sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — De förslag som utredningen lägger vad gäller konkurrenskraft och lönsamhet kommer att bidra till en ökad försörjningsförmåga. Genom att det finns lönsamma jordbruksföretag som kan producera livs- medel i hela landet minskar sårbarheten i hela livsmedelskedjan. Företagen inom jord-, skogs och vattenbruket är huvudsakligen små- företag på landsbygden. Stärkt lönsamhet i branschen kan göra att befintliga företag utvecklar sin verksamhet och nya företag startas. Det finns flera studier som visar på de gröna näringarnas positiva effekt på landsbygdsutvecklingen. En förbättring av företagens kon- 3Med utgångspunkt i resonemangen som förs i och , Minskade utsläpp av växthusgaser från jordbruket med ökad produktion? Scenarier till 2045 för utsläpp och upptag av växthusgaser inom jordbrukssektorn. kurrenskraft och lönsamhet påverkar inte bara det enskilda företaget utan gynnar hela landsbygdsutvecklingen. En höjd kostnad för branschens drivmedel utan kompensation riskerar att leda till att företag läggs ner. Enligt analyser i SASM- modellen skulle det skulle viss del av spannmålen i slättbygderna ersättas med vall och extensiv köttproduktion. I skogsbygderna och i norra skulle djurhållningen minska och svårbrukade marker skulle överges. Minskningen av arealen betesmark skulle bli tydligast i skogsbygd. Företagen i dessa områden har ofta lägre transporter till jordbruksmark då störst andel av marken är skog. Nedläggningen i dessa områden skulle minska antalet arbetstillfällen men kanske framför allt bidra negativt till landsbygdsutvecklingen genom att områdenas attraktivitet minskar och en minskad verksam- het och befolkning leder till mindre investeringar i infrastruktur m.m. 12.5.8Effekter på det kommunala självstyret Det kommunala självstyret har lång tradition i och innebära att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestäm- manderätt för kommuner och regioner. Kommunernas och regionernas existens, ställning, organisation och verksamhet är reglerade i regeringsformen, kommunallagen (1991:900) och ett stort antal författningar med inriktning på speciella verk- samhetsgrenar, exempelvis , skolväsendet och hälso- och sjukvården. I egenskap av offentligt rättssubjekt är kommunerna även bundna av . För att göra en analys av hur utredningens förslag påverkar det kommunala självstyret har utredningen utgått ifrån Statskontorets rapport självstyre och proportionalitet (2011:17). I rap- porten finns ett antal frågor som är framtagna för att underlätta kon- sekvensanalyser. Exempel på frågor är innebär förslaget statlig tillsyn över verksamhet? påverkar förslaget uppgiftsfördelningen mellan staten och kommunsektorn? Utredningen har svarat nej på samtliga av frågorna. Utredningen har även övervägt om kommunerna kan påverkas av förslag i deras egenskap av arbetsgivare eller fastighets- ägare och även på dessa frågor har utredningen svarat nej. Sammantaget kan utredningen därmed konstatera att förslagen inte bedöms ha några effekter på det kommunala självstyret. 12.5.9Effekter på inkomstfördelning och ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Utredningens förslag träffar företagen och deras ägare. De allra flesta företagen inom jordbruket drivs som enskilt företag vilket innebär att bara en person kan stå som ägare. Av totalt cirka 63 000 enskilda företag inom jordbruket ägs av kvinnor och av män. I praktiken är många företag dock familjeföretag vilket inne- bär att företaget drivs som familjeföretag av män och kvinnor till- sammans. Utav 320 000 skogsägare är kvinnor och 60 pro- cent män. Män deklarerade i genomsnitt ett innehav produktiv skogsmark medan kvinnors fastigheter i genom- snitt består av produktiv skogsmark. Medianen, som kan vara ett bättre beskrivande mått i en skev fördelning, är för män och för kvinnor. Utredningen har inte gjort bedömningen att förslagen medför några konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen som utredningen lämnar ska som utgångspunkt vara genom- förbara. Det betyder att de är konsekvensanalyserade och att utred- ningen bedömer att det inte finns några hinder för att praktiskt genom- föra dem. Det betyder dock inte att de inte kan vara utmaningar med att genomföra dessa. kommer det att fattas en rad beslut såväl nationellt som på EU-nivå och som kommer att påverka möjlig- heterna att använda vissa biodrivmedel. Det är inte möjligt för utred- ningen att vare sig föregå eller förutse alla dessa beslut. Bland beslu- ten kan nämnas kommande beslut om att bevilja skattebefrielse för rena biodrivmedel samt, upp- datering av statsstödsriktlinjerna för energi och miljö vilka väntas beslutas . Mot bakgrund av dessa osäkerheter kommer uppföljning att vara central. Utredningen vill lyfta att det både är viktigt att följa upp be- sluten som sådana inklusive effekterna av dessa på jordbrukssektorn. Och i detta ingår att även följa upp utvecklingen av jordbrukssektorn som helhet. Utredningen föreslår att i sin årliga uppföljning av utvecklingen av livsmedelsstrategin lägger in ytterligare indikatorer samt utökar redovisningen med en internatio- nell utblick och jämförelse. Genom att utöka uppföljningen blir denna mer heltäckande i fråga om utvecklingen av jordbrukets lönsamhet och konkurrenskraft. Detta ger förutsättningar för att regeringen ska ha ett mer fullständigt beslutsunderlag inför bl.a. kommande kontrollstationer för reduktionsplikten. Förslagen innebär således att ett uppdaterat uppdrag till myndigheten behöver beslutas eller tidigt 2022. Den ändring av myndighetens instruktion som föreslås bör göras i samband med detta. Även utredningens övriga förslag om införande av en biopremie för rena biodrivmedel, en utvidgad klimatpremie samt förlängning av gödselgasstödet och biogasstödet bör genomföras i närtid, det vill säga . Utredningen menar att den utvidgade klimatpre- mien och förlängningen av gödselgasstödet bör dessa kunna genom- föras fr.o.m. . Utredningens förslag om att fasa ut nedsättningen av koldioxid- skatten för fossila drivmedel och införa ett nytt jordbruksavdrag kom- mer sannolikt inte att kunna införas . Det är utredningens mening att ett jordbruksavdrag sannolikt behöver godkännas av EU- kommissionen som ett statsstöd vilket är en process som tar upp- emot . Innan ett jordbruksavdrag är på plats är det enligt utred- ningen inte möjligt att fasa ut nedsättningen av koldioxidskatten. Detta då en ensidig utfasning av dieselnedsättningen kommer att få alltför långtgående negativa konsekvenser för såväl jordbruket som miljön och livsmedelsförsörjningen. Utredningen konstaterar att flera av förslagen omfattas av de EU- rättsliga reglerna om statliga stöd. väntas komma med ett förslag om uppdaterade riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi (EEAG). Enligt kom- missionens plan ska sedan slutligt beslut om riktlinjerna fattas . Även förordningen och riktlinjerna för statligt stöd inom jord- bruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden ska upp- dateras. För dessa har dock inte aviserat någon tydlig tidsplan. Detta beror sannolikt på att förhandlingarna om en ny gemensam jordbrukspolitik inte är avslutad . I ljuset av att utredningen bedömer att förslaget om ett nytt jord- bruksstöd kommer att behöva sökas godkännande för konstaterar utredningen att en sådan prövning således kommer göras mot regler som ännu inte finns på plats. Se även kapitel 4 Skatter. För det förslag som utredningen lägger om en biopremie bedömer utredningen att detta är förenligt med och kan införas utan förhandsanmälan till genom att undantag enligt de minimisförordningarna tillämpas. Här kan note- ras att det är olika takbelopp för jord-, skogs- och vattenbruk. För jord- bruk finns dessutom nationella tak som inte får överskridas. Utred- ningen bedömer att stödet bör kunna rymmas inom takbeloppen för såväl jord-, skogs- som vattenbruket. EU:s gemensamma jordbrukspolitik har som mål att bl.a. förbättra jordbrukets produktivitet och att bidra till en hållbar förvaltning av naturresurser och kampen mot klimatförändringen. Utredningen kon- staterar att de förslag som utredningen lägger i detta betänkande är väl i linje med detta. Utredningen bedömer att förslagen även ligger i linje med de ambi- tioner som finns i tillväxtstrategi den gröna given som bl.a. syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig eko- nomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från förbrukningen av resurser. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att förslagen överens- stämmer med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Utredningen ska föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en ut- veckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Enligt utredningsdirek- tiven ska konsekvenser för jordbruksföretagen med beaktande av den stora mångfald av företag som finns i sektorn särskilt belysas. Den nedsättning av energi- och koldioxidskatt som ingår bland denna utrednings huvudfrågor omfattar utöver jordbruk även skogs- och vattenbruket. Därför ges sist i detta kapitel en kortare beskriv- ning av dessa två sektorer. 13.2Heltidsjordbruken brukar nästan åtta gånger så stor areal som övriga jordbruksföretag Det svenska jordbruket omfattade drygt 60 000 företag med växtodling och animalieproduktion1. Antalet jordbruksföretag har minskat; fanns över 72 000. De flesta jordbruksföretag drivs på deltid, var omkring 15 500 heltidsföretag och 47 500 del- tidsföretag. Jordbruksföretagen som drivs på heltid är mycket större än de som drivs på deltid. brukades av jordbruksmar- ken i av heltidsföretag. Detta innebär att den genomsnittliga arealen jordbruksmark per företag är nästan åtta gånger så stor för heltidsjordbruken som för övriga jordbruksföretag, jäm- fört med . De svenska heltidsjordbruken brukar en allt större areal. ökade andelen utav heltidsföre- tagen som brukade mer än , från . 1Jordbruksverket, 2020. Den genomsnittliga jordbruksföretagaren har blivit betydligt äldre. Andelen jordbruksföretagare steg från 20 till 30 pro- cent –2016. var andelen jordbruksföre- tagare under och andelen kvinnliga jordbruksföre- tagare . 13.3Jordbruket har en stor bredd men andelen specialiserade företag ökar Det svenska jordbruket uppvisar en stor bredd där vall och spannmål dominerar på jordbruksmarken som omfattar , varav är . Arealen jordbruksmark har minskat . har odlingen av majs och grönfoderväxter ökat medan odling av sockerbetor, pota- tis och energiskog minskar. När det gäller rapsodling ökar andelen höstraps medan vårrapsen minskar. Under föregående och nuvarande period i landsbygdsprogrammet har haft en ökande kvot av permanent (mark som inte plöjts ) i landet. Mjölk- och nötköttsproduktion dominerar animalie-produktionen. Antalet mjölkkor har minskat och besättningarna ökar snabbt i storlek. Kvantiteten invägd mjölk har minskat och svenska produkter tappar an- delar av hemmamarknaden gentemot importen. Trenden av minskande produktion har dock brutits när det gäller de senaste siffrorna för utvecklingen eftersom mjölkproduktionen har ökat . Produktionen av griskött har länge haft en nedåtgående trend i , framför allt på grund av hård konkurrens från utlandet. har dock konsumenternas efterfrågan på svenskt gris- kött ökat markant och detta har lett till ökad produktion både och . Äggproduktion bedrivs av omkring 400 företag. Den svenska ägg- produktionen har ökat stadigt . Även produktionen av fågelkött ökar och är den typ av animalie-produk- tion som ökat mest . Fågelkött produceras av omkring 200 företag. Låg användning av antibiotika och god djur- välfärd är mervärden som finns i den svenska animalieproduktionen och som konsumenter uppskattar allt mer. producerade trädgårdsprodukter värda mer än . Det innebär att trädgårdsnäringen (av de svenska jordbruksföretagen) producerade av alla jordbruksprodukters samlade värde på av åker- marken. Produktionen består till större delen av frilandsodlade grön- saker där morötter och lök står för de största volymerna. I växthusen odlas däremot i första hand prydnadsväxter, gurka och tomat. Medan frukt- och bärodlingen domineras av äpplen och jordgubbar. 13.4Det skiljer mellan norr och söder Det råder varierande förutsättningar för jordbruk i olika delar av . Skånska jordbrukare arbetar på samma breddgrad som jord- brukare i , medan det nordligaste jordbruket i ligger norr om . Terräng, arrondering och jordmån varierar mellan olika regioner. I skiljer förutsättningarna mellan de jordbruk som befinner sig i slättbygd och de som bedrivs i skogs- och mellanbygder. Spannmålsodlingen avkastar bra i slättbygderna men sämre i skogs- och mellanbygd. Där dominerar i stället den grov- foderbaserade animalieproduktionen och det odlas mestadels vall. Spannmål och andra grödor odlas i första hand där förutsättningarna är bäst. Drygt hälften av åkerarealen finns på slättmarkerna i södra och och en dryg tredjedel finns i skogs- och mellan- bygd i samma region. Däremot finns endast en tiondel av åkermarken finns i norra . I slättbygden finns också större delen av pro- duktionen av ägg samt gris- och fjäderfäkött, vilket innebär att djuren finns nära odlingen av foderspannmål. Ju längre norrut, desto kallare är det och desto kortare är vegetationsperioden. Det är därför mycket stora skillnader mellan olika landsändar. Omkring hälften av jord- bruksarealen ligger inom områden som –2020 fick stöd eftersom de ansågs ligga i områden med sämre förutsätt- ningar för jordbruk. 13.5Efterfrågan på livsmedel växer Efterfrågan på livsmedel har ökat och förut- spås att fortsätta öka globalt i takt med förbättrade levnadsvillkor i kombination med en befolkningsökning2. Även i växer efter- frågan på livsmedel och livsmedelskedjans förädlingsvärde ökar3. Dock har den svenska livsmedelsproduktionen svårt att hänga med och har tappat marknadsandelar. konstaterade 2019 i årsrapporten ”Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin” att den nationella livsmedelskedjans konkurrenskraft försämrats . Tabell 13.1 Jämförelse av befolkning, jordbruksmark och produktionsvärde i några EU-länder (miljoner euro) Källa: , 2020. När utredningen jämför ett antal EU-länder som ligger i när- område och kan anses konkurrera på livsmedelsmarknaden konstate- ras att sticker ut med en växande befolkning och minskande produktion på många områden. som också haft en liknande befolkningstillväxt som har ökat sin livsmedelproduktion . 3Jordbruksverket 2020:3, Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin. Tabell 13.2 Jordbruksproduktionens utveckling i några EU-länder 2009–2019, areal och volym är till ytan ett av EU:s största länder men andelen jord- bruksmark är låg. De viktigaste avsändningsländerna för jordbruks- varor och livsmedel till var , följt av , och Tyskland4. Dessa fyra länder svarade för av det svenska importvärdet. När det gäller kött och mejeriprodukter har den svenska produktionens marknadsandel sjunkit sedan EU-inträdet 1995. Det totala värdet av varorna som svenskt jordbruk producerade var . Animalieproduktionen respektive växtodlingen står för om- kring hälften var av detta värde. har en minskande produktion för flera animalier medan spannmålsproduktionen ökat . Spannmålsodlingen kan variera en del men exporterar oftast en del. Stor del av exporten blir foder till animalie- produktionen i våra grannländer. Som tabell 13.2 visar så har grann- ländernas animalieproduktion haft en annan utveckling än den svenska. Trots försämrad lönsamhet har den svenska livsmedelskedjans förädlingsvärde ökat. I livsmedelskedjan var det restaurangledet som stod för den största ökningen. Primärproduktionen och livsmedels- industrin visar på svag tillväxt. Volymerna ökar inom flera produktions- grenar, medan förädlingsgraden i primärproduktion och livsmedels- industri har varit tämligen . 4Jordbruksverket 2020:3, Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin. första led (primärproduktionen) har svårt att utveckla produkter där det finns en hög betalningsvilja. Förädlingsgraden stagnerar till följd av för lite investeringar i produktutveckling. Låg utbildningsnivå och åldrande arbetskraft gör att primärproduktionen halkar efter i inno- vationskraft. importerar jordbruksprodukter och livsmedel till ett be- tydligt större värde än vad som exporteras. uppgick importen till och exporten till 53 miljarder kro- nor. Både importen och exporten ökar stadigt. har den ökat med . Eftersom importen är så mycket större betyder detta att handelsunderskottet inom sektorn ökar sta- digt i absoluta tal. Importen består framför allt av vin, kött, mejeri- produkter samt frukt och grönsaker. Viktiga exportprodukter är vodka, olika förädlade livsmedel, vegetabiliska fetter och mjölkpulver. 13.6Fler företag har kombinationsverksamhet som antalet företag har minskat inom jordbruket så har antalet företag med kombinationsverksamhet ökat , både som en andel av totalen och i absoluta tal. uppgav av företagen att de har kombinationsverksam- het. var motsvarande siffra . Den van- ligaste kombinationen är olika former av entreprenadarbete, framför allt inom jordbruket men också utanför det. Turism och andra fri- tidsaktiviteter är också en vanligt förekommande kombination. Att jordbrukarnas privata ekonomi i växande grad bygger på in- komster från arbeten utanför jordbruket försvårar levnadsvillkoren för jordbruken i glesbygd. En konsekvens av detta är att sysselsätt- ningen i jordbruket följer utvecklingen på den regionala arbetsmark- naden, det vill säga minskar mest i de mest glesa landsbygderna och minst i den storstadsnära landsbygden. Urbaniseringen innebär alltså en utmaning också för jordbruksföretagen, som till skillnad mot före- tag i andra näringar inte lika enkelt kan följa efter befolkningen till storstäderna eftersom jordbruksmarken är en geografiskt fast pro- duktionsfaktor. Ioch med EU-inträdet ersattes de svenska jord- bruksstöden av EU:s stödsystem. EU:s gemensamma jordbrukspoli- tik (den gemensamma jordbrukspolitiken, GJP) innebär att handeln med jordbruksprodukter är fri inom unionen. Målen för EU:s gemen- samma jordbrukspolitik är att: •stödja lantbrukarna och förbättra jordbrukets produktivitet för att säkra tillgången på livsmedel till rimliga priser, •se till att EU:s lantbrukare kan försörja sig, •bidra till en hållbar förvaltning av naturresurser och kampen mot klimatförändringen, •bevara landsbygden och landskapet i EU, •hålla landsbygden levande genom att främja jobb i jordbruket, den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin och andra närliggande näringar. har en marknadsanpassning skett och det har tillkommit fler åtgärder för att minska jordbrukets belastning på miljön. infördes gårdsstödet som i stort sett är oberoende av jordbrukarens produktion. Gårdsstödet ersatte flera stöd, bland annat arealersättningen och djurbidragen. Tillsammans med marknads- regleringarna finansieras gårdsstödet helt av EU:s budget och kallas ofta första pelaren. Landsbygdsprogrammen med kompensations- stöd och miljöersättningar med mera finansieras i olika grad av med- lemsstaterna och de är friare att forma efter behov i respektive med- lemsstat. Medlemsstater kan också utforma egna stöd men de måste godkännas av kommissionen, läs mer i kapitel 3 Konkurrenskraft. Tabell 13.3 Utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken i några utvalda medlemsstater 2019 Jordbrukspolitiken finansieras av tullar, införselavgifter, producent- avgifter och bidrag från medlemsstaterna. Var sjunde år reformeras EU:s jordbrukspolitik och en ny reform förhandlas just nu med fördröjning, något som ofta händer då förhandlingarna drar ut . Den senaste reformen innebar att gårdsstödet delades upp i flera delar. Det ursprungliga gårdsstödet blev mindre och ett för- gröningsstöd och stöd till unga jordbrukare infördes. Det gavs också möjlighet att fortsätta använda produktionskopplade stöd. Den gemensamma jordbrukspolitiken har genomgått flera refor- mer och har blivit allt mer marknadsorienterad , med en övergång från produktstöd (genom priser) till producentstöd (genom inkomststöd, främst med frikopplat inkomststöd). Jordbrukspoli- tiken har flera mål som har sin grund vid uppkomsten 1962. En viktig hörnsten är att förbättra jordbrukets produktivitet för att säkra till- gången på livsmedel till rimliga priser. Hållbarhet och betydelsen av att förvalta naturresurser och att möta klimatförändringen har fått en allt större roll. Landsbygdens utveckling och bevarandet av land- skapet är något som också kännetecknar den gemensamma jordbruks- politiken. Här finns några ganska stora skillnader mellan EU:s politik och den svenska jordbrukspolitiken som bakåt i tiden lagt mycket resurser på strukturomvandling. Inom landsbygdsprogrammet finns kompensationsstödet som syftar till att främja fortsatt användning av jordbruksmark, bidra till att bevara landsbygden och till att bevara och främja hållbara jordbruks- system. Genom att kompensera lantbrukare för alla eller delar av de merkostnader och inkomstbortfall som är relaterade till begräns- ningarna för jordbruksproduktionen i det berörda området, bidrar kompensationsstödet till att uppnå detta. Stödet riktar sig till områ- den som har sämre förutsättningar för livsmedelsproduktion än andra regioner (Areas Facing Natural Constraints, ANC). I utgår kompensationsstöd till hela norra , delar av skogs- och mellan- bygderna i södra och samt vissa områden på och . För arealer med grovfodergrödor finns krav på djur- innehav av antingen nötkreatur, tackor eller getter. Ersättningsnivån bestäms av den djurtäthet företaget har och i vilket stödområde före- taget är beläget. För arealer med växtodlingsgrödor som spannmål eller oljeväxter eller arealer med extensiva grödor finns inget krav på djurhållning och ersättningsnivån bestäms endast av i vilket stödom- råde företaget är beläget. 13.7.2Nationellt stöd till norra Avtalet med EU ger rätt att lämna nationellt stöd till vissa områden i norra . Stödet är helt finansierat av svenska staten och det huvudsakliga syftet är att säkerställa att lantbruket i norra finns kvar. Det nationella stödet ska därmed bidra till att jämna ut de inkomstskillnader som uppstår mellan norra och övriga på grund av de svagare produktionsförutsättningarna i norra . Stöd lämnas till mjölk-, slaktsvins- och äggproduktion, för transport av mjölk, för suggor och getter samt odling av potatis, bär och grönsaker. hade utbetalats i nationellt stöd till norra för . Mest natio- nellt stöd utgick till . 13.7.3Förhandlingar om en ny jordbrukspolitik la fram förslagen om en reformerad CAP 2018. Reformen består av tre förordningar: Förordningen om strategiska planer, Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av CAP samt Förordningen om en samlad marknadsorientering för jordbruksprodukter. I de strategiska planerna ska varje land beskriva hur jordbrukspolitiken ska genomföras. I förslaget finns även en ny typ av ettåriga ersättningar så kallade eco-schemes. Dessa kan ut- formas som dagens miljöersättningar och baseras på intäktsbortfall och kostnadsökningar av åtgärden. Eco-schemes kan även utformas som ett frikopplat inkomststöd, det vill säga på samma sätt som nu- varande gårdsstöd är utformat. I förslaget finns nio centrala mål som omfattar olika sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekter och ska ligga till grund för EU-ländernas strategiska planer för jordbruks- politiken. 13.8Lönsamheten och konkurrenskraften är svag Utredningen ser att utmärker sig på flera sätt jämfört med våra grannländer. Ambitionerna om strukturutveckling skiljer från grannländerna och där fler socialpolitiska inslag finns. Ett exempel är att norska stöd minskar med företagens stor- lek. har en annan ambition med ett mycket exportorien- terat jordbruk. beskriver i flera rapporter de förändringar som skedde i svenska jordbruket efter EU-inträdet.