sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — 1951:150 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1951:135, rskr. 1959:FK190, 1959:AK246, 1959:AK247; statsutskottets bet. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom heter främst av redovisningsteknisk natur, och skulle innebära en rubbning av de för huvud- titeln gällande konstitutionella grundreglerna. majoritet påminde om de för- ändringar som hade genomförts år 1944-45 och ansåg beträffande hovstaten att de moti- veringar för förändrade anslagsbelopp som brukade göra gav tillräck- lig möjlighet att bedöma skäligheten av begärda anslag. När det gällde uppdelningen i arvo- den och representationskostnader anslöt sig utskottsmajoriteten till uppfattning. avstyrkte bifall till motionerna, och beslutade enligt statsutskottets förslag.1692 Beträffande arbetsfördelningen mellan ståthållarämbetena och an- förde följande, vilket belyser den praktiska hanteringen av en rad frågor. ”Dessa slott [, , , , , , och Tullgarns slott] jämte Kungl. och ett antal historiska byggnadsminnesmärken är jämlikt av Kungl. Maj:t och godkända grunder fr. o. m. redovisade på den då inrättade slotts- byggnadernas delfond av statens allmänna fastighetsfond. Delfondens byggna- der och markområden står under vård och förvaltning, dock med bl. a. följande begränsningar. Vården och förvaltningen av de till slotten hörande parkerna och slottsträdgårdarna ankommer helt på vederbörande ståt- hållarämbeten, som även utövar den omedelbara vården och tillsynen av slotts- byggnaderna. Hyresverksamheten omhänderhaves för räk- ning av ståthållarämbetena, vilka till inlevererar inflytande hy- resintäkter. Av från lämnade förskottsmedel bestrider ståthål- larämbetena kostnaderna för smärre reparations- och underhållsarbeten samt på statsverket ankommande löpande utgifter i övrigt för de uthyrda byggnadernas inre skötsel samt hyresgästernas tillgodoseende med kontraktsenligt utgående förmåner. Det åligger ståthållarämbetena att vid upprättande av nya kontrakt el- ler förnyelse och ändring av gällande kontrakt samråda med om kontraktens utformning. Vården och förvaltningen av Kungl. ankommer enbart på riksmarskalksämbetet. Ståthållarämbetena å de åtta slotten har f. n. en gemensam ståthållare. Till dennes förfogande finnes slottsarkitekter, nämligen en för , en gemensam för , och Tullgarns slott, en för , en för och en för . Slottsarkitekterna utses av efter samråd med riksmarskalksämbetet. Av slotten bebos , och av den kungliga familjen. och Tullgarns slott har icke använts regelmässigt. Vissa rumssviter inom visas för allmänheten och nyttjas s. k. kavaljershuset samt sydvästra flygel som semesterhem till personal. är i huvudsak upplåtet för arméns rid- och körskola och är förläggning för infanteriskjutskolan. innehåller i huvudsak en historisk tavel- samling och är närmast att betrakta som ett museum. 1960:FK235, 1960:AK296; statsutskottets bet. 1960:179 med bilagor, yttranden av Riksräken- skapsverket och ; prot. 1960:FK27 s. 30-37, 1960:AK28 s. 43-44. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Samtliga slott har sådant kulturhistoriskt värde att de intagits i förteckningen över byggnadsminnesmärken. Någon som helst tvekan råder icke därom, att de måste bevaras och underhållas .”1693 tillade, att om konungen skulle avstå dispositionsrätten till eller Tullgarn, syntes det svårt att hitta något annat ekonomiskt försvarbart statligt ändamål. Den ytterligare modernisering som gjordes var att anslagen ”polis-, lys- och renhållning samt brandväsendet vid de kungl. slotten” och ”ved och kol för de kungl. slotten” på initiativ bytte namn till de mer prosaiska beteck- ningarna ”administration” respektive ”uppvärmning”. I samband med det angavs att admi- nistrationsanslaget belostade lön till ”60 lönegradsplacerade anställda, varav 25 park- eller trädgårdsarbetare och 27 tillhörande vaktpersonalen. Härtill kommer ett tiotal arvodister med uppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär samt viss kollektivavtalsavlönad personal. Från an- slaget bestrids vidare pensioner och understöd till 58 förmånstagare ävensom andra omkost- nader än bränslekostnader för de kungl. slotten.”1694 Uppvärmningsanslaget omfattade ”kost- naderna för löner till tolv anställda – värmeskötare, reparatörer m. fl. – och för inköp av bränsle m. m.”.1695 noterades att utrymmen för visning för allmänheten av riksregalierna var på väg att ställas i ordning. Arbetena bekostades av vissa tillfälliga inkomstmedel vid (grusförsäljningsmedel). på förutsatte ”att det nettoöver- skott av visningsmedel, som kan uppkomma, får användas för särskilda utgifter av en- gångskaraktär på samma sätt som gäller för dessa tillfälliga inkomstmedel. Eventuella under- skott torde få täckas ur tidigare uppkomna överskott.”1696 Finansministern och hade inget att invända mot detta. Med budget gjordes ytterligare en förändring, nämligen att hovstatsanslagen för Kungl. Maj:ts hovhållning, hertiginnan av och hertigen av lades sam- man till ”Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Husets hovhållning”. Det sammanlagda beloppet höjdes på grund av prisstegringen, men skälet för att lägga samman anslagen var att kronprinsen (XVI) vid ingången av budgetåret skulle kunna tillträda riksstyrelsen (myndighetsåldern för statschefsämbetet var då ). Det sammanlagda beloppet ställdes ”till Hans Maj:t Konungens förfogande för slutlig utdelning”.1697 I bakgrunden fanns dock kvar en beräkning för de olika kungliga personernas anslag, för budgetproposition angavs att beloppet till konungens hovhållning utifrån inträffade löneförbättringar och pris- stegringar skulle vara medan beloppet för andra medlemmar av kungahuset ”under numera förevarande omständigheter” kunde sänkas till ”att ställas till H. Konungens förfogande för slutlig utdelning”.1698 Totalbeloppet för anslagsposten blev . Den omständighet som så kryptiskt nämndes torde vara att prinsessan 1960:179, bilaga yttrande av , s. 6. Se ang. slottsarkitekterna också SOU 1925:15 s. 32. 1968:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 2. 1968:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 4. 1969:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 4. 1971:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 2. 1973:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 1. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom När sedan avled följande år angavs att vissa ”ändringar i hovstaternas organisation”1699 skulle göras, varför anslaget kunde sänkas till Även vissa ändringar av slottens administration och användning förutsågs. Lik- som tidigare beviljades extra anslag för begavning.1700 hovstaterna (omfattas ej av revision) (”Hans Maj:t Ko- (ingår i hovhållningsanslaget) slotten (omfattas av revision) Polis-, lys- och Ved och kol för de 2 788 451 100 5 223 613 900 14 663 507 000 51 576 674 000 (”egentliga statsut- gifter”, ”utgiftsan- Första huvudtitelns delposter . 1974:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 1. 1974:85 bilaga 1 Första huvudtiteln s. 3-4, bet. 1974:FiU19, rskr. 1701 Riksstat 1945/46. 1702 Riksstat 1951/52. 1703 Riksstat 1961/62. 1704 Riksstat 1971/72 (bilaga till bet. 1971:FiU34) s. 17. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 6.5.12.Under 1974 års regeringsform: Successivt minskad detaljreglering i statsbudgeterna men tyd- ligare redovisning av hov- och slottsstaternas verksamhet Som angetts i föregående avsnitt fanns vid ingången av fyra anslag under statsbudgetens första huvudtitel: 1)Hans Maj:t Konungens och det Kungl. 2)Underhåll och vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de Kungl. 1)De kungl. 2)De kungl. I den första budgetpropositionen enligt regeringsform1705 togs inte de konstitu- förutsättningarna för anslagen under första huvudtiteln upp till bedömning. Detta är mindre märkligt än det kanske kan verka, eftersom den nya regeringsformens förarbeten var tydliga när det gällde att hovets ställning inte skulle förändras (se ovan avsnitt 3.4.2.). Däre- mot hade skatte- och tullprivilegierna för kungahusets medlemmar avskaffats med verkan års taxering, bortsett från det statliga anslaget till hovhållningen, vilket ”av praktiska skäl”1706 inte borde beskattas. I sammanhanget uttalade finansministern att frågan om ”de ekonomiska förutsättningarna för kungahusets möjligheter att fylla sina statsrättsliga funktioner”1707 borde prövas vid bestämmandet av hovhållningsanslaget, och då borde också prövas vilken kompensation som skulle ges för de avskaffade skatte- och tullförmånerna. Han påpekade att ”syftet med förslaget att avskaffa kungahusets skatte- och tullförmåner inte är att åstadkomma standardförsämring i fråga om de villkor varunder med- lemmarna har att fullgöra sina offentliga uppgifter”.1708 Utskottet ställde sig bakom förslaget och hänvisade bl.a. till ”de avsevärda praktiska svårigheter”1709 som beskattning av anslaget till hovförvaltningen skulle medföra. gjorde ingen annan bedömning.1710 I budgetpropositionen anförde Sträng att anslaget skulle räknas upp bl.a. för att hänsyn skulle tas till de förändrade skatteförhållandena. Skattefriheten skulle förutom hovhållnings- anslaget också omfatta ”de i staten för riksgäldsfonden upptagna räntorna till kungahuset, bl.a. den s.k. Guadeloupe-räntan”.1711 Visningsverksamhetens omkostnader och intäkter togs upp kortfattat, men den frågan sköts . Kostnaden för städning av hade lagts under samlade ledning.1712 Visningsverksamhetens ökande betydelse framgår också av den budget som lades fram vid 1975/riksmöte.1713 Ståthål- 1974:98 s. 65. 1974:98 s. 65. 1974:98 s. 64-65, citatet från s. 65. 1974:SkU38 s. 41-42. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 2. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1975:FiU4, rskr. 1975/76:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1975/76:FiU19, rskr. 1975/76:183. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom larämbetena och chefskapet för Kungl. förvaltning förenades till en helt arvo- derad tjänst och det blev tydligare att de till visningsverksamheten hörande tjänsterna sorterade under slottsstaten.1714 organisation och förvaltning togs upp . Efter en utredning utförd av överbibliotekarien anvisade särskilda medel. Det ansågs inte utgöra något hinder för detta att bokbeståndet ägdes av fideikom- missliknande stiftelser inrättade av och och disponerades av H.M. Ko- nungen som fideikommissarie. Finansministern räknade dock med att ledningen för Berna- dottebiblioteket – ett kuratel bestående av riksmarskalken, förste hovmarskalken och chefen för – utökades med riksbibliotekarien som adjungerad ledamot.1715 I budgetpropositionen vid 1977/slogs de båda slottsstatsanslagen sam- man till ett, benämnt ”De kungl. slotten: driftskostnader”. Båda anslagen var förslagsanslag, och förändringen var en konsekvens av att slottsstaten hade anslutits till det statliga redovis- nings- och revisionssystemet. Då försvann också – utan närmare förklaring – de sedan 1945 års reform förekommande separata budgetarna för de olika slotten.1716 I samband med över- vägandena om en förändring av arrendet av uttalade budgetmi- nistern att överföringar av belopp mellan slottsförvaltningen och jordbruks- verksamhet skulle kräva regeringens godkänannde.1717 Grusförsäljningsfonderna kopplade till och hade avvecklats under /51, och intäkterna för sålt grus hade tillfallit slottsstaten bl.a. för iordningställande av utrymmen för visning av riksre- galierna. Även framöver skulle grusmedlen kunna användas till vissa reparationer m.m. av slotten.1718 Sedan meddelat att ”Hans Maj:t Konungen avser att ut- nyttja sin dispositionsrätt till till att mera stadigvarade vistas där med sin familj”1719 behövde Husgerådskammaren en tillfällig anslagsförstärkning för att iordning- ställa vissa möbler och andra inventarier ur statens bestånd. konstaterades att vis- ningen av riksregalierna besöktes av drygt 200 000 personer, och genom omfördel- ning av resurser kunde en tjänst som föreståndare för visningsverksamheten inrät- tas.1720 Nästa större förändring gjordes budgetproposition, då uppställningen av första huvudtiteln togs upp till omprövning.1721 Då hade just statsbudgetens uppdelning i en drift- 1976/77:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3-4, bet. 1976/77:FiU11, rskr. 1976/77:140. 1977/78:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 1-2, bet. 1977/78:FiU21, rskr. 1977/78:213; prop. 1978/79:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 1-6, bet. 1978/79:FiU21, rskr. 1978/79:197. 1977/78:100 bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3-4, bet. 1977/78:FiU21, rskr. 1977/78:213. – I prop. 1987/88:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3 framkommer att regeringen inte önskade delegera till att fastställa budget för . 1978/79:100 bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 16. 1978/79:100 bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 18, bet. 1978/79:FiU21, rskr. 1978/79:197. 1979/80:100 bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 2, bet. 1979/80:FiU18, rskr. 1979/80:177. 1979/80:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3-5. 1980/81:100 bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 1-10. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom och en kapitalbudget upphört.1722 Efter en kort historisk bakgrund, med fokus på uppdel- ningen i hovstat och slottsstat vid riksdag, översynen 1944-45 och det minskande antalet anslag under hovstaten och slottsstaten, konstaterades att frågan var om anslaget för vård och underhåll av statens möbler och inventarier borde flyttas till slottsstatsanslaget. Detta hade föreslagit, eftersom utgifterna för statschefens represen- tativa funktioner borde skiljas från kostnaderna för museal, byggnadsvårdande och veten- skaplig verksamhet. Vid möblering för representativa behov kunde hovhållningsanslaget ge- nom tillskott finansiera Husgerådskammarens kostnader. Vidare borde detta anslag inte vara ett s.k. obetecknat anslag utan ett förslagsanslag, vilket innebar att regeringen skulle kunna medge att det överskreds t.ex. vid lönehöjningar. Budgetministern instämde i Riksmarskalk- sämbetets bedömning och noterade att Husgerådskammarens verksamhet skulle omfattas av regleringsbrev och statlig revision. Någon förändring av uppdelningen att endast kvitto men inte redovisning krävdes för hovstatsanslaget medan slottsstatsanslaget omfattades av revi- sion var inte på tal, och departementschefen betonade att förändringen inte innebar ”någon rubbning av de gällande konstitutionella grundförutsättningarna för första huvudtitelns in- delning”.1723 Utskottet och hade inget att erinra.1724 Det som hade antytts som den egentligen mest följdriktiga placeringen av anslaget för vård av statens möbler redan vid riksdag blev alltså till slut verklighet. Under de närmast följande åren gjordes justeringar för prisstegringar, ökade lönekostna- der, bortfall av fri telekommunikation för statliga verksamheter, några tillskott av engångska- raktär, samt en förstärkning av anslaget till Husgerådskammaren.1725 Vid 1982/riksdag lades Guadelouperäntan in som en del av hovhållningsanslaget, och då nämndes också apropå Husgerådskammarens verksamhet att den förvaltade – utöver statens tillhörig- heter – de Bernadotteska familjestiftelsernas samlingar samt administrerade Bernadottebib- lioteket. När det gäller hade som nämnts prövat frågan om anslag till det ändamålet, något som inte synes ha varit fallet beträffande familjestiftelsernas föremål. Formuleringen hindrar i och för sig inte att kostnaden för denna förvaltning slutligen finan- 1976/77:130, bet. 1977/78:FiU1, rskr. 1977/78:19; prop. 1979/80:100 bilaga 3 gemensamma frågor s. 10-20, bet. 1979/80:FiU16 s. 5-11, rskr. 1979/80:175. 1980/81:100 bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 4. 1980/81:FiU18, rskr. 1980/81:202. 1981/82:100 bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1981/82:FiU22 (inkl. bilaga med pro- memoria från ang. de olika slottens användning, föranledd av mot. 1981/82:495), rskr. 1981/82:225; prop. 1982/83:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1982/83:FiU29, rskr. 1982/83:186; prop. 1983/84:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1983/84:KU19, rskr. 1983/84:165; prop. 1984/85:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1984/85:KU27, rskr. 1984/85:157; prop. 1985/86:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1985/86:KU19 och KU27, rskr. 1985/86:129 och 291; prop. 1986/87:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1986/87:KU23, rskr. 1986/87:129; prop. 1987/88:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1987/88:KU29, rskr. 1987/88:135; prop. 1988/89:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1988/89:KU19, rskr. 1988/89:106; prop. 1989/90:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1989/90:KU28, rskr. 1989/90:117; prop. 1990/91:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1990/91:KU25, rskr. 1990/91:118; prop. 1991/92:100 bilaga 2 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1991/92:KU28, rskr. 1991/92:158; prop. 1992/93:100 bilaga 2 Kungl. hov- och slottsstaterna, bet. 1992/93:KU22, rskr. 1992/93:234; prop. 1993/94:100 bilaga 2 Statschefen och regeringen, bet. 1993/94:KU29, rskr. 1993/94:233- 234. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom sierades på annat sätt, i likhet med hur hovhållninganslaget bidrog i samband med represen- tationsanknutna åtgärder. I 1985/budgetproposition togs överskottsmedel från åter till slottsunderhåll, något som godkände.1726 I 1990/budgetproposition begärde medel åt Husgeråds- kammaren för vård av stiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk, men finans- ministern var i den delen inte beredd att föreslå några förändrade finansieringsformer, ett ställningstagande som också återkom vid /92. Däremot ändrades hovhåll- ningsanslaget till att bli ett förslagsanslag i stället för ett obetecknat anslag, vilket innebar att det efter regeringens medgivande skulle kunna överskridas för att täcka avtalsenliga löneök- ningar. Det angavs då att av hovstatsanslaget var apanage och personalkostnader avseende omkring 65 tjänster samt ett antal tillfälliga anställ- ningar.1727 Genom slottsstatsanslaget bekostades slottens driftskostnader och avlönades när- mare 80 anställda, bl.a. inom park- och trädgårdsvård samt lokalvård, och ett tjugotal perso- ner med uppdrag av deltids- och bisysslekaraktär.1728 I 1989/budgetproposition noterades att tjänstebrevsrätten hade upphört för ho- vet.1729 I 1991/budgetproposition angavs att ståthållarämbetena från Byggnadsstyrel- sen skulle ta över ”kostnadsansvaret för verksamhetsanknutna lokalåtgärder m.m. samt för vissa säkerhetshöjande åtgärder”.1730 I 1993/budgetproposition flyttades kostnader för de kungliga personernas flygtransporter vid officiella resor från Försvarsdepartementets an- slag till hovhållningsanslaget. Nästa genomgripande förändring av hov- och slottsstatsanslagen skedde i 1994/budgetproposition. Under de närmast föregående åren hade det noterats att en översyn av hovets organisation pågick, bl.a. avseende redovisningsformerna. Organisatoriskt skulle ge- mensamma enheter för ekonomi- och datafrågor inrättas under , och då ansåg regeringen att alla medel borde anvisas under ett samlat ramanslag, kallat ’Kungliga hov- och slottsstaten’. framhöll emellertid vikten av att regeringens anslagsberäkning redovisades på ett sådant sätt att den gav tillräckligt underlag för bedömning av behovet av anslag.1731 I regleringsbrev för /96 utfärdat fastslogs att förord- ningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning med visst un- dantag skulle tillämpas på , inklusive och Husgeråds- kammaren, men förordningen skulle inte tillämpas beträffande den anslagspost som be- nämndes , apanage. framförde invändningar mot att 1985/86:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 2-3, bet. 1985/86:KU27, rskr. 1985/86:291. 1990/91:KU25. 1990/91:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 2. 1989/90:100 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 2-3. hade emellertid inte haft tjänstebrevsrätt, se Ds Fi 1972:5 s. 18. 1991/92:100 bilaga 2 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1994/95:100 bilaga 2 Statschefen och regeringen, bet. 1994/95:KU32, rskr. 1994/95:235-236. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom omfattas av förordningen, och beslutade regeringen att endast Ståthållar- ämbetet och Husgerådskammaren ålades redovisningsskyldighet.1732 Från Riksrevisionsver- kets sida hade den uppfattningen framförts att var en statlig myndighet och att var en ”offentligrättslig annan juridisk person”,1733 men i den pro- memoria som togs fram inom blev slutsatsen att inte var en myndighet men i vissa avseenden, ”med hovets goda minne”,1734 behandlades som en myn- dighet. Att det var fråga om behandling som en myndighet, just i ekonomiadministrativt hän- seende, var också hovets uppfattning.1735 fick regeringens uppdrag att göra en översyn av hur redovisning och revision skulle genomföras när de tre olika anslagen förts samman till ett. Hovstaterna och regeringen kom därefter överens om att även i fortsättningen skulle granska och Husgerådskammaren (de tidigare slottsstatsanslagen) medan apanagedelen (inklusive ) skulle undantas från detta. Dock skulle Hov- staterna lämna en berättelse över den samlade verksamheten, koncentrerad på Ståt- hållarämbetet och Husgerådskammaren och med en mycket översiktlig presentation av övrig verksamhet.1736 I anledning av detta antecknade följande. ”I regleringsbrevet för Kungliga hov- och slottsstaten, utfärdat , fastslogs att förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och an- slagsframställning med visst undantag skulle tillämpas på , inklusive och Husgerådskammaren. Förordningen skulle där- emot inte tillämpas beträffande den anslagspost som benämndes Hovförvalt- ningen, apanage. Efter det att framfört invändningar mot att omfattas av förordningen beslutade regeringen om ändring av reglerings- brevet för /96. Ändringen bestod i att endast och Husgerådskammaren ålades redovisningsskyldighet. I gengäld skulle, enligt det ändrade regleringsbrevet, göra en översyn av vad som skulle ingå i apanaget och därmed undantas från förordningen om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. En utgångspunkt skulle enligt rege- ringen därvid vara de krav som ställt på att det måste finnas ett till- räckligt underlag för att bedöma medelsbehovet och följa upp hur tilldelade me- del har använts. Översynen skulle resultera i att förordningen skulle vara möjlig att tillämpa på, förutom och Husgerådskammaren, även på , sedan vissa delar av ämbetet hänförts till apanaget. Över- synen skulle också innehålla förslag till hur redovisningen kunde utgöra ett bättre beslutsunderlag vid anslagstilldelningen och anslagsuppföljningen, exempelvis genom verksamhetsberättelse. överlämnade till regeringen en Utredning angående årsredovisning och revision för Kungl. Hov- och Slottssta- ten. Till utredningen var fogad en PM med analys av rättsläget när det gällde 2003/04:KU9 s. 29. 1733 , De kungl. hovstaternas ställning, Promemoria, , , s. 6. 1734 , De kungl. hovstaternas ställning, Promemoria, , , s. 9. 1735 J. , Yttrande över promemoria avs. hovstaternas ställning (i statsrättsligt hänseende), , s. 7. Se också revisionsutredning dnr KK1-174-97/98, s. 8-9 och bilaga 5. 1996/97:1 utgiftsområde 1 s. 13. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom konungens apanage och tillhörande frågor.