sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — Att införa samma grundläggande karenstid om för samtliga företagsformer skulle utgöra en förenkling för den som ska starta företag, eftersom valet av företagsform då inte påverkas av karensreglerna. En sådan huvudregel som gäller samtliga företagare och anställda skulle också i sig utgöra en förenkling av regelverket. Det kan också anses vara enklare och tydligare för företagarna som har inkomst av näringsverksamhet om det är avvikelser från denna huvudregel som är valbart, i stället för att huvudregeln avviker från det som gäller för andra grupper medan en dags karens är ett valbart alternativ bland flera andra. På så sätt behöver företagarna inte vara medvetna om valmöjligheten för att kunna få samma längd på karen- sen som en anställd eller den som driver verksamheten i aktiebolag. Jag bedömer därför att detta är en lämplig åtgärd för att minska skill- naderna mellan att vara anställd och egenföretagare, som också bidrar till att minska oskäliga skillnader i regelverk mellan företagare som bedriver sin verksamhet i olika associationsformer. I kapitel 3 går jag också igenom forskningen kring självriskens be- tydelse i sjukförsäkringen, och konstaterar att en kortare karenstid troligtvis kommer att öka nyttjandet, eftersom kostnaden för före- tagaren av att ha ett sjukfall minskar. Förslaget medför därför också att sjukförsäkringsavgiften för grundkarensen behöver höjas för att motsvara de förväntade ökade utbetalningarna från sjukförsäkringen. 7.3Alternativa lösningar och effekter utan reglering Sjukpenninggrundande inkomst (kapitel 2) Det problem jag ser behov av att åtgärda har påtalats av flera tidigare utredningar. Flera olika förslag till inkomstunderlag har lagts fram av tidigare utredningar (se avsnitt 2.8.2). I mina överväganden har jag analyserat ett flertal av dessa förslag utifrån flera aspekter. Dels är det viktigt att förslaget medför att beräkningen av SGI blir enklare och tydligare jämfört med dagens regler. Direktiven för denna utred- ning anger också att underlaget i möjligaste mån ska bygga på redan tillgängliga uppgifter för att möjliggöra ett automatiserat förfarande vid fastställandet av SGI. Vidare behöver underlaget för SGI ta höjd för att företagarens inkomster kan variera kraftigt mellan olika år. SGI är enligt nuvarande regler framåtblickande och ska fastställas till den årliga inkomst som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete. En del av de tidigare utredningarna föreslår ett framåtblickande inkomstunderlag. Jag konstaterar dock att detta medför att de framtida inkomsterna kommer att behöva prognosti- ceras. Detta skapar en osäkerhet som inte är önskvärd och kan dess- utom omöjliggöra ett automatiserat förfarande för att fastställa SGI. I avsnitt 2.9 har jag därför prövat olika sätt att fastställa SGI för egenföretagare med utgångspunkt i att inkomstunderlaget ska base- ras på historiska uppgifter. De olika modellerna jag prövat tar sin utgångspunkt i några av de modeller som tidigare utredningar presenterat och som bedöms vara möjliga att automatisera. Jag bedömer att den föreslagna huvud- regeln är enkel att förstå och tydligt knyter samman förmåner som bestäms av SGI med inbetalda egenavgifter, som betalas på inkomst av aktiv näringsverksamhet. Olika varianter av en sådan modell har också föreslagits av flera av de tidigare utredningarna. Moment två i huvudregeln hanterar det faktum att företagares inkomster kan variera kraftigt mellan olika år, men knyter fort- farande förmånerna till inbetalda egenavgifter. Denna modell har också ett högt förväntat värde på SGI jämfört med övriga modeller jag beräknat effekterna av. Dessa alternativa modeller använder olika former av genomsnittsinkomster och trendanpassade inkomster för att jämna ut inkomsterna mellan olika år. Jag bedömer att den före- slagna modellen kommer att medföra att nivån på SGI och nivån på utbetalda socialförsäkringsförmåner är oförändrad relativt dagens regler, och har därför bedömt att den är mest lämplig. Om ingen förändrad reglering kommer till stånd så kommer dagens regler att fortsatt gälla. Dessa regler upplevs av företagarna vara oförutsebara och otrygga. De medför också en betydligt högre administrativ börda för såväl företagarna som för än de föreslagna reglerna, se avsnitt 7.8.1. En dags karens i sjukförsäkringen (kapitel 3) I kapitel 3 konstaterar jag att det stora flertalet företagare med in- komst av näringsverksamhet som kan välja antal karensdagar i sjuk- försäkringen inte har gjort ett aktivt val. En tänkbar anledning är att dessa inte är medvetna om möjligheten att välja. Det är möjligt att fler skulle göra ett annat val om de kände till valmöjligheten. Ett alternativ till att förändra grundkarensen skulle därför kunna vara att informera tydligare om valmöjligheten. I ett sådant fall skulle endast de som själva valt en kortare karenstid beröras av förslaget, och endast dessa skulle betala en högre sjukförsäkringsavgift. Med den föreslagna lösningen kan dock den som önskar behålla en karenstid själv anmäla detta till . Bland dem som gjort ett aktivt val har majoriteten valt en dags karens i sjukförsäkringen. En dags karens ger också en större neutra- litet i självriskerna mellan företagare med inkomst av näringsverk- samhet och anställda, samt gentemot företagare som driver verksam- heten i aktiebolagsform. Jag bedömer att detta är viktiga aspekter att beakta vid valet av vilken karenstid som ska vara den grundläggande. Eftersom karensreglerna skiljer sig åt just för dem som har inkomst av näringsverksamhet krävs det av företagaren att denne är insatt i hur reglerna fungerar och själv gör ett aktivt val för att uppnå neutrala regler gentemot anställda. Jag bedömer att detta innebär en administrativ börda för företagare som vill ha en dags karens. Eftersom det är få som gjort ett aktivt val har en stor del av före- tagarna 7 dagars karens , medan antalet företagare med ett annat karensval är betydligt lägre. De flesta som gjort ett aktivt val har valt 1 dags karens. De administrativa kostnaderna totalt sett blir därför med största sannolikhet lägre om grundkarensen ändras till , och de som inte vill ha detta alternativ väljer tillbaka till sju dagars karens, jämfört med om samtliga som har sju dagars karens ska göra ett aktivt val. De administrativa kostnaderna för att anmäla en annan karenstid är desamma oavsett vilket val företagaren gör, men gruppen som har sju dagars karens är betydligt större än gruppen som har ett annat antal karensdagar, vilket medför en högre total kostnad. Jag bedömer därför att det är mer lämpligt att ändra vilket alternativ som är grundkarensen. 7.4Förslagets förenlighet med och reglerna om statligt stöd De EU-rättsliga reglerna som rör socialförsäkringen avgör vilkets lands socialförsäkring som ska tillämpas när minst två länder är in- blandade. Socialavgifter betalas i det land där man är socialförsäkrad enligt EG-förordningen 883/04 och EEG-förordningen 1408/71.1 Utifrån att de förslag jag lägger inte förändrar rätten till sjukpenning utan endast förändrar det beräkningsunderlag som ska användas för att fastställa denna och antalet karensdagar som ska vara ickevals- alternativet i försäkringen bedömer jag att mitt förslag är förenligt med . Såväl de föreslagna ändringarna i beräkningsunderlaget som änd- ringen av vilket som är ickevalsalternativet för antalet karensdagar gäller generellt för egenföretagare, varför reglerna om statsstöd inte är tillämpliga. Jag bedömer därför att mina förslag är förenliga med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. 1Europaparlamentets och Rådets förordning (EG) nr 883/04 av om samord- ning av de sociala trygghetssystemen och Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen. 7.5Beskrivning av vilka som berörs av förslagen Utredningens förslag berör enskilda näringsidkare och fysiska perso- ner som är delägare i handels- och kommanditbolag. Även närings- idkare som driver verksamheten i form av europeisk ekonomisk in- tressegruppering, som är en form av handelsbolag med verksamhet i flera europeiska medlemsstater, omfattas av förslagen. I kapitel 2 finns en utförlig beskrivning av FRIDA-databasen, som jag använt för att beskriva de berörda företagarna och beräkna effekterna av olika alternativa regleringar. står för Företags- register och individdatabas, och är en registerbaserad databas med uppgifter om olika företagsformer som byggts upp av SCB. Grund- materialet består av Standardiserade räkenskapsutdrag (SRU-data) som tas fram av och utgörs av de deklarationer och bilagor som företagen har lämnat som underlag vid beskattningen. Till deklarationsuppgifterna kopplas även viss individinformation om företagarna avseende personliga karaktäristika och inkomster från andra källor än det egna företaget, till exempel löner, pensioner, kapitalinkomster och transfereringar. I analysen används information för enskilda näringsidkare (NE- bilagan) samt för delägare i handels- och kommanditbolag som är fysiska personer (bilaga N3A). fanns inga europeiska eko- nomiska intressegrupperingar registrerade hos och det finns därför inte heller några delägare i sådana bolag i datamaterialet. Antalet bolag kan dock förväntas förbli mycket litet även framöver. Som en jämförelse fanns det 5 europabolag (motsvarigheten till aktiebolag) och 3 europakooperativ (motsvarigheten till ekonomisk förening) registrerade hos 2019. vidärför endast effekter för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Förslagen berör också indirekt personer som står i begrepp att starta ett eget företag i någon av de associationsformer som omfattas av förslagen, eller som vågar ta språnget då reglerna blir enklare, tyd- ligare och mer förutsägbara. Exakt hur många nya företagare som kommer att etablera sig är svårt att bedöma, men för resonemangets skull antar jag att det kan komma att handla om en tillväxt på i storleksordningen bland enskilda näringsidkare. Därmed skulle således ytterligare cirka 35 000 personer komma att bedriva enskild näringsverksamhet jämfört med . De som berörs av regleringen är i första hand de personer som bedriver enskild näringsverksamhet. Antalet enskilda näringsidkare uppgick till 733 000 personer 2018. All statistik som redovisas i detta avsnitt hänför sig till . av de enskilda näringsidkarna är kvinnor och är män. är födda utomlands, vilket är lägre än den totala andelen av befolkningen som är född utomlands. av näringsidkarna är , drygt 26 pro- cent är , och är eller äldre. Fördelningen av näringsidkare skiljer sig kraftigt åt mellan olika branscher. I den största bransch- gruppen, jord- och skogsbruk, är en stor andel av näringsidkarna män, äldre och födda i . Kvinnor utgör en större andel av näringsidkarna inom tjänstesektorn och inom kulturella näringar än män. Även personer med utländsk bakgrund utgör en större andel av näringsidkarna inom tjänstesektorn, och framför allt inom hotell- och restaurangbranschen. När det gäller utbildningsnivå utgör personer med förgymnasial ut- bildning av kollektivet, medan personer med efter- gymnasial utbildning utgör . Resterande har antingen gymnasieutbildning eller så är utbildningsnivån okänd. Detta hänger samman med åldersfördelningen bland näringsidkarna, där en stor del är äldre och utbildningsnivån bland äldre generellt sett är lägre än bland yngre i befolkningen. av de enskilda näringsidkarna har anställda. Ungefär 25 000 enskilda näringsidkare hade en eller flera anställda, men ytterst få hade fler än tio anställda i verksamheten. Att ha an- ställda i verksamheten är betydligt vanligare bland enskilda närings- idkare med hög omsättning, och bland de näringsidkare som hade mer än en miljon i omsättning 2018 hade minst en anställd i verksamheten. Den största näringsgrenen2 bland enskilda näringsidkare utgörs av företagare med verksamhet inom Jordbruk, skogsbruk och fiske. Dessa utgör totalt sett av företagen och majori- teten av dessa bedriver jord- eller skogsbruk. Verksamheter som bygger på innehav av någon form av näringsfastighet utgör samman- taget ungefär hälften av företagen. Den andra hälften av företagen utgörs huvudsakligen av mindre tjänsteföretag. Stora grupper inom detta kollektiv är kulturarbetare, personer aktiva inom tillverkning, el och vatten, fastighetsförvaltning, service eller handel. av de enskilda näringsidkarna hade företagets säteskommun belägen i någon av kommuntyperna ”täta blandade kommuner” eller ”storstadskommuner” 2018. Uppgift om lokaliser- ing saknas för av företagarna. Övriga bor i landsbygds- kommuner eller glesa kommuner.3 Att bedriva verksamhet i form av enskild näringsverksamhet är dock relativt sett vanligare i landsbygder än i tätare miljöer. Detta hänger samma med att en stor del av kollektivet enskilda närings- idkare bedriver jord- och skogsbruk, som är näringar som är vanli- gare på landsbygden. av de enskilda näringsidkarna var kombinatörer, dvs. de har en inkomst från anställning utöver inkomst från närings- verksamhet.4 Dessa utgör 454 655 individer. Bland personer som var 2Uppdelningen bygger på Svensk näringsgrensindelning (SNI2007), som anger vilken som är företagets huvudsakliga verksamhet. Näringsindelningen är oberoende av exempelvis vilken typ av tillgångar som finns i verksamheten. 3Kommungruppsindelningen utgår ifrån (2020), ”Städer och landsbygder: Forskning, fakta och analys”, Rapport 0343. Kommunerna delas upp i grupperna Storstads- kommuner, Täta blandade kommuner, Glesa blandade kommuner, Tätortsnära landsbygds- kommuner, Glesa landsbygdskommuner och Mycket glesa landsbygdskommuner 4Även om kombinatörer är en viktig grupp inom företagspopulationen syftar vi inte här att definiera kombinatörer. Det är exempelvis inte möjligt att utifrån registerbaserade data kon- trollera om inkomster från olika källor uppbärs parallellt eller sekventiellt under ett beskatt- ningsår. Om en individ exempelvis går från anställning till företagande och de olika inkomsterna tjänats in under olika delar av året är individen inte en kombinatör. var kombinatörer, medan an- delen kombinatörer bland personer som var eller äldre var . En anledning till detta mönster kan vara att andelen personer med löneinkomster är lägre bland personer som eller äldre. I den gruppen är det i stället vanligare att ha pensionsinkomster. I arbets- marknadsstatistiken räknas dessa dock som företagare och inte som kombinatörer. Andelen kombinatörer var något lägre, , i den stora gruppen med näringsverksamhet Jordbruk, skogsbruk och fiske. Att vara kombinatör är också vanligare bland kvinnor än bland män. Omsättningen bland enskilda näringsidkare varierar kraftigt.5 Bland av företagarna som hade en omsättning större än noll kronor uppgick omsättningen till . För av företagarna var omsättningen mindre än 214 000 kro- nor, medan hade en omsättning mindre än 570 000 kro- nor. Företagen med noll i omsättning utgör av samtliga företag. För de näringsidkare som hade en positiv omsättning beräknas även vinstmarginalerna. Även vinstmarginalen6 varierade kraftigt, från för de av näringsidkarna som hade lägst marginal, till bland näringsidkarna i den tredje kvartilen. Inkomst av näringsverksamhet är det skattemässiga resultat i verk- samheten, dvs. resultatet efter skattemässiga justeringar av det bok- förda resultatet. Det genomsnittliga resultatet (överskott eller underskott av aktiv och passiv näringsverksamhet) för samtliga enskilda näringsidkare var negativt och uppgick till cirka −10 2018. 5Försäljning och utfört arbete samt övriga momspliktiga intäkter. 6Vinstmarginal definieras som vinst i relation till omsättning (Omsättning + bil- och bostads- förmåner + ränteintäkter m.m. − kostnad för varor, material och tjänster − övriga externa kostnader − kostnader för anställd personal − av- och nedskrivningar byggnader och mark- anläggningar − av- och nedskrivningar maskiner, inventarier och immateriella tillgångar). Vinstmarginal är användbar som lönsamhetsmått, men tar inte hänsyn till hur företag finan- sierar sin verksamhet då finansieringskostnader exkluderas i beräkningen. cent av de enskilda näringsidkarna redovisade ett positivt resultat på i genomsnitt , medan redovisade ett negativt resultat på i genomsnitt −169 . Övriga redo- visade ett nollresultat. Det negativa resultatet för hela gruppen drivs i hög grad av de genomsnittligt stora underskotten för gruppen enskilda närings- idkare verksamma inom Jordbruk, skogsbruk och fiske. redo- visade dessa ett genomsnittligt underskott i näringsverksamheten på strax . Detta kan ställas mot enskilda närings- idkare inom branscherna Byggverksamhet och Transport och magasi- nering som redovisade ett överskott på i genom- snitt. Enskilda näringsidkare inom Kultur, nöje och fritid gjorde genomsnittligt ett mindre underskott på . Under- skotten i den stora gruppen företagare med näringsverksamhet inom Jordbruk, skogsbruk och fiske slår också igenom i fördelningen av över- och underskott mellan olika typer av kommuner. Endast en- skilda näringsidkare i storstadskommuner gjorde ett positivt samman- taget resultat. Den genomsnittliga inkomsten av anställning för alla enskilda närings- idkare, alltså inklusive de näringsidkare som endast hade inkomst av näringsverksamhet, var 2018 drygt 208 000 kronor.7 För individer med överskott i näringsverksamheten var den . Bland individer som redovisar nollresultat i verksamheten och därför fick hela sin försörjning helt från andra källor än det egna företaget, var inkomsten av anställning Den genomsnittliga inkomsten av anställning och näringsverksam- het sammantaget uppgick till bland samtliga enskilda näringsidkare 2018. Bland näringsidkare som redovisade ett överskott uppgick den totala inkomsten till . För näringsidkare med underskott uppgick inkomsten i stället till medan den för näringsidkare med nollresultat i verksamheten uppgick till . 7I datamaterialet utgörs inkomst av anställning av individens bruttolön, inklusive endagstrak- tamenten, semesterersättningar och övriga kostnadsersättningar, och andra skattepliktiga för- måner än lön. Även vissa ej skattepliktiga ersättningar och inkomster som inte är pensions- grundande ingår. Den genomsnittliga sammanräknade förvärvsinkomsten för alla enskilda näringsidkare uppgick till cirka 350 000 kronor.8 Den sammanräknade förvärvsinkomsten varierar mindre mellan de närings- idkare som redovisar ett överskott och de som redovisar ett under- skott i näringsverksamheten. Genomsnittlig disponibel inkomst är markant lägre bland enskilda näringsidkare än för andra grupper.9 Det beror på att det i gruppen enskilda näringsidkare finns en överrepresentation av personer med lägre inkomster. av de enskilda näringsidkarna uppbar sjuk- eller aktivitetsersättning 2018. I genomsnitt mottog dessa drygt 100 000 kro- nor i ersättning. av näringsidkarna fick sjukpen- ning utbetald . Den genomsnittliga utbetalda sjukpen- ningen uppgick till . Variationen mellan olika kategorier av företagare är liten. av individerna erhöll föräldrapenning 2018. Kvinnliga företagare mottog i genomsnitt , medan männen mottog . Äldre företagare mottog av naturliga skäl markant lägre belopp. Någon större skillnad mellan företagare i olika branscher finns inte. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) fastställs när en person an- söker om att få en förmån som beräknas på grundval av SGI eller när det annars behövs för handläggningen av ett försäkringsärende. SGI kan också fastställas om en försäkrad ansöker om det, även om något ärende inte är aktuellt. SGI ligger bl.a. till grund för sjukpenning och föräldrapenning. 8Sammanräknad förvärvsinkomst är summan av inkomst av näringsverksamhet och inkomst av tjänst, där den senare inkluderar lön, förmåner, pension, föräldrapenning, sjuk- och aktivitets- ersättning, sjukpenning, arbetsmarknadsstöd, avtalsersättningar plus ett antal mindre inkomst- kategorier och förmåner. 9Disponibel inkomst avser de finansiella medel som en individ har till sitt förfogande för kon- sumtion och sparande, dvs. inkomst av arbete, kapital och positiva transfereringar, med avdrag för skatt och negativa transfereringar. av hela gruppen enskilda näringsidkare hade 2018 en av fastställd SGI och hade en SGI som översteg . Andelen skiljde sig inte nämnvärt mellan individer som redovisat positivt respektive negativt resultat, inte heller mellan män och kvinnor, och inte heller på något anmärkningsvärt sätt mellan företagare i olika branscher. Andelen med en fastställd SGI var däremot markant lägre för individer () och utrikes födda () och något högre för personer i åldersspannet 50–(). hade cirka 73 000 företag en stark skuldbelastning, dvs. de långfristiga skulderna uppgick till av tillgångarna eller mer. Cirka 170 000 individer hade en uppåtgående trend för perioden –2018, medan cirka 160 000 individer hade en nedåtgående trend. 7.5.2Beskrivning av data för delägare i handels- och kommanditbolag Dataunderlaget består av 100 390 delägare i handels- och komman- ditbolag 2018. Av dessa var män och kvinnor. var födda utomlands. En majoritet av delägarna, , var kombinatörer, dvs. de har en inkomst från anställning utöver inkomst från näringsverk- samhet. Nivån på inkomst av näringsverksamhet är jämförbar med nivån bland enskilda näringsidkare. Delägare i handels- och kommanditbolag finns inom ett stort an- tal olika branscher. Näringsgrenarna Handel samt Verksamhet inom juridik, ekonomi är mest frekvent förekommande. av delägarna i handels- och kommanditbolag är aktiva inom Jord- bruk, skogsbruk och fiske. 7.6Statsfinansiella effekter av förslaget om sjukpenninggrundande inkomst Beräkningen av statsfinansiella effekter baseras på uppgifter ur data- basen . Drygt 733 000 personer bedrev enskild näringsverksam- het 2018 medan knappt 100 000 fysiska personer var delägare i handels- och kommanditbolag. Uttaget av olika socialförsäkringsförmåner bland företagarna var i princip i paritet med befolkningen i övrigt 2018. 7.6.1Effekter bland enskilda näringsidkare I kapitel 2 analyseras skillnader mellan enskilda näringsidkares juste- rade inkomst av näringsverksamhet, som ligger till grund för be- räkningen av SGI, och fastställd SGI. De delar av resultaten som är relevanta för beräkningen av statsfinansiella effekter av förslaget redovisas i tabell 7.1. fanns det cirka 80 000 enskilda näringsidkare med fast- ställd SGI i FRIDA-databasen som hade en (historisk) inkomst av näringsverksamhet 2016. Dessa individer bedöms kunna komma att använda den föreslagna huvudregeln. Övriga företagare med en fast- ställd SGI bedöms inte ha tillräckligt mycket uppgifter i Skattever- kets system för att huvudregeln ska kunna tillämpas, och dessa antas därför använda alternativregeln. Alternativregeln innebär att SGI fastställs enligt gällande regler, och för dessa antas därför utfallet bli detsamma som . För SGI bland dessa företagare finns därför inga kostnadsmässiga effekter att redovisa vare sig för företagarna själva eller för statens finanser. Vid beräkningen av SGI utgår från justerad inkomst av näringsverksamhet. Denna beräknas som det fastställda resultatet av näringsverksamheten, justerat för avsättningar och åter- föringar från konton och fonder samt justerat för outnyttjade under- skott från näringsverksamhet som kvarstår från tidigare beskattnings- år. Resultaten från dataanalysen visade att de historiska justerade inkomsterna av näringsverksamhet, plus inkomst av anställning, har en differens från SGI 2018 som uppgår till (=24 108 − 20 082). Dessa resultat redovisas i den övre panelen av tabell 7.1. När hänsyn tas till sjuk- och föräldrapenning för blir differensen mellan justerad inkomst av näringsverk- samhet, inklusive inkomst från anställning, och fastställd SGI 2018 . Differens mellan inkomst av näringsverksamhet plus inkomst av anställning och fastställd SGI 2018 för enskilda näringsidkare Justerad inkomst av näringsverksamhet