) antas öka mer än den stipulerade miniminivån, för att ska nå landets samlade förnybart-mål till 203061. Enligt den italienska planen är bedömningen att användningen av biodrivmedel är särskilt kostnadseffektiv. En relativt hög andel biogas (), från jordbruk och avfall antas bidra till ökningen av s.k. avancerade bio- drivmedel. 4.13.2Äldre personbilsflotta men målsättningar i flera städer har en gammal personbilsflotta jämfört med de andra väst- europeiska länderna och landets elbilsmarknad anses vara den svagaste i Europa.62 I de italienska samarbetspartiernas avtal stadgas att stegvis bör fasa ut bensin- och dieseldrivna bilar och införa finansiella incitament för att dels premiera elbilar och laddhybrider, dels underlätta skrotning av äldre bilar med höga utsläpp.63 I linje med dessa ambitioner infördes ett bonus-malus– system för nya fordon, vilket planeras gälla till december 2021.64 Bonus ges för nya bilar som släpper ut mindre än koldioxid per km och som kostar . Bonusen är diffe- rentierad efter två underklasser. Ett tillägg i form av en skrotnings- premie ges om köparen i samband med köpet skrotar en äldre bil. Malus i form av skatt gäller vid köp av personbil med höga kol- dioxidutsläpp.65 Det finns också skattemässiga lättnader vid köp av ny elbil eller laddhybrid. 61Enligt och rådets direktiv /28/EG av om främ- jande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybartdirektivet). 62Transport & Environment (2019) s. 17 och , - Landet i där det är bäst att köra elbil, (). 63Repubblica (2018) Contratto per il Governo del Cambiamento (repubblica.it). 1031 Budget Act (145/2018). 145 of (Stability 2019), PwC (2019) s. 203. Staden har antagit en egen plan där dieseldrivna bilar planeras vara förbjudna i stadskärnan 2027 och i hela staden med hjälp av upprättade lågutsläppszoner. Även bensindrivna bilar ska gradvis fasas ut inom zonerna.66 På liknande sätt har avi- serat att endast utsläppsfria fordon ska tillåtas i staden och att detta mål ska uppnås genom gradvis skärpta tillträdeskrav i stadens lågutsläppszoner. I vissa italienska städer finns också lokala ekono- miska incitament såsom fri parkering för bilar med låga utsläpp. Utsläppshandel, fordonskrav och reduktionsplikt i samspel har länge arbetat med klimatfrågor och är en före- gångstat i . har ett övergripande mål om minskadekoldioxidutsläpp till 2030 och ett mål om att minskade utsläpp till 2050. Som additionellt mål ska nå koldioxidfri elproduktion och koldioxid- neutralitet till 2050. Strategin för att nå 2030-målet har tagits fram i en strategisk femårsplan (Scoping Plan) av delstatens departement för luftkvalitet (, CARB). En central komponent i strategin är ett nästintill ekonomiöver- gripande utsläppshandelssystem, där även transporterna ingår. Systemet trädde i kraft och omfattar källor som står för 80 pro- cent av växthusgasutsläpp. Handelssystemet är ett ele- ment bland flera i den kaliforniska strategin för hur utsläppen av växthusgaser ska minska. I transportsektorn är det främst regelverk och program för att sänka koldioxidutsläppen från olika fordons- kategorier och successivt fasa in fordon med nollutsläpp (advanced clean cars program) som är centralt, tillsammans med ett reduktions- pliktsliknande styrmedel som successivt ska minska koldioxidinten- siteten i de drivmedel som används (low carbon fuel standard). 66Comune di , Area C: calendario dei prossimi divieti (Area C: calendar of upcoming bans), Comuni di , Area B: Area B: veicoli che non possono entrare (Area B: vehicles that cannot enter), Comune di , ”2019–2030: più pulita, spostamenti più facili e veloci per tutti” (2019–2030: Cleaner air, easier and faster transfers for everyone) (comune.milano.it). Att underlätta för fotgängare och cyklister hör också till . Målsättningen är minskade körsträckor för per- sonbilar till 2050. Infasningskrav för personbilar med nollutsläpp – ZEV:s gällande mål innebär att nybilsförsäljningen av lätta fordon ska bestå av till utsläppsfria fordon (Zero Emission Vehicles, ZEVs)67 och att hela flottan av per- sonbilar, minibussar och lätta lastbilar ska vara utsläppsfria till år 2050.68 Delstaten var 1990 först i världen med att lagstifta om infasning av utsläppsfria bilar (personbilar och lätta lastbilar) och har behållit regleringen allt , med gradvisa skärpningar. Reglerna ställer krav på stora och mellanstora biltillverkare att tillhandahålla en viss andel utsläppsfria bilar i förhållande till det totala antal bilar tillverkaren säljer under i delstaten under ett kalenderår. Andelen räknas genom s.k. krediter. Krediter ges till utsläppsfria bilar (i prak- tiken bilar med elmotor), men även till bl.a. vissa plug-in hybrider och bilar med förbränningsmotor som drivs med vätgas. Krediternas storlek varierar efter motortyp och räckvidd. En batteridriven elbil med relativt lång räckvidd kan t.ex. erhålla 3 krediter, medan en ladd- hybrid med kort räckvidd erhåller 0,5. Kravet för andelen ZEVs-kre- diter är och stegvis högre 2025.69 En tillverkare som överträffar sina mål kan spara krediter till näst- kommande år eller sälja dem till en annan tillverkare. har inspirerat tio ytterligare delstater att ansluta sig till ZEV-regleringen, vilket innebär att regleringen om- fattar av nybilsförsäljning.70 67Med utsläppsfri bil avses en bil som inte har några utsläpp av växthusgaser eller partikelutsläpp vid körning. Se Code of Regulations § 1962.2. (i)(18) (govt.westlaw.com). 68Målet om ZEVs i nybilsförsäljningen av lätta fordon aviserades av guvernör . I den ”executive order” som undertecknades av guvernören anges också att CARB ska utveckla och föreslå en reglering som kräver en växande andel ZEVs i nybilsförsäljningen mot målet om . 69Se Code of Regulations § 1962.2. (b) (govt.westlaw.com). Reglerna skiljer sig något åt mellan mellanstora och stora tillverkare, bl.a. på så sätt att de senare måste uppfylla vissa kvoter med rena ZEVs. 70Delstaterna är , , , , , , , , och . Till ekonomiska incitament hör bonus vid köp av elbil (och viss lägre bonus vid köp av ladd hybrid) samt särskilt bonus vid samtidig skrotning av en äldre bil. De två faktorerna som spelar in för stor- leken på bidraget är inkomstnivå samt vilken bil man byter till; ju lägre inkomst respektive renare bil desto större bonus. lagstiftade 2016 om infasningskrav för personbilar och lätta lastbilar. Lagstiftningen har inspirerats av motsvarande lagstiftning i och är i princip identisk med denna.71 gäller en nationell reglering med krav på infasning av ut- släppsfria personbilar (NEV:s, New Energy Vehicles). Reglerna bygger till stor del på motsvarande lagstiftning i (se av- snitt ovan). Systemet ställer krav på tillverkare att en viss andel av den årliga totala försäljningen måste utgöras av NEV:s, med vilka menas elbilar, vätgas/bränslecellsbilar samt laddhybrider. Liksom i Kaliornien räknas andelskravet dock inte i antal bilar, utan i antal krediter. Utsläppsfria bilar ges mellan en och sex krediter beroende på kvalifikationer såsom räckvidd och energieffektivitet. gällande krav på NEV-krediter för tillverkare uppgår till 2021, 2023. 71För en närmare redogörelse av lagstiftningen och de få skillnaderna i förhållande till Kalifor- niens regler, se t.ex. , and ’s ZEV mandates description, rev. 2020 (). 5Nuvarande användning av fossila drivmedel