sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Dessutom ska man ange under noteringar om eleven har haft anpassad timplan eller anpassad studiegång. utbildning för nyanlända elever beskrivs prioriterad men inte anpassad timplan. I samtal med skolpersonal i vår studie framkommer att det finns en upplevelse av att anpassad timplan i mindre utsträckning har kommunicerats av jämfört med reglerna för prioriterad timplan. beskriver på en rad olika webbsidor hur arbetet för nyanlända ska bedrivas. Det är inte orimligt att tänka sig att denna information inte uppfattas som enhetlig. Det kan vara svårt att hitta fram till information om prioriterad eller anpassad timplan. 3.Givet att bestämmelserna inte är tydliga och implementeringsinsatserna inte tycks ha nått ut är förutsättningarna för att alla skolor ska veta hur de ska använda prioriterad och anpassad timplan begränsade. Just detta ser vi i studien: att vissa skolor med nyanlända elever inte känner till åtgärderna överhuvudtaget. Bland de som känner till åtgärderna är kunskapen om dem begränsad på flera skolor, alla kan inte skilja åtgärderna från varandra eller från andra åtgärder (särskilt anpassad studiegång). 4.Om kunskapen om prioriterad och anpassad timplan är begränsad i landets skolor gör det att förutsättningarna är begränsade för att skolorna ska använda åtgärderna i adekvat omfattning. Det går inte att på förhand säga vad som är en adekvat omfattning, det är skolornas sak att avgöra från fall till fall. Men det finns resultat i studien som pekar på att åtgärderna inte används i den omfattning som lagstiftaren tänkt. Omkring hälften av skolorna med nyanlända elever använder inte åtgärderna alls. På vissa skolor får nästan alla elever åtgärderna och på andra får nästan inga elever åtgärderna. 5.Efter att skolorna beslutat om prioriterad och anpassad timplan behöver åtgärderna genomföras på rätt sätt. Det vill säga att fler elever får en god undervisning i svenska som andraspråk (genom beslut om prioriterad timplan) eller i de fokuserade ämnena (genom beslut om anpassad timplan). Ett viktigt resultat från vår studie är att skolorna som använder åtgärderna anser att de fungerar. Men också att sättet på vilket skolorna använder åtgärderna varierar mycket. På vissa skolor används åtgärderna inte på det sätt som det är tänkt. Ett exempel är när elever med anpassad timplan får bedriva självstudier. Ett annat exempel är när elever har prioriterad timplan på grund av bristande dokumentation vid skolbyte. 6.För att skolorna ska genomföra åtgärderna prioriterad och anpassad timplan som det är tänkt behöver skolorna ha resurserna att genomföra åtgärderna. Resurser kan handla om olika saker. Tillgång till personal, lokaler och organisatorisk kapacitet skapar förutsättningar för användandet. När det gäller resurser att använda åtgärderna visar vår studie att de inte alltid finns. Vi har erfarit att det exempelvis förekommit att skolor avslutat ett beslut om prioriterad timplan för en nyanländ när det kommit en annan nyanländ till skolan som skolan bedömer är mer i behov av åtgärden. Detta på grund av brist på behöriga lärare i svenska som andraspråk. 7.Om skolor inte använder prioriterad och anpassad timplan i den omfattning och på det sätt som det är tänkt minskar chanserna att fler nyanlända får behörighet till gymnasieskolan. I denna studie har vi inte undersökt hur många elever som de facto når behörighet på skolor som använt åtgärderna. Men vi ser att skolorna i landet totalt sett använder åtgärderna i begränsad omfattning. Alla elever som potentiellt skulle kunna gagnas av åtgärderna får därför sannolikt inte åtgärderna. De skolor som använder åtgärderna utformar dem på ett optimalt sätt. Sammantaget gör detta att det finns skäl att anta att åtgärderna inte når sin fulla effekt vad gäller att ge nyanlända behörighet till gymnasieskolan. 8.Att åtgärderna inte används optimalt innebär att färre nyanlända ges förutsättningar att övergå till arbetsmarknaden eller vidare studier än vad som hade varit fallet vid en mer Potentialen att realisera visionen med hjälp av åtgärderna undergrävs genom att det finns brister i länkarna i effektkedjan mellan åtgärderna och visionen. 4.2.4Att utvidga åtgärderna? När utredningen ska ta ställning till om målgruppen för stödinsatserna prioriterad och anpassad timplan bör utvidgas kan det vara värt att förhålla sig till att vår studie visar att skolpersonalen bedömer att åtgärderna är verkningsfulla för nyanlända elever och väl utformade i förhållande till syftet med åtgärderna. De ger också förslag på grupper att utvidga till. I beredningen av frågan om utvidgning kan det också vara värt att förhålla sig till att studien visar tecken på att prioriterad och anpassad timplan inte är fullt ut implementerade i systemet. Innan skolor får möjlighet att använda åtgärderna för fler kategorier av elever kan det finnas skäl att verka för att de elever som kan få åtgärderna får det i en adekvat omfattning och på ett mer optimalt sätt. I det sammanhanget kan det vara värt att ta ställning till om det finns skäl att se till att gör implementeringsinsatser som gör att skolor med nyanlända uppmärksammar prioriterad och anpassad timplan och bidrar till att förstå när och hur de ska användas. Vi har i rapporten beskrivit hur det råder oklarheter kring anpassad timplan och anpassad studiegång vad gäller bland annat vilken av åtgärderna som ska användas under vilka förutsättningar. är målgruppen för anpassad timplan tydligt avgränsad. Att utöka insatsen till exempelvis elever med annat modersmål än svenska riskerar att öka förvirringen kring när anpassad timplan ska komma i fråga istället för anpassad studiegång. Vid situationer där det finns anledning att tro att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd getts i form av extra anpassningar etcetera, behöver det vara tydligt hur processen ska se ut för att utröna om anpassad timplan är det bästa för eleven, särskilt i ljuset av att det i dessa fall ställs krav på att behovet av särskilt stöd skyndsamt ska utredas. Processen behöver vara tydlig, likväl vilka förhållanden och behov som ska föranleda att särskilt stöd inte kommer i fråga utan anpassad timplan. I och med att anpassad studiegång är knutet till rättigheter under vissa förutsättningar är det viktigt av flera skäl att förhållandet mellan åtgärderna är tydligt. Även om anpassad timplan kräver ett medgivande finns det inte samma möjlighet till rättslig prövning, till exempelvis vid beslut om att avsluta åtgärden, som vid anpassad studiegång. 4.2.5Är syftet med åtgärderna rimligt? När utredningen bedömer åtgärderna finns det också anledning att begrunda den vision som lagstiftaren har för prioriterad och anpassad timplan och sättet på vilket denna studie visar att åtgärderna fungerar i förhållande till visionen. Lagstiftarens vision är att genom att elever får beslut om prioriterad och anpassad timplan ska fler nyanlända bli behöriga till gymnasieskolan och därmed ha bättre förutsättningar att övergå till arbetsmarknaden eller fortsatt utbildning. Att skapa förutsättningar för övergångar till arbetsmarknaden och fortsatt utbildning är ett centralt mål för utbildningssystem. Utbildningssystemet har dock fler syften. I skolan ska elever inhämta och utveckla kunskaper och värden för att kunna delta i samhällslivet. Utbildningen ska bland annat förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Mycket av kunskapen som elever behöver för att kunna delta i samhällslivet utvecklas i ämnen som nyanlända får mindre undervisning i genom beslut om prioriterad eller anpassad timplan. Det är viktigt att se att sättet på vilket lagstiftaren utformat prioriterad och anpassad timplan inte innebär att de nyanlända får mer undervisningstid. Åtgärderna innebär istället en omfördelning av undervisningstid från vissa ämnen till ämnen som stärker förutsättningarna för behörighet. Som framgår av studien är det ofta de samhälls- och naturorienterande ämnena som försvinner. När nyanlända inte får undervisning i alla ämnen betyder det att deras förutsättningar att i skolan inhämta och utveckla kunskaper och värden för att kunna delta i samhällslivet blir sämre än för andra elever. För en del nyanlända finns det möjlighet att utveckla dessa kunskaper genom de gymnasiegemensamma ämnena. Men det är rimligt att utgå ifrån att undervisningen i de samhälls- och naturorienterande ämnena i gör verklig skillnad. Prioriterad eller anpassad timplan riskerar att skapa ett A- och B-lag bland landets unga där de som var nyanlända när de kom in i har sämre förutsättningar att delta i samhällslivet. Slutligen, är det värt att fundera på åtgärdernas funktion ur ett långsiktigt helhetsperspektiv för den nyanlända eleven. En effektutvärdering skulle inte ensamt kunna ge svar på om åtgärderna är ändamålsenliga, utan åtgärderna behöver även värderas utifrån hur de tillsammans med andra åtgärder utgör en fungerande helhet för den enskilde. Det inkluderar exempelvis att sätta in åtgärderna inte bara i kontext utan även hur åtgärderna fungerar, eller inte, i relation till exempelvis introduktionsprogrammet språkintroduktion. Det handlar bland annat om att värdera hur åtgärderna fungerar utifrån olika scenarion i relation till introduktionsprogrammet, och utifrån hur introduktionsprogrammet är uppbyggt. Flera frågor aktualiseras i det sammanhanget, exempelvis: •Bör skolan och eleven alltid sikta på behörighet till ett nationellt program, även om chanserna är små, och därför anpassa bort ett flertal ämnen till förmån för andra? •Är det ”fel” att istället ställa in siktet på en bra övergång till introduktionsprogrammet språkintroduktion och göra eventuella anpassningar utifrån det? Det handlar även om att se över systemet utifrån individens horisont. Viktig kunskap om åtgärdernas funktionalitet finns sannolikt i samtal med nyanlända elever om vilka utmaningar de upplever och hur de upplever systemet de möter. Fler elever ska bli behöriga till gymnasieskolan. Skolinspektionen (2017). Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i . Diarienummer: 40–2015:6586. (2020). Stöd för nyanlända elever. (skolfragor/stod-for-nyanlanda-elever). SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. Immunitet för utställningsföremål. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Omslag: Bildcollage: : Ignatiev, monkeybusiness- images och Prostock-Studio