sou · H9B348 · 2021-06-01 00:00:00 — •När det gäller personbilsflottan, som utgör tyngdpunkten i utblicken, framgår att ett flertal länder eller delstater har avise- rat planer på att fasa ut eller till och med förbjuda nya bensin- och dieseldrivna bilar inom sina territorier. Årtalen för plan- erna skiljer sig åt, men ligger i tidsspannet 2025–2050 och i de flesta fall runt 2035. pågår i samtliga dessa länder ett arbete med att genom ekonomiska styrmedel och andra incita- ment påskynda omställningen av personbilsflottan. Till de vanligast förekommande incitamenten hör inköpssubven- tioner, skattelättnader och nedsatta förmånsvärden. •Även bilbranschen präglas av en snabb omställning och allt tydligare elektrifieringsplaner. Flera stora bilföretag har kommunicerat mål eller planer på att sluta tillverka bilar med förbränningsmotor och enbart tillverka bilar med eldrift vid olika årtal –2035. I utredningens uppdrag om förutsättningarna för ett nationellt förbud mot nya bensin- och dieseldrivna bilar ingår att kartlägga hur andra europeiska medlemsstater med politiska ambitioner att ställa om personbilsflottan arbetar för att uppnå detta. Detta kapitel är främst en sådan kartläggning och tyngdpunkten läggs därmed vid olika länders planer och incitament gällande personbilsflottan. Även i utredningens bredare uppdrag avseende utfasning av fossila driv- medel har det varit relevant att inhämta inspiration från andra europeiska länder och undersöka hur dessa länder arbetar med frå- gorna. Kapitlet innehåller därför för de valda länderna även axplock av planer, mål, incitament eller regleringar i landet som utredningen bedömt intressanta ur det större uppdragets perspektiv. De europeiska länder som valts ut är i huvudsak grannländerna, länder med egen fordonsindustri samt länder med konkreta mål och ambitioner på området. Utredningen har i relevanta delar och i den omfattning som kunnat ske inom ramen för uppdraget även in- hämtat underlag från länder och regioner utanför . Detta har främst gällt exempel på lagstiftning gällande nybilsförsäljning där bl.a. delstaterna i och i samt utgör intressanta exempel. Kapitlet inleds med några sammanfattande observationer från kartläggningen av olika länders planer för och arbete med att ställa om personbilsflottan. har vid sidan av de politiska aktörerna även bilbranschen trätt fram som pådrivande faktor genom färdplaner mot full elektrifiering. Kapitlet innehåller därför även en utblick mot bilbranschen och ett urval av de större bilföre- tagens aviserade färdplaner mot nollutsläpp. 4.2Sammanfattande observationer – elektrifiering av personbilsflottan har ett flertal länder och delstater aviserat planer på att förbjuda eller fasa ut nya bensin- och dieseldrivna bilar inom sina territorier. Till dessa hör bl.a. , , Neder- länderna, , , , , , , och . Årtalen för planerna skiljer sig åt, men ligger i tids- spannet 2025–2050 och i de flesta fall runt 2035 (se exempel i tids- axeln nedan). Figur 4.1 Länders planer för utfasning av bensin-och dieseldrivna bilar i nybilsförsäljningen (urval) I många fall har planerna kodifierats genom målsättningar i natio- nella klimatlagar, klimatplaner eller liknande ramverk.1 Ännu finns dock, såvitt utredningen kunnat finna, inget konkret exempel på en tvingande reglering i form av ett regelrätt förbud (mot fossildrivna bilar) eller hundraprocentigt infasningskrav (på utsläppsfria fordon) i något land. Mindre strikta infasningskrav finns däremot på flera håll, bl.a. i och i . Infasningskraven utgörs i dessa fall av kreditsystem som successivt skärps, där biltillverkare är skyldiga att erhålla en viss mängd krediter och där krediter kan uppnås genom utsläppsfria fordon och (i mindre mängd) vissa utsläppssnåla fordon. Parallellt med ovanstående planer och regleringar pågår i samtliga de undersökta länderna ett arbete med att genom ekonomiska styr- medel och andra incitament påskynda omställningen av personbils- flottan. Till de vanligast förekommande incitamenten hör inköps- subventioner, skattelättnader och nedsatta förmånsvärden. En ytterligare tydlig utveckling är ett stigande antal miljözoner i europeiska städer och gradvis skärpta utsläppskrav inom dessa. Städer kan på så sätt ställa högre krav lokalt än beslutade nationella krav och på så sätt driva på även den nationella utvecklingen. Som exempel kan nämnas staden , som ligger långt före landets nationella ambitioner genom sin plan för nollutsläppszon i hela staden till . klimatlag, och respektive klimatplaner, trans- portplan. En sammanställning av elektrifieringstakt och status per (för ) visar att hade den största andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen , varav 50procent batterielektriska bilar (elbilar) och laddhybri- der. Inom EU fanns de största andelarna nya laddbara bilar i (), () och (18 pro- cent). Den närmare fördelningen skilde sig dock stort mellan och – medan av de nya laddbara bilarna i var laddhybrider, uppgick elbilarna i till De största europeiska marknaderna, nämligen , och , hade motsvarande andelar laddbara bilar i nybilsförsäljningen om , , respek- tive 11 procent.2 Det är värt att notera att försäljningen av laddbara bilar nu börjat växa i omfattning även i dessa länder, som förutom att de är stora även utmärks av att de är hemvist för fordonsindustri. Fordonsindustrin har genomgått stora förändringar och präglas av en utveckling mot allt tydligare elektrifieringsplaner. Utvecklingen tycks bara ha accelererat ytterligare, med ambitionshöjningar bland flera av de stora biltill- verkarna. För att nämna några exempel meddelade att bolaget avser att sälja endast batterielektriska elbilar i . aviserade Land målet att ska bli ett ”helektriskt lyxmärke” till 2025 och att samtliga nya Land Rovers ska vara elbilar . har som mål att av företagets globala nybilsförsälj- ning av personbilar 2025 ska utgöras av elbilar och resterande av laddhybrider. aviserade bolaget att målet nu är att endast sälja helt elektriska personbilar . Även har kommunicerat att all produktion 2030 ska avse batteri- elektriska bilar. har meddelat att man har som mål att sluta sälja bilar med enbart förbränningsmotor 2026 och att batteri- elektriska bilar beräknas stå för av bolagets nybils- 2Transport & Environment (2021a). Den sista bilen med enbart förbrännings- motor ska säljas 2026, medan laddhybridmodeller beräknas säljas något längre. Enligt arbetar bolaget med en plan för att fasa ut produktionen av bilar med förbränningsmotor till 2035. har kommunicerat att bolaget ska upphöra med att sälja bilar med förbränningsmotor 2035. Till bolagen med en något senare tidsplan hör , som meddelat avsikten att av de sålda bilarna ska vara laddbara 2030. ska dock, enligt samma plan, av de sålda bilarna vara batterielektriska. Utöver mål och tidsplaner för omställningen ger även investerings- volymer och antalet nya elbilsmodeller en indikation om bilbransch- ens omställningstakt. Många tillverkare har ökat redan stora planerade investeringar och tidigarelagt strategiska modell- releaser. ökade antalet elbilsmodeller med 40 procent.3 4.4.1Klimatstrategi i samarbete med EU har höjt ambitionsgraden i samstämmighet med EU:s gröna giv (se kapitel 3) och har som mål att sänka utsläppen av växthus- gaser till 2030 med 50–jämfört med . ambi- tion är att genomföra utsläppsminskningarna i samarbete med EU och har , tillsammans med , avtalat om att sam- arbeta om att nå EU:s mål. Utsläppen från transportsektorn och från arbetsmaskiner utgör en betydande del av de totala utsläppen i , på liknande sätt som i . För att bidra till målet 2030 har även särskilda mål för transportsektorn formulerats. I det senaste politiska ställningstag- andet på området, den sk. Granavolden plattformen, satte den norska regeringen ambitionen att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030 jämfört med (exklusive internationellt flyg och sjöfart). har även infört sk. byavtaler som har som mål att ge incitament till att städernas fortsatta tillväxt i persontrafikarbete ska ske genom ökningar kollektivtrafik, cykling och gång. För att ge incitament till klimatomställningen finns ett 3IEA (2021a). statligt program, , med en årlig budget på . En stor del av bidragen från programmet går till omställning av sjöfartssektorn i Norge.4 4.4.2Största andelen elbilar i världen och endast ”nullutslippskjøretøy” antog målet är att lätta fordon (personbilar och lätta lastbilar) som säljs ska vara ”nullutslippskjøre- tøy” (bilar som inte släpper ut några växthusgaser vid körning, med dagens teknik el- eller vätgasbilar). Målet redovisas i landets trans- portplan5 och upprepas i den nationella klimatplanen –2030, som presenterades i januari 2021.6 I den senare planen finns också målet att samtliga offentligt upphandlade personbilar ska vara utsläppsfria . Enligt Samferdselsdepartementet diskuteras inte att införa några förbud mot fordon med förbränningsmotor. Huvudlinjen uppges i stället vara att nå målen genom att behålla och utvidga de olika skatteförmåner och andra särregler som redan gäller för elbilar.7 Dessa är bl.a. undantag från moms och registreringsskatt (vilken finns även vid andrahandsköp) och kraftigt sänkta försäk- ringspremier. Även förmånsbeskattningen gynnar elbilar. Förmåns- värdet räknas som huvudregel till av nybilspriset upp till drygt 300 och därutöver. För nya elbilar redu- ceras nybilspriset . Fordonsskatter är för övriga fordon vikts- och utsläppsdifferentierade. Till ytterligare incitament hör tillgång till bussfil samt undantag från eller nedsatt pris på väg- avgifter, parkering och färjetrafik. Särskilda krav ställs dessutom i offentliga upphandlingar av fordon. 4Nordic (2019) s. 163. 5Nasjonal transportplan 2018–2029, Meld. St. 33 (regjeringen.no). Regeringen uppger att grunden för målsiffrorna är ”förbättringar av teknisk mognad i fordonssegmenten, så att fordon med nollutsläpp blir konkurrenskraftiga med konventionella lösningar”. Definitionen av nollutsläpp redovisas i avsnitt 11.2.6, s. 225. 6Klimaplan for 2021–2030, Meld. St. 13 (2020–2021) (regjeringen.no). Regeringen skriver dock i planen också att man genom styrmedel vill nå ”målet om at nybilsalet i 2025 nesten utelukkande består av nullutsleppsbilar” (vår kursivering), vilket öppnar upp för viss flexibilitet. Planen innehåller även nollutsläppsmål för nya lastbilar (2025) bussar och färjor. 7UNFCC, Biennial report (BR), BR 4, s. 41: ”Continued strong incentives to choose EV will in the short run drive the increase, in the longer run technical improvements is assumed to make such cars competitive with fossil cars.” Flera av de norska städerna är drivande med egna initiativ och handlingsplaner. Staden har t.ex. en egen klimatplan, där ett av målen är att vara den första staden med helt utsläppsfria transporter . Detta ska åstadkommas bl.a. genom lågutsläppszoner (miljözoner). infördes även utsläppsdifferentierade vägav- gifter och parkeringsavgifter i staden.8 Även staden har de- klarerat att dess lätta transporter, tunga fordon och byggarbets- platser ska vara fossilfria 2025.9 har den största andelen elbilar i världen i för- hållande till den nationella fordonsflottan. Landet har även den största andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen; 2020 var andelen , varav elbilar och laddhybrider. 4.5.1Ett av världens mest ambitiösa klimatmål och arbete med ett nationellt handelssystem inom vägtransporter Landet kommunicerade ett av världens mest ambitiösa klimat- mål om klimatneutralitet och nettonegativa utsläpp kort därefter.10 Den finska klimatlagen från utgör en grund i landets klimatstrategi. Avsikten är nu att revidera lagen utifrån de skärpta målen samt se över landets klimat- och energiplan.11 Till lagen ska bl.a. etappmål fogas. I klimatlagen ska också tas in ett mål om att stärka kolsänkorna, som avlägsnar koldioxid från atmosfären. Den finländska klimatstrategin innehåller ett sär- skilt mål för transporter som innebär att utsläppen från sektorn ska minska med till 2030 jämfört med och nå noll . Planen för att nå de uppsatta målen och i förlängningen 8City of , Climate budget 2018, 17 December 2017(klimaoslo.no). Se också ”Plattform for byrådssamarbeid mellom , Miljøpartiet De Grønne og Sosialistisk Venstreparti i –2023” (2018) (oslo.kommune.no). 9Bergen Kommune, Handlings- og økonomiplan 2019–2022, Budsjett 2019 (bergen.kommune.no). 10Finland definierar dock växthusgasneutralitet som att landets upptag av koldioxid genom landet s.k. kolsänka är lika stort som landets utsläpp av växthusgaser. Det svenska netto- nollmålet är därför striktare, eftersom det inte tillåter att landets kolsänka räknas av mot de återstående utsläppen av växthusgaser. 11Finlands integrerade nationella energi- och klimatplan 2019 till EU (NECP). fossilfria transporter har utformats i en särskilt tillsatt arbetsgrupp, vars slutrapport är under färdigställande . 4.5.2Mål om laddbara bilar i nybilsförsäljningen 2030 I utkastet till plan för fossilfria transporter nämns som mål att nybilsförsäljningen av laddbara bilar ska öka från nuvarande 20 pro- cent till . Till befintliga ekonomiska incitament hör koldioxid-differentier- ade registrerings- och fordonsskatter, bonus vid köp av elbil (vid listat inköpspris om högst ), återkommande skrotnings- och stöd för omvandling av äldre bilar till gas- eller etanol- drift samt sänkt förmånsvärde för elbilar.12 Det finns vidare ett fri- villigt klimatavtal mellan staten och bilbranschen, som enskilda bilaffärer och leasingföretag kan ansluta sig och som gäller till ut- gången av 2025. I avtalet uppges som mål bl.a. att minska de genom- snittliga koldioxidutsläppen från förstagångsregistrerade person- bilar med , att öka andelen nyregistrerade bilar som drivs med förnybara drivmedel till före utgången av 2025 samt att sänka genomsnittsåldern för bilparken och för skrotade personbilar per år.13 4.6.1Omfattande höjning av de danska klimatmålen Det danska antog en ny klimatlag. Lagen innehåller bindande etappmål som med mellanrum skärps för att landet ska nå klimatneutralitet . En första åtgärdsplan för de nya skärpta etappmålen har behandlats i och innehåller bland annat en satsning på tillverkning av vätgas från förnybar el och byggande av s.k. energiöar.14 12NECP 2019 s. 85. För en redogörelse av de finska fordonsskattereglerna (per ) se också PwC (2019). 13Miljöförvaltningens gemensamma webbtjänst, Klimatavtal mellan bilbranschen i och staten undertecknat, pressmeddelande (ymparisto.fi). 14Klima-, Energi- og (kefm.dk). Etappmålet omfattar samtliga nationella utsläpp. Det nya etapp- målet till 2030 innebär att växthusgasutsläppen i landet ska minska jämfört med . Klimatlagen innebär att Dan- marks mål även omfattar utsläpp som ingår i EU:s utsläppshandels- system. För att nå målet om utsläppsminskning till 2030 har den danska regeringen ingått breda sektorsvisa politiska avtal med ett antal oppositionspartier. Åtgärderna i transportsektorn har fokus på personbilar, se nästa avsnitt, men omfattar även ett antal styr- medel med effekt på andra fordonsslag, bl.a. kilometerskatt på tunga fordon och reduktionsplikt för hållbara förnybara drivmedel med särskilt låga livscykelutsläpp.15 4.6.2Initiativ på EU-nivå och mål om utfasning av fossildrivna bilar i nybilsförsäljningen till 2030 klimatplan satte den danska regeringen som mål att bensin- och dieseldrivna bilar inte ska säljas i landet efter 2030.16 Målet upprepas i det breda politiska avtalet om grön omställning av väg- transporter som ingicks i december 2020.17 Dessutom stadgas ett mål om en miljon ”gröna bilar” (noll- och lågutsläppsbilar) samma år.18 Iavtalet konstateras att ett nationellt förbud mot registrering och försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar inte bedöms fören- ligt med gällande EU-rätt. Ståndpunkten har en viss historik, genom att frågan om nationellt förbud lyftes av en kommitté i det danska parlamentet i ett brev till . Kom- missionär svar innebar att ett sådant förbud bedömdes vara oförenligt med gällande EU-rätt.19 Samma bedöm- ning gjordes senare av den danska s.k. kommissionen för en grön omställning av personbilar, vars rapport utgjorde underlag inför för- handlingarna om det politiska avtalet.20 15Finansministeriet, Faktaark Grøn omstilling af vejtransporten, (fm.dk). 16Klima- och luftudspil 2018, Sammen om en gronnere fremtid, (efkm.dk). 17Aftale mellem regeringen, Radikale Venstre,og om: Grøn omstilling af vejtransporten, (skm.dk). 18Utsläppsfria och utsläppssnåla bilar motsvarar EU:s definition, dvs. noll respektive upp till koldioxid per km. 19Kommissionärens svar beskrivs närmare i kapitel 15, avsnitt 15.6.9. 20Kommission for grøn omstilling af personbiler i , tillsatt genom kommissorium (fm.dk). De politiska avtalsparterna är därför överens om att i stället arbeta för skärpta koldioxidkrav på EU-nivå samt en EU-omfatt- ande utfasning av nya bensin- och dieseldrivna bilar med ett slutår för försäljning av dessa på den europeiska marknaden. Därtill är planen att verka för större möjligheter för ambitiösa länder att gå före med eventuella förbud. var i enlighet med denna linje ett av de nio länder som tecknade ett gemensamt upprop till om att föreslå ett EU-omfattande utfas- ningsår för försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar samt tillåta enskilda länder att föregå utfasningsåret nationellt.21 Den politiska överenskommelsen innehåller utöver mål också avtal beträffande fortsatta styrmedel på området, bl.a. en omställning till koldioxiddifferentierande registreringsavgifter, fortsatt nedsatta regi- streringsavgifter för noll- och lågutsläppsbilar (med gradvisa höjningar), höjda löpande avgifter för bensin- och dieselbilar samt fortsatt lägre elavgifter för laddning av laddbara bilar. 4.7.1Tyskland är på väg att skärpa landets klimatmål och genomföra en ”Autowende” Den tyska regeringen har inrättat ett särskilt klimatkabinett under förbundskanslern i syfte att genomföra landets klimatlag, med kli- matmål till 2030 och 2050. Ambitionen i landets klimatlag genomgår en skärpning. enades den tyska regeringen om att flytta fram årtalet för det långsiktiga målet till 2045 som målet till 2030 skärps.22 Klimatlagen omfattar inhemska åtgärder och styrmedel, och lagen inkluderar även tidsatta mål för olika sektorer i ekonomin. Även verksamheter som ingår i EU:s utsläppshandel omfattas av nationella sektorsvisa mål. Det långsiktiga målet innebär att ut- släppen av växthusgaser ska minska jämfört med 21The at , Non-paper – Transition to zero-emission light-duty vehicles, 10-03-2021 (permanentrepresentations.nl). 22Clean Energy , Cabinet decides climate law reform, tougher sector budgets included, 12May 2021 (). 1990 som landet ska nå nettonollutsläpp genom att även koldioxidupptagen förstärks.23 är det land som bedömts ha det största avståndet, både i absoluta och relativa tal, mellan den bedömda utsläppsutvecklingen med dagens styrmedel enligt landets senaste referensscenario och det mål på minus 2030 som landet tilldelats enligt hittillsvarande ansvarsfördelning av klimatmål för utsläppen utanför EU:s utsläppshandelssystem (ESR).24 beslutade ESR-mål överensstämmer även väl med landets hittillsvarande nationella mål till 2030. När EU nu skärper även klimatmålet till 2030 kommer även behöva gå upp ytterligare i ambitionsnivå. Den tyska klimatlagstiftningen omfattar alltså även sektormål och särskilda strategier och styrmedel för respektive sektor. Många bedömare pekar på att utvecklingen i transportsektorn är särskilt betydelsefull för möjligheterna till måluppfyllelse 2030, inte bara för utan även för utvecklingen i övriga EU.25 Utsläppen har visat en stigande ökningstrend i denna sektor fram , men sjönk till följd av Corona-pan- demin.26 har därför infört ett nytt styrmedel som med viss flexibilitet sätter tak på användningen av fossila bränslen och drivmedel i transportsektorn och i bostäder och lokaler (se närmare beskrivning i kapitel 7). Lagstiftningen har börjat tillämpas under 2021.27 Systemet kan även alternativt komma att länkas med EU:s utsläppshandelssystem. I sin nuvarande konstruktion är det i stället länkat till de flexibiliteter som finns inom ESR. Ambitionen är att priserna i systemet ska motsvara de priser som kan komma att gälla i utsläppshandelssystemet i EU (EU ETS). Bakom förslaget ligger också tankar om att styr- medlet skulle kunna tillämpas gemensamt inom EU eller i ett antal EU-länder tillsammans. Parallellt med det nya handelssystemet 23Clean Energy , Factsheet, 's Climate Action , 12 2021(cleanenergywire.org). 24Federal Ministry for the Environment, Nature Conservation and Nuclear Safety, Climate Action Plan 2050 – 's long-term low greenhouse gas emission development strategy (bmu.de). 25Clean Energy , Factsheet, 's Climate Action , 12 2021 (). 26EEA (2020). 27Clean Energy , Factsheet, carbon pricing system for transport and , 18December 2020 (). kommer även andra styrmedel införas och förstärkas för att under- lätta omställningen i transportsektorn och i bostäder och lokaler. Den tyska reduktionsplikten för drivmedel i transportsektorn ska bland annat revideras och delvis skärpas till 2030. Med det revi- derade systemet genomför EU:s reviderade förnybart- direktiv (REDII) i nationell lagstiftning, se kapitel 8. Utöver reduktionsplikten kompletteras det ovan beskrivna han- delssystemet även av bidrag, bl.a. till nollutsläpps- och lågutsläpps- fordon, till energieffektivisering i bostäder och företag och byte av uppvärmnings- och kylsystem, bl.a. till värmepumpar.28 4.7.2Starka initiativ från städerna och EU-mål om nollutsläpp i nya bilar 2030 2016 antog det tyska förbundsrådet (Bundesrat) en resolution där uppmanades att utvärdera medlemsstaternas befintliga skatte- och avgiftsregleringar för att främja utsläppsfri rörlighet. Målet skulle enligt resolutionen vara att endast utsläppsfria nya bilar skulle tillåtas i hela unionen senast 2030.29 Resolutionen skapade stora rubriker om att avsåg att förbjuda förbrän- ningsmotorn30, men något nationellt förbud har inte diskuterats i vidare omfattning. gröna parti har dock förespråkat ett nationellt förbud senast 2030.31 Rubriker har även förekommit om att tyska städer infört ”diesel- förbud”. Vad som avses är den tyska regleringen av miljözoner (um- weltszonen). Det finns ett nationellt enhetligt system för miljö- zoner, där den striktaste (gröna) nivån i princip innebär att diesel- drivna bilar måste uppfylla minst Euroklass 4 (eller Euro 3 med par- tikelfilter) för att få köra i zonen. Ett 70-tal städer har infört sådana zoner. Många städer har dock drivit på för att ytterligare skärpa reglerna och i avvaktan på nationell samordning har flera städer infört s.k. ”dieselförbud”, vilka dock inte förbjuder samtliga diesel- 29Der Spiegel, Ab 2030 - Bundesländer wollen Benzin- und Dieselautos verbieten, (spiegel.de). 30Se t.ex. , ska förbjuda bensinbilar , (). 31Autozeitung, Deutsche wollen Verbrenner laut Umfrage behalten, (autozeitung.de). bilar utan enbart sådana som inte når upp till minst Euro 6 i utsläpps- klass.32 Det huvudsakliga styrmedlet för omställningen av fordonsflottan är bonus (umweltbonus) som ges vid köp av elbil eller lågutsläppsbil (som släpper ut max koldioxid per km) med visst listat maxpris. Betalningsansvaret delas mellan staten och bilindustrin. Bonusnivåerna har i flera omgångar höjts kraftigt , och bonus ges numera också vid köp av begagnade elbilar. Lokala myndigheter har också getts mandat att ge särskilda förmåner för elbilar och vissa hybrider, såsom fri parkering och tillgång till bussfil. På skattesidan finns bl.a. sänkt förmånsskatt för företagsbilar som har elmotor med viss lägsta räckvidd eller släpper ut max koldioxid per km.33 har därtill numera differentiering av fordonsskatten baserat på bl.a. koldioxidutsläppsnivåer, men skatten är överlag jämförelsevis låg.