sou · H9B386 · 2021-10-28 00:00:00 — De är den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om eko- nomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella kon- ventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering, kon- ventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare och Konsekvenser av utredningens förslag deras familjers rättigheter och konventionen om rättigheter för per- soner med funktionsnedsättning. Den föreslagna ändringen i arbetsmiljölagen utgör ett förtydli- gande. Utredningen bedömer att förslaget är förenligt med , inklusive Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättig- heterna, konvention om förebyggande och bekämp- ning mot kvinnor och våld i hemmet och internationella åtaganden i övrigt. Förslaget får därmed inte konsekvenser för åtaganden i förhållande till Europeiska unionen eller övriga inter- nationella åtaganden. Förslaget kommer enligt utredningens bedömning inte att ha några regionala konsekvenser eller konsekvenser för det kommunala själv- styret eller den kommunala ekonomin. Det bedöms inte heller ha några konsekvenser för miljön. 16.14Inga särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande Utredningen bedömer att förslaget till författningsändring kan träda i kraft tidigast utifrån ordinarie lagstiftningsförfarande. Som framgår ovan kan det initialt komma att krävas vissa informa- tionsinsatser från . Några särskilda hänsyn behö- ver inte tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet. Det är inte en förutsättning för ikraftträdande av författningsförslaget att kon- ventionen har ratificerats av . 17.1Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Arbetsmiljön ska så långt som möjligt vara fri från våld och trakasserier. Förslaget behandlas i avsnitt 14. I paragrafen, som är ny, anges hur arbetsmiljön ska vara beskaffad i förhållande till förekomsten av våld och trakasserier. Våld och tra- kasserier ska som utgångspunkt inte förekomma. Att detta gäller så långt som möjligt förtydligar att det behöver göras en intresseavväg- ning enligt 2 kap. 1 §, där det anges att arbetsmiljön ska vara tillfreds- ställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället. Det finns vissa yrken och arbetsuppgifter som till art och ändamål kan innebära ökad risk för våld och trakas- serier. Vid en bedömning av vilka krav som kan ställas på arbetsmil- jön ska alltså en intresseavvägning göras, på samma sätt som i övrigt vid tillämpning av arbetsmiljölagen. För en närmare redogörelse för intresseavvägningen, se avsnitt 4.2.2 och avsnitt 14. Den nya bestämmelsen innebär ett förtydligande av att risken för våld och trakasserier är en risk som måste beaktas och motverkas inom ramen för de skyldigheter som finns enligt 3 kapitlet i arbets- miljölagen. Arbetsmiljölagen syftar till att förebygga olycksfall och ohälsa. Med våld avses fysiska kränkningar som orsakar skada. Med trakas- serier avses olika typer av kränkande beteenden eller kränkande hand- lingar som kan leda till ohälsa. Det kan t.ex. handla om direkta hot, hotfullt beteende och kränkningar av sexuell karaktär. Trakasserier som har samband med en diskrimineringsgrund och som utgör sexuella trakasserier regleras i vissa fall i diskriminerings- lagen (2008:567). Arbetsmiljölagen gäller i varje verksamhet i vilken en arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning i enlighet med 1 kap. 2 § i lagen. Genomförande av konvention om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet En särskild utredare ska föreslå hur konvention (nr 190) om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska också beakta den därtill hörande rekom- mendationen (nr 206) i arbetet. Syftet med konventionen är att mot- verka våld och trakasserier samt könsrelaterat våld och könsrelate- rade trakasserier i arbetslivet. •utreda och ta ställning till om svensk rätt är förenlig med kon- ventionen, •om svensk rätt inte är förenlig med konventionen, föreslå de för- fattningsändringar och eventuella andra åtgärder som krävs för ratificering av konventionen, och •utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att genomföra konventionen i svensk rätt Internationella arbetskonferensen antog konven- tion (nr 190) om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet och den därtill hörande rekommendationen (nr 206). Syftet med konventionen är att motverka våld och trakasserier samt könsrela- terat våld och könsrelaterade trakasserier i arbetslivet. Konventionen inkluderar även våld i hemmet och dess påverkan i arbetslivet. Kon- ventionen och rekommendationen innefattar framför allt bestäm- melser om arbetsmiljö, arbetsrätt och diskriminering. Instrumenten har också koppling till bl.a. socialförsäkringsrätt, straffrätt och parts- gemensamt arbete. Konventionen träder i kraft efter den dag då ratifi- kationer av två medlemsstater har registrerats, vilket innebär ett ikraft- trädande . inkom, efter remiss till myndigheter och arbetsmarknadens parter, med sitt yttrande till () (ILO-kommit- téns dnr 52/2019). anser att det är viktigt och ange- läget att arbeta för att avskaffa våld och trakasserier i arbetslivet och bedömer att är ett viktigt instrument i detta arbete. Kommittén anser därför att det är eftersträvansvärt att ratificerar konventionen. I yttrandet identifierar kommittén ett antal oklarheter när det gäller instrumentens överrensstämmelse med svensk lagstiftning. konstaterar att dessa oklarheter behöver analyseras närmare innan ett slutligt ställningstagande om ratificering kan göras. konstaterar att det finns olika definitioner av begreppen våld och trakasserier i svensk lagstiftning. Beroende på om det finns ett samband med en diskrimineringsgrund, vem som utsätts och vem som utför handlingarna blir olika regelverk tillämpliga som föreskriver olika skydd. Det är enligt också oklart om det arbetsrättsliga regelverket omfattar samtliga grupper i kon- ventionen och om arbetsmiljölagen (1977:1160) omfattar vissa delar av konventionens tillämpningsområde. Vid en bedömning av om svensk rätt är förenlig med konventionen måste även straffrätten och andra relevanta rättsområden beaktas. Även när det gäller rekommendationen lyfter remissinstanserna ett antal frågor och oklarheter jämfört med svenska förhållanden. Vissa instanser konstaterar också att rekommendationen är omfat- tande och detaljerad i sin utformning. konstaterar att rekommendationen visserligen inte är tvingande men bedömer att även rekommendationen bör analyseras vidare. Regeringen anser att konvention och den tillhörande rekom- mendationen om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet är viktiga instrument för att komma till rätta med problemen och åstad- komma en förändring. var pådrivande för att konventionen skulle röstas igenom under arbetskonferensen. Under #metoo-upp- ropen blev det tydligt att arbete återstår för att få slut på våld och sexuella trakasserier i arbetslivet. Det är regeringens bedömning att ett viktigt led i detta arbete är att konventionen ratificeras. •utreda och ta ställning till om svensk rätt är förenlig med kon- ventionen, •om svensk rätt inte är förenlig med konventionen, föreslå de för- fattningsändringar och eventuella andra åtgärder som krävs för ratificering av konventionen, och •utarbeta nödvändiga författningsförslag. Förutom att utreda om några åtgärder krävs för ratificering bör ut- redningen också ges utrymme att föreslå ytterligare åtgärder om sådana bedöms lämpliga för att uppnå konventionens övergripande syfte. Utredaren ska därför också •ta ställning till om ytterligare åtgärder bör vidtas för att uppnå konventionens syfte, •om så är fallet, föreslå de författningsändringar eller eventuella andra åtgärder som förslaget kräver, och •utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska i sitt arbete så långt som möjligt värna befintliga regel- verk och system som gäller för arbetstagare i , inklusive yrkes- grupper med riskfyllda arbetsuppgifter, och säkerställa att författ- ningsförslagen ansluter till den systematik och terminologi som används i svensk rätt. Utredaren ska också värna den svenska arbets- marknadsmodellen och den befintliga myndighetsstrukturen i sina överväganden och förslag, och beakta rekommendationen i arbetet. Utredarens beslutsunderlag och eventuella åtgärder och metoder ska följa kommittéförordningens (1998:1474) krav på konsekvensbeskriv- ningar och kostnadsberäkningar och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredaren ska också analysera konsekvenserna från ett jämställdhetsperspektiv och konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta andra utredningar och annat pågående arbete, både på nationell nivå och på EU-nivå, som är relevant för utredningen. Utredaren ska säkerställa att för- slagen är förenliga med , inklusive Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet och internationella åtaganden i övrigt. Utredaren ska föra en dialog med och inhämta synpunkter från relevanta myndigheter och andra organisationer i den utsträckning som det behövs. Utredaren ska samråda med en referensgrupp be- stående av företrädare för arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om konvention om våld och trakasserier i arbetslivet (A 2020:02) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om genomförande av konvention om avskaffande av våld och tra- kasserier i arbetslivet (dir. 2020:98). Uppdraget skulle redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Konvention (nr 190) om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet Rekommendation (nr 206) om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet 190 concerning the elimination of violence and harassment in the world of work 206 concerning the elimination of violence and harassment in the world of work 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. 79.En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. 80.Reglering av privata sjukvårdsförsäk- ringar – ökad kunskap och kontroll. 81.En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. 83.Belastningsregisterkontroll och avskiljande av studenter. 84.Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. 85.Vägar till ett tryggare samhälle. 1 och 2. 86.ILO:s konvention om våld och trakasserier i arbetslivet. konvention om våld och trakasserier i arbetslivet [86] En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. EU:s förordning om terrorisminnehåll på internet – frågan om behörig myndig- het. Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. Vägar till ett tryggare samhälle. Granskning av utländska direktinvesteringar. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Från kris till kraft. Återstart för kulturen. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Riksintressen i hälso- och sjukvården –stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar – ökad kunskap och kontroll. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. –böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. Högskoleprovets organisation och styrning. och avskiljande av studenter. Bild: sv sunny OM AVSKAFFANDE AV VÅLD OCH TRAKASSERIER I ARBETSLIVET, ANTAGEN AV KONFERENSEN VID DESS HUNDRAÅTTONDE MÖTE, I DEN OM AVSKAFFANDE AV VÅLD OCH TRAKASSERIER I Internationella arbetsorganisationens allmänna konferens, som har sammankallats till av styrelsen för och samlats där till sitt hundraåttonde möte, som erinrar om Philadelphiadeklarationen som fastslår att alla människor, oavsett ras, religion eller kön, äger rätt att i frihet, ekonomisk trygghet och under lika förutsättningar arbeta i det materiella välståndets och den kulturella utvecklingens tjänst, som bekräftar relevansen av Internationella arbetsorganisationens kärnkonventioner, som erinrar om andra relevanta internationella instrument som den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som erkänner allas rätt till ett arbetsliv fritt från våld och trakasserier, inbegripet könsbaserat våld och könsbaserade trakasserier, som erkänner att våld och trakasserier i arbetslivet kan utgöra en kränkning eller övergrepp av de mänskliga rättigheterna, och att våld och trakasserier är ett hot mot lika möjligheter, är oacceptabelt och är oförenligt med anständiga arbetsvillkor, som erkänner vikten av en arbetskultur präglad av ömsesidig respekt och människors lika värde för att förebygga våld och trakasserier, som erinrar om medlemsstaternas viktiga ansvar för att främja en allmän miljö med nolltolerans mot våld och trakasserier för att underlätta arbetet med att förebygga sådana beteenden och handlingar, och att alla aktörer i arbetslivet måste avstå, förebygga och ta itu med våld och trakasserier, som inser att våld och trakasserier i arbetslivet drabbar en persons psykologiska, fysiska och sexuella hälsa, värdighet, familj och sociala miljö, som erkänner att våld och trakasserier också inverkar på kvaliteten på offentliga och privata tjänster och kan hindra personer, i synnerhet kvinnor, från att ta sig in, stanna kvar och avancera på arbetsmarknaden, som noterar att våld och trakasserier är oförenligt med ett främjande av hållbara företag och har negativa konsekvenser för hur arbete organiseras, relationer på arbetsplatser, arbetstagarnas engagemang, företagens rykte och produktiviteten, som inser att könsbaserat våld och könsbaserade trakasserier drabbar kvinnor och flickor oproportionerligt, och som erkänner att en inkluderande, helhetsinriktad och jämställdhetsintegrerande ansats, som råder bot på bakomliggande orsaker och riskfaktorer, inbegripet könsstereotyper, flerfaldiga och överlappande former av diskriminering och ojämlika könsbaserade maktförhållanden, är väsentlig för att avskaffa våld och trakasserier i arbetslivet, som noterar att våld i nära relationer kan inverka på sysselsättning, produktivitet och hälsa och säkerhet, och att regeringar, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och arbetsmarknadsinstitutioner kan bidra, som en del i andra åtgärder, till att uppmärksamma, agera vid och ta itu med konsekvenserna av våld i nära relationer, som har beslutat att anta vissa förslag om våld och trakasserier i arbetslivet, vilket är en fråga som utgör den femte punkten på mötets dagordning, och