sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — De konstaterade även att det var van- ligt att eldningsolja med en lägre skattesats fick användas som driv- medel i jordbruksmaskiner. När i stället de faktiska skattenivåer som jordbrukarna betalar efter eventuella skattelättnader jämfördes varie- rade dessa från per som högst till per 3Jordbruksverket 2005, Merkostnader och mervärden i svenskt jordbruk, rapport 2005:3. 4Jordbruksverket 2006, Jordbrukets kostnader för produktionsmedel i EU, rapport 2006:26. I , och var jordbru- karna helt befriade från skatt på diesel. visade analyser att svenska jordbrukare hade näst högst skatt efter nederländska jordbrukare när skattetrycket i , , , och jämfördes. Polska och tyska jordbrukare betalade något lägre skatt än svenska jordbrukare medan danska och finska betalade radi- kalt mindre. Utredningen konstaterade vidare att dieselförbrukningen är högre i per producerad enhet än i och Neder- länderna eftersom jordbruket har en annan struktur med större avstånd. Genom att studera sammanställningar i Excise Duty Tables har nedanstående diagram tagits fram för att visa på dagens situation. I diagrammet (figur 6.2) visas den skatt som jord- bruket betalar jämfört med den skattenivå som är standard i några länder som ligger i vårt närområde och utredningen anser är intres- santa att jämföra med. ligger fortfarande på en nivå långt över den skatt som danska och finska jordbrukare åläggs. har inte ändrat skattenivån nämnvärt medan nu ligger på en något högre nivå. ligger fortfarande i topp nu tillsammans med . Båda länderna har helt avskaffat åter- betalning av dieselskatt till sina jordbrukare. Det är olika hur län- derna väljer att minska jordbruksföretagens kostnader för drivmedel. En del länder har en färgad diesel speciellt avsedd för jordbruket med lägre skattesats medan andra gör som där jordbrukarna själva får ansöka om återbetalning av delar av den skatt som betalats när drivmedlet köps in. Figur 6.2 Dieselskatt efter nedsättning för jordbruk inom EU Källa: , 2021. Sammanställningen i diagrammet ovan bygger på siffror som har rap- porterats in till . I diagrammen saknas vilket beror på att de siffror som redovisats av har be- dömts av utredningen som osäkra. 6.1.4Nedsättningen är ett undantag från om statligt stöd sätter ramarna för och andra medlemsstaters möjligheter att kunna ge stöd till företag, se kapitel 2 Konkurrenskraft. Reglerna omfattar även skatter inklusive nedsätt- ningen av koldioxidskatt på förbrukning av diesel till jord-, skogs, och vattenbruksföretag. Eftersom energiskatten är en av få skatter som är harmoniserade inom EU innebär nedsättningen, relativt många andra skatter och stats- stödsreglerna, ett mindre komplicerat förfarande. Skattenedsättningen i form av befrielse från energiskatt och kol- dioxidskatt ryms inom tillämpningsområdet för antingen GBER5, eller FIBER6. I GBER och FIBER anges vilka grupper av stödåtgär- der som är undantagna från skyldigheten att anmäla åtgärden till kom- missionen innan den genomförs. I GBER respektive FIBER redogör kommissionen, förutom rikt- linjer som rör den materiella bedömningen av olika former av statliga stöd, också för den utvärdering, rapportering och övervakning som ska ske av godkända stöd samt sådana stöd som omfattas av någon av gruppundantagsförordningarna. En förutsättning för att få stat- ligt stöd är att stödmottagaren uppfyller de villkor som finns, bland annat får stödmottagaren inte vara i ekonomiska svårigheter.7 6.1.5Hur ansöker man om återbetalningen av skatt? Den nedsättning av koldioxidskatten för drivmedel som gäller för jord-, skogs- och vattenbruk innebär att företagen kan ansöka om att få /liter diesel återbetald. Ansökan om återbetalning sker digitalt via en blankett på Skatte- verkets hemsida. Jord- och skogsbruket använder samma blankett medan vattenbruket har en särskild blankett. I blanketten ska anges en del information som underlag angående lager, inköp och förbruk- ning av diesel. Även den förbrukning som inte har skattenedsättning ska uppges. Förbrukning som inte är berättigad nedsättning är bland annat bränsle i personbilar, pickuper, lastbilar och liknande även om for- donen används i verksamheten. Förbrukning i arbetsfordon som sker vid användning utanför jord- eller skogsbruk, till exempelvis snöröj- ning, schaktningsarbete eller transporter är inte heller berättigad till 5Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kate- gorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i för- draget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1). 6Kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt arti- klarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37). 7Detta enligt 3.7.1 Stöd i form av nedsättningar eller befrielse från miljöskatter där det framgår att om miljöskatterna är harmoniserade kan kommissionen tillämpa en förenklad strategi för att bedöma om stödet är nödvändigt och proportionellt. Mot bakgrund av direktiv / 96/EG (78) (direktivet om beskattning av energiprodukter och el) kan kommissionen tillämpa en förenklad strategi för skattenedsättning som följer unionens lägsta skattenivå. För alla andra miljöskatter krävs en grundlig bedömning av om stödet är nödvändigt och proportionellt. Bensin är oavsett användningsområde inte berättigad till nedsättning. Den sökande behöver också ange uppgifter kring verksamheten, för jordbruk handlar det bl.a. om storleken på areal där även en grov indelning på vilka olika grödor som odlas ska anges. För skogsbruket ska avverkningsvolymer och areal markberedning anges. Även maskinentreprenörer/maskinstationer som utför tjänster i jord- bruket och skogsbruket kan ansöka om återbetalning. Vanligtvis söks återbetalning av skatt för ett helt kalenderår. Men det går att få medgivande att ansöka per kalenderkvartal företagets bränsleförbrukning uppgår till per kalenderår. För att kunna få rätt till återbetalningen måste ansökan ha inkommit till efter utgången av det kalenderår som an- sökan avser. Minsta belopp att få återbetalt är för ett kalenderår. 6.1.6Hur stor är återbetalningen av skatt kopplad till drivmedel? Enligt Energimyndighetens senaste uppgifter användes i jordbruket och 2018. För vattenbrukets del handlar det om betydligt mindre mäng- der diesel som förbrukas. När undersökte frågan med de största branschorganisationerna 2015 bedömdes vattenbru- kets dieselförbrukningen till . Dock är vatten- bruket en bransch som har växt . har återbeta- lats till jord-, skogs- och vattenbruket på inskickade ansökningar från företagen. Företagen har upp till på sig att ansöka. Med Energi- myndighetens siffror (se ovan) över dieselförbrukningen skulle åter- betalningen hamna på för jordbruket och 301 mil- joner kronor 2021. Sannolikt finns det en del mindre jord-, skogs- och vattenbrukare som inte ansöker om återbetalning. Antingen förbrukar de för lite diesel för att vara berättigade eller så tycker de inte att det är värt besväret att fylla i en ansökan. Lägsta beloppet för utbetalning om innebär en lägsta förbrukning på . Återbetalningen av dieselskatt till vattenbruket är mycket liten i förhållande till jord- och skogsbruket, det har handlat om totalt till vattenbruksbranschen . Totalt har antalet företag som söker återbetalning av dieselskatt minskat något och 2019 var det omkring 26 000 före- tag som sökte. Utredningen konstaterar att storleken på återbetal- ning per aktör har blivit allt större. var medelstorleken på återbetalningen per aktör och hade den ökat till per aktör. Ansökan om återbetalning av dieselskatt ska normalt omfatta ett kalenderår. Men den som förbrukar kan ansöka per kalenderkvartal. Utred- ningen konstaterar att av de företag som ansöker om återbetalning av dieselskatt förbrukar volymer över . Det går att analysera hur återbetalningarna fördelas över landet genom att de sökande aktörernas postnummer registreras. Utredningen har sorterat utbetalningar kopplade till olika län i figur 6.3 nedan. Figur 6.3 Ansökningar för återbetalning av dieselskatt 2017 och 2019 Volym (kubikmeter) per län Källa: , 2021. Det är tydligt att områdena med stor jordbruksareal och produktion (län och ) får en stor del av skattesub- ventionen, för län handlar det om (ansökningar på ). När återbetalt belopp per aktör fördelas enligt samma modell kan man även där se att de ”jordbrukstunga” länen har många aktörer som söker. Fördelningen mellan återbetalning av dieselskatt kopplat till jordbruk jämfört med skogsbruk är svåra att uppskatta men statistik tillsammans med de ansökande företagens SNI-koder har gett utred- ningen en del indikationer. 6.2Analys av möjliga förändringar av dieselskatten 6.2.1Möjliga förändringar av nedsättningen Under denna rubrik analyseras inledningsvis tänkbara alternativ för att hantera den nedsättning av dieselskatten som jord-, skogs-, och vattenbruket har. Utredningen har analyserat följande alternativ när det gäller nedsättningen: 1.Behålla nedsättningen (nollalternativet). 2.Fasa ut eller ta bort nedsättningen. I utredningens direktiv är fokus på jordbruket som näring. Det skulle därför vara möjligt för utredningen att föreslå olika lösningar för jord-, skogs- och vattenbruket vad gäller nedsättningen av skatten. Utredningen har dock valt att hålla samman dessa branscher eftersom de är nära sammankopplade och delar många utmaningar. Behålla nedsättningen (nollalternativet) Nedsättningen av skatten på koldioxid innebär att ett företag inom jord-, skog- eller vattenbruk kan ansöka om återbetalning av en del utav koldioxidskatten som de betalar vid inköp av diesel. Nivån på nedsättningen är /liter diesel. Kostnaden för staten för denna återbetalning uppgår till men enligt prognoser kommer jordbrukets energianvändning att minska. Effektivisering som leder till energibesparingar och viss elek- trifiering. Kopplat till detta kan det vara rimligt att anta att det totala återbetalningsbeloppet minskar eftersom dieselförbrukningen mins- kar. När det gäller administration av åtgärden bedöms denna som förhållandevis enkel. är den myndighet som sköter admi- nistrationen vilket innebär att de förutom att de är utbetalande myn- dighet även sköter uppföljning och rapportering till EU-kommissio- nen i enlighet med statsstödsreglerna. Omkring två årsarbetskrafter läggs på handläggning och kontroll av nuvarande system. Flera utredningar där ibland konkurrenskraftsutredningen anger att skatt på diesel är den mest betungande produktionsmedelsskat- ten för jordbrukssektorn i . Vidare konstateras att nedsätt- ningen av dieselskatten har en stor påverkan på företagens lönsam- het och konkurrenskraft. Drivmedelskostnader är en betydande utgift för jordbruksföretagen, bränsle och drivmedel står för omkring 7 pro- cent av kostnaderna för insatsmedel. Det är ännu bara och som tagit bort sina skattenedsättningar för jordbruket. Utredningen bedömer att dessa länder har en i grunden helt annan struktur vad gäller sitt jordbruk samt en annan konkurrenssituation än jordbrukare. Det är därför inte möjligt att göra en rätt- visande jämförelse mellan dessa länder och . Argument emot att behålla nedsättningen av dieselskatten är att den utifrån företagsekonomiska motiv gör det svårt att motivera jord- brukare att använda andra bränslen än fossil diesel. Nedsättningen ger fel signaler efter som den inte styr bort ifrån fossila drivmedel som bidrar till utsläpp av växthusgaser. Fasa ut eller ta bort nedsättningen Utredningen har även analyserat alternativet att stegvis fasa ut eller helt ta bort nedsättningen av dieselskatten för jord-, skogs- och vatten- bruket. Med en stegvis utfasning av nedsättningen avses att man an- tingen inom ett visst antal år eller till och med ett visst årtal succesivt minskar nedsättningen mot noll. Utifrån ett offentligfinansiellt perspektiv skulle ett borttagande av återbetalningen av dieselskatten innebära att statens utgifter mins- kar med i genomsnitt . Ett borttagande av återbetalningen bedöms innebära att de två årsarbetskrafter på Skatte- verket som krävs för administrationen av nedsättningen inte längre kommer att behövas. Utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv bedömer utredningen att det finns det osäkerheter kring hur ett borttagande av nedsätt- ningen skulle påverka miljön. Utredningen bedömer därför att det är osäkert om och hur ett borttagande av återbetalningen i sig kom- mer att påverka vilka drivmedel som används. Sannolikt kommer dock ett borttagande att påverka hur mycket diesel som används och där- med ge ökat fokus på effektivisering och hushållning. har beräknat hur ett bränslebyte från fossil diesel till HVO skulle slå ekonomiskt för tre olika exempelgårdar . Dessa exempelgårdar kan anses representativa för hur jordbrukspro- duktionen ser ut i . Merkostnaden för HVO som drivmedel jämfört med fossil diesel har i beräkningarna uppskattats till 2,67 kro- nor/liter. Den första exempelgården ”Blandproduktion liten” har växtodling varav höstsådd stråsäd, vårsäd och ensilage som skördades . Exempelgård nummer två ”Blandproduktion stor” brukar , i denna är grödför- delningen samma som i ”Bland produktion liten”. Den tredje exem- pelgården ”Djurgård huvudsaklig” brukar med följande grödfördelning: ensilage , åkerböna , hö- straps och vårstråsäd . Beräkningarna visar att merkostnaderna per hektar blir störst för ”Blandproduktion stor” som brukar med totalt motsvarande per hektar. Minst merkost- nader blir det för ”Djurgård huvudsaklig” som landar på motsvarande per hektar. Exempelgården ”Blandproduk- tion liten” drabbas av merkostnader om motsvarande per hektar Den genomsnittliga merkostnaden skulle enligt beräkningarna således bli per hektar. De jordbruksföretag som byter från fossil diesel till HVO får högre kostnader och om de inte kan ta ut ett mervärde för bytet tappar de i lönsamhet och konkurrenskraft. Argumenten för att ta bort återbetalningen av dieselskatt är att den är en subvention av fossila drivmedel. En fördel med att fasa ut nedsättningen jämfört med att direkt ta bort den är att bran- scherna ges mer tid till anpassning. Tiden som argument handlar både om mer tid att säkerställa alternativ till fossil diesel och mer tid för jord-, skogs- och vattenbrukarna att ställa om. Maximalt vad som är möjligt återbetala på dieselskatten är 4,54 kro- nor eftersom minimiskatten enligt är per liter och den totala skatten är . Skulle staten utöka skatte- nedsättningen så långt som det är möjligt skulle det innebära en kost- nad för staten om för jord-, skogs- och vatten- bruket vilket kan jämföras med de som betalats ut i genomsnitt . De administrativa kostnaderna för vid en höjd ned- sättning bedöms vara marginella. Möjligen skulle någon mer företa- gare anse det vara mer fördelaktigt att ansöka om återbetalning jäm- fört med och det skulle bli några fler ansökningar att handlägga. Argument för en höjd återbetalning skulle vara att kostnaderna för dieseln enligt reduktionsplikten kommer att öka med omkring 40 till per liter . Till 2030 kommer priset sannolikt ha ökat med per liter diesel. En ökad återbetalning till maxbeloppet skulle innebära en återbetalning om per liter, vilket skulle vara mer än dagens . En ökad återbetalning skulle därmed bli kostnadsneutral för jord-, skogs- och vattenbruksföretagen . Ett annat argument som skulle kunna motivera en ökad åter- betalning är att reduktionsplikten kommer styra mot en ökad in- blandning av biodrivmedel. I praktiken innebär det att den dieseln inom kommer att innehålla mer biodrivmedel än fossil diesel. En återbetalning av skatten skulle då gå från att främst vara en subvention av fossila drivmedel till att vara en subvention av bio- drivmedel. 6.2.2Simulering i datamodellen SASM Datamodellen SASM (a Swedish Agricultural Sector Model) har an- vänts för att illustrera effekterna av olika delar i nuvarande Gemen- samma jordbrukspolitik och effekter av tänkbara förändringar där- ibland en ökad kostnad för drivmedel. Beräkningarna har lagts som tänkbara utfall . Modellen används av myndigheter, organisationer och företag för att svara på frågor om hur det svenska jordbruket kan påverkas av och anpassa sig till förändrad jordbrukspolitik, ändrade miljökrav, ny produktionsteknik eller ändrade förutsättningar på världsmark- naden. Kärnan i modellen bygger på att efterlikna jordbrukarnas be- slutssituation. SASM-modellen beaktar de viktigaste produktionsgrenarna, till- gång och priser på insatsmedel, förädling av produkter till handels- vara, efterfrågan av olika livsmedel och transportkostnader såväl inom som vid import och export. Den version som använts har en regional upplösning i 95 produktionsregioner. Modelltekniken går i korthet ut på att olika grödor och djurslag kombineras regionalt för att få högsta möjliga ekonomiska utbyte för såväl producent som konsument. Detta sker med hänsyn tagen till varje regions unika tekniska, biologiska och ekonomiska, inklu- sive stödmässiga, förutsättningar. Den fråga som modellen besvarar är hur jordbruket skulle se ut om alla jordbrukare gjorde det som var mest lönsamt för dem med de ekonomiska och tekniska förutsätt- ningar som specificerats i respektive scenario. Genom att först lösa modellen med nuvarande förutsättningar och sedan ändra en eller flera parametrar kan man se vilken skillnad det skulle bli om de eko- nomiska eller tekniska förutsättningarna var annorlunda. Scenario med avskaffad skattenedsättning och kraftigt ökade drivmedelspriser SASM-modellen har använts för att skapa två scenarier där åter- betalningen av dieselskatt avskaffas helt. I ett av scenarierna ökas kostnaderna för diesel kraftigt till följd av den ökade inblandningen av biodrivmedel som reduktionsplikten innebär. För att kunna jäm- föra skapas ett basscenario för utvecklingen givet att nuvarande jordbrukspolitik och därmed nuvarande stödformer består. De två scenarier som utredningen har använt sig av har tagits fram och förutsättningarna i form av priser m.m. kan skilja sig något. En jämförelse mellan effekterna av de båda scenarierna ska därför göras med viss försiktighet. I det första scenariot antas beskattningen av diesel som används i jordbruksproduktionen öka genom slopad skatteåterbetalning och höjd koldioxidskatt. I beräkningen har prisökningen beaktats genom att kostnaden för traktorer och tröskor har höjts med räknat i dagens penningvärde. Skatteökningen beräknas mot- svara strax per liter i ökad kostnad och förbrukningen ligger kring 15–beroende på vad som utförs. I det första scenariot är den direkta effekten att kostnaderna ökar med 150 till per hektar för flertalet grödor. Enligt simu- leringen kommer jordbrukarna att anpassa sig genom att sluta odla de grödor som blir olönsamma. Simuleringen indikerar att odlingen av spannmål skulle minska i storleksordningen och area- len obrukad åker skulle öka med . Ökade kostnader för vallodlingen innebär att viss djurhållning blir olönsam och upphör. Enligt simuleringen skulle det försvinna 7 000 mjölkkor, 11 000 dikor och 30 000 ungnöt. Det innebär i sin tur att arealen hävdad betesmark skulle minska med . Den volymmässiga produktionen av jordbruksprodukter skulle också minska. Det handlar om en minsk- ning för spannmål och oljeväxter, för mjölk och för nötkött. Sammantaget skulle drygt 1 000 arbets- tillfällen falla bort. I det andra scenariot simuleras kraftigt höjda drivmedelskost- nader om per liter. Detta för att kunna analysera effek- terna av de högre priser som reduktionsplikten kan komma att leda till tillsammans med en avskaffad återbetalning av dieselskatt. Model- len visar att det skulle leda till ökade kostnader om (penningvärde) om ingen anpassning sker och att lönsamheten skulle sjunka lika mycket. SASM indikerar att mark med sämre lönsamhet skulle tas ur produktion och att förbrukningen av diesel på så vis skulle minska. Lönsamheten skulle efter en sådan anpassning i stället minska med 1 140 miljoner kro- nor, vilket motsvarar en minskning på jämfört med nuläget. Dessutom skulle nästan 2 000 avlönade arbetstillfällen falla bort. Simuleringen indikerar att jämfört med basscenariet skulle spannmålsarealen minska med i storleksordningen och arealen oljeväxter med . Arealen vall skulle öka genom en högre andel långliggande , där den permanenta skulle öka med långt . Enligt simuleringen skulle det försvinna 8 000 mjölkkor, 7 000 dikor och 27 000 ungnöt. hävdad betesmark skulle minska med . Den volym- mässiga produktionen av spannmål så väl som oljeväxter skulle minska , mjölkproduktionen skulle minska och nötköttsproduktionen . Det högre priset på diesel leder till att lönsamheten sjunker. För- brukningen av diesel bedöms minska genom neddragningarna av pro- duktionen. Produktionsbortfallet skulle uppstå främst i skogsbygder där lönsamheten redan är låg. Skogsbygder, sydsvenska höglandet och nedre skulle stå för merparten av produktionsbortfallet. I dessa bygder minskar djurhållningen och spannmålsodlingen, och svårbrukbara marker lämnas. I det andra scenariot, med ett kraftigt ökat dieselpris, sker en kraftig minskning av arealen betesmark som skulle hållas i hävd. I båda scenarierna minskar det totala antalet djur i landet men det sker en viss omfördelning av djur från sämre till bättre bygder där extensiv nötköttsproduktion skulle öka något när spannmålen tappar i lönsamhet. Detta blir särskilt tydligt i det andra scenariot med kraftigt ökade dieselpriser, där mer än hälften av spann- målsodlingen bedöms slås ut i vissa områden. Jordbrukarna kan anpassa sig till högre kostnad för diesel genom att minska åtgången per hektar t.ex. genom reducerad jordbearbetning, mer bränslesnålt körsätt, inköp av traktorer med lägre bränsleför- brukning med mera. Den typen av åtgärder ingår inte i beräkningen annat än det som sker genom den pågående tekniska utvecklingen som ligger med i alla scenarier. Det går därför inte att dra slutsatser i vilken mån denna typ av åtgärder skulle kunna minska inkomsttappet. är den faktiska omfattningen av bränsleförbrukning på företagen sannolikt något underskattad eftersom enbart bränsle till fältarbetena är inräknade. Det finns en bränsleåtgång för diverse kring- arbete som inte är inräknad. Det kan vara traktorer som används till utfodring och utgödsling, traktorer som används till transporter till och från gården, traktorer som driver bevattningspumpar med mera. För att minska utsläppen krävs att samhället ställer om från fossilt till förnybart. Beroendet av fossila bränslen är dessutom negativt ut- ifrån beredskaps- och försörjningsförmågan då vi i är beroende av import av fossila bränslen. Dagens återbetalning av energi- och koldioxidskatt på fossila bräns- len innebär att fossila bränslen subventioneras. är åter- betalningen viktig för jordbrukets konkurrenskraft och sektorns fort- levnad i landet. Utredningens förslag i fråga om återbetalningen av dieselskatten kan bara genomföras om det svenska jordbrukets kon- kurrenskraft kan genom ett jordbruksavdrag (se kapitel 4 Skatter). Som även pekat på bör verka för en ändring av energiskattedirektivet så att minimiskattenivåer på fossilt bränsle höjs och på så sätt tar hänsyn till kostnaderna för växthus- gasutsläpp.8 och har tagit bort undantagen för sitt jordbruk när det gäller beskattning av diesel. Om an- sluter sig till dem måste kontakter knytas för att gemensamt verka för att fler medlemsstater ansluter sig för att höja minimiskattenivåerna. Det är viktigt att säkerställa en välfungerande inre marknad där statsstödsreglerna bidrar till och inte motverkar utvecklingen av ett fossilfritt samhälle. Därför måste energi- och klimatpolitiska mål sam- ordnas med statsstödsreglerna. Det är viktig att verkar för detta i den översyn av statsstödsreglerna som nu genomför.