sou · H9B375d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Kommunernas fördelning per kommungrupp i landet jämfört med antalet svarande per kommungrupp illustreras i tabell 2 ovan. Fördelningen av de svarande kategorierna återspeglar i stort fördelningen med antal kommuner per kommungrupp i landet. Det är en procentenhets skillnad för två kommungrupper och den tredje har en skillnad på . De svarande gruppkategoriernas andelar fördelas nästan identiskt som de fördelas i landet. I alla regioner svarade någon/några ingående kommuner och andelen svar per region fördelades i stort också som i landet. I alla kommungrupper svarade eller klart mer av kommunerna i respektive kommungrupp. Störst andel kommuner svarade i kommungruppen storstäder och storstadsnära kommuner. När svarsandelarna är så pass goda och det dessutom är i en totalundersökning så det ofta för stabila resultat. Det som i huvudsak kan påverka den statistiska säkerheten i den här undersökningen är risken för mätfel. En lång enkät med många svarsalternativ och där resonemangen är relativt komplexa kan påverka tillförlitligheten i svaren. Har alla respondenter uppfattat frågan på samma vis eller har man missuppfattat vad det är som frågan handlar om? Eftersom enkäten testades på en grupp av testrespondenter och olika aktörer så får det antas att den felkällan ändå är liten. Någon särredovisning av respektive kommun är inte att rekommendera men det är inte heller syftet med undersökningen. En särredovisning per kommungrupp kan genomföras och analyseras. Små skillnader mellan kommungruppernas resultat bör dock inte redovisas som en klar skillnad. När representativiteten ser bra ut finns det inget behov av viktning utifrån de variabler som studerats. I den här undersökningen har svaren därför inte viktats. När det gäller den statistiska tillförlitligheten i undersökningen bedöms den vara god. Däremot ska generella slutsatser alltid dras med viss försiktighet och eftertanke. I den här undersökningen är det framförallt den komplexa enkäten som kan vara en källa till bias. fick du ett mail om en enkätundersökning som vi genomför som ett led i arbetet med utredningen om en effektiv ekonomistyrning i kommuner och regioner (dir 2020:88). Syftet med enkäten är att komplettera utredningens underlag med aktuella faktauppgifter som inte återfinns i statistiken och även med synpunkter från kommuner och regioner kring de frågeställningar som utredningen ska överväga. Utredningens kartläggnings- och analysarbete kommer på så sätt att bättre kunna spegla viktiga och aktuella förhållanden inom utredningens olika delområden. Enkäten tar att besvara. Antalet frågor ska ses i perspektivet att utredningens uppdrag är ganska brett och komplext. Vi hoppas att du har möjlighet att ta dig ! De uppgifter som du lämnar kommer endast att användas av (som hjälper oss med enkätundersökningen) och av utredningen. Inga enskilda svar kommer att framgå i resultatsammanställningen. Vi hoppas att du vill besvara enkäten genom att följa denna länk: [username] Dina svar är oerhört värdefulla för oss och vi ser fram emot att ta del av svaren! Varmt tack på förhand! Om du har frågor om innehållet i enkäten så maila till oss på adress: Med vänlig hälsning utredare Utredningen om en effektiv ekonomistyrning i kommuner och regioner (Fi 2020:07) Välkommen till den här enkäten om effektiv ekonomistyrning i kommuner och regioner. I enkäten använder vi ordet ”organisation” synonymt med kommun eller region. Ekonomistyrning/uppföljning och budget Om organisationens löpande uppföljning eller delårsrapport visar på prognosticerade, negativa budgetavvikelser för en eller flera nämnder, vad händer i huvudsak? Åtgärder vidtas utan dröjsmål En åtgärdsplan ska tas fram för politiskt godkännande Är de åtgärder som vidtas i din kommun/region för att komma till rätta med negativa budgetavvikelser vanligtvis tillräckliga för att återställa avvikelserna? Ja är slut. Ja inom 1 – 2 år TEKNISK RAPPORT – 11 Har din organisation anlitat någon extern aktör för bedömning av det ekonomiska läget som underlag inför beslut om finansiella mål eller riktlinjer? Ja, och det har påverkat besluten Ja, men det har inte påverkat besluten Har din organisation en budgetprocess som bygger på en genomgripande analys av både verksamhetsmässiga och finansiella förutsättningar? Förekommer det att betydande poster inte budgeteras, t.ex. inlösen av pensionsskuld eller exploateringsintäkter, trots att de kan leda till att budgeterat resultat skiljer sig från förväntat utfall? Får nämnder eller verksamheter (ej affärsdrivande) i din organisation ”ta med sig” över- och underskott mellan åren? Vilken effekt har medflyttning av över- och underskott mellan år fått på organisationens ekonomiska resultat? En klart positiv effekt Ingen eller en obetydlig effekt En klart negativ effekt Finns det i din organisation en förståelse för innebörden i god ekonomisk hushållning? Ja en mycket god förståelse Ja en ganska god förståelse Nej förståelsen är inte så god Har organisationen politiskt beslutade riktlinjer för god ekonomisk hushållning? Innehåller riktlinjerna för en god ekonomisk hushållning en bedömning av vilka faktorer i organisationen som anses bidra till en god ekonomisk hushållning? TEKNISK RAPPORT – 13 Är organisationens riktlinjer för god ekonomisk hushållning beslutade i bred politisk uppslutning, dvs. en betryggande majoritet som sannolikt består även vid ett maktskifte? Har riktlinjerna tagits som ett eget beslut, dvs. i ett eget dokument utanför målen för god ekonomisk hushållning och budget/treårsplan? Har era riktlinjer för god ekonomisk hushållning uppdaterats ? Ja, regelmässigt i samband med en ny mandatperiod Ja, i samband med en ny (väsentligt förändrad) bedömning Ja av annan orsak Är riktlinjerna styrande i organisationens utformning av målen för god ekonomisk hushållning i budget och treårsplan? Har din organisation både verksamhetsmål och finansiella mål med betydelse för god ekonomisk hushållning? Hänger målen för verksamheten och de finansiella målen ihop och stödjer varandra kan man säga att de är förenliga? Ja delvis men de finansiella målen dominerar Ja delvis men verksamhetsmålen dominerar Nej de hänger inte ihop Vilket tidsperspektiv har organisationen i sina finansiella mål? Upp till 3 år längre än 10 år TEKNISK RAPPORT – 15 Vilka faktorer vägs in i era analyser när organisationens finansiella mål fastställs? Det ekonomiska utgångsläget i den egna kommunen/regionen Demografiska förändringar framöver (effekter på kostnads- och intäktsutvecklingen) Kommande investeringsbehov (utifrån behov i verksamheten, infrastruktur, bostäder etc) Låneskulden och framtida utveckling Är era finansiella mål tillräckliga för att upprätthålla en god ekonomisk hushållning på lång sikt d.v.s. ? Varför är era mål inte tillräckliga för at upprätthålla en god ekonomisk hushållning på lång sikt d.v.s 5 – ? Målen är inte tillräckligt styrande Målen räcker inte för att vi ska klara att hålla vår soliditet på viss nivå Målen räcker inte för att vi ska klara att hålla låneskulden på en viss nivå Resultatkraven sätts i det korta perspektivet för lågt för att målen ska kunna uppnås Hur har era finansiella mål ändrats mellan åren 2017 – 2019? Målen har inte ändrats Ligger budget och treårsplan (för 2020-2022) för organisationen i linje med era finansiella mål? Har ni uppnått era finansiella mål? TEKNISK RAPPORT – 17 Vilka är orsakerna till att ni inte har uppnått de finansiella målen? Skatteintäkterna blev lägre än beräknat Statsbidragen blev lägre än beräknat Kostnaderna blev högre än budgeterat Beslutade åtgärder har inte genomförts Vidtagna omstruktureringsåtgärder (effektiviserings/besparingsåtgärder) har inte fått tillräcklig effekt Budgeterat resultat som beslutats av fullmäktige på en nivå som är lägre än de finansiella målen Har organisationen satt upp mål med betydelse för god ekonomisk hushållning för hela kommunkoncernen? Vi har ingen koncern Påverkar organisationens mål för god ekonomisk hushållning styrningen av de enskilda bolagen? Ja, genom att bolagen omfattas av de finansiella målen och verksamhetsmålen Ja, genom ägardirektiven Ja, genom en aktiv ägarstyrning Nej, är ofta inte tillämplig, det är andra principer som styr affärsdrivande verksamhet Vilka av följande påståenden om balanskravet överensstämmer med förhållandena i din organisation för ? Regelverket kring balanskravet och synnerliga skäl är ändamålsenligt Balanskravet har medfört ett stort fokus på ekonomin Balanskravet har bidragit till en god ekonomisk styrning Balanskravet har motverkat sparande och lett till att tillgängliga medel förbrukats för att undvika att medel låses fast i det egna kapitalet Balanskravet har inneburit att större fokus läggs på det årliga balanskravsresultatet än på de mer långsiktiga målen för god ekonomisk hushållning Balanskravet ses som en miniminivå Balanskravsresultatet beräknas vid upprättandet av budget och plan Balanskravsresultatet ger en rättvisande bild av ekonomin Lämna gärna dina kommentarer till ovanstående påståenden, t.ex. hur ändamålsenligheten i beräkningen av balanskravsresultatet skulle kunna förbättras Har din organisation haft ett negativt balanskravsresultat som inte återställts ? TEKNISK RAPPORT – 19 Har ni anfört synnerliga skäl för att ett negativt balanskravsresultat inte återställts ? Vilket eller vilka omständigheter har ni anfört? Extraordinära händelser som inte har med den ordinarie verksamheten att göra Händelser av stor ekonomisk betydelse som är kopplade till den ordinarie verksamheten Kommunen/regionen anser det vara lämpligt av annat skäl orsak Kommunen/regionen har en stark finansiell ställning Vilket/vilka ekonomiska resultat är mest centrala i organisationens styrning? Flera svar kan lämnas Verksamhetens resultat före finansiella poster Resultat efter finansiella poster före extraordinära poster Årets resultat justerat för jämförelse- störande poster Resultatutjämningsreserver (RUR) Har din organisation antagit riktlinjer för RUR? Har din organisation avsatt medel i RUR? Om din organisation inte har avsatt medel till RUR, vilket eller vilka är de viktigaste skälen? Vi har inga riktlinjer för RUR Vi har inte haft ekonomisk möjlighet att göra avsättningar till RUR Vi har tillräckligt höga resultatmål för att ha en god marginal ändå RUR bidrar inte till att uppfylla god ekonomisk hushållning RUR riskerar att bidra till en sämre budgetdisciplin Regelverket kring RUR är otydligt och svårt att tillämpa Vi vill inte låsa in medel som bara kan användas för konjunkturutjämning Vi använder hellre andra möjligheter till avsättningar i eget kapital än RUR TEKNISK RAPPORT – 21 Har ni i er organisation använt medel från RUR? Vilken var den huvudsakliga orsaken till att ni använde medel från RUR? Lägre skatteunderlagstillväxt till följd av den konjunkturella utvecklingen Skatteunderlagstillväxten blev lägre än beräknat Statsbidrag eller annan intäkt blev lägre än beräknat Kostnaderna blev högre än beräknat När har avsättningen av medel till eller användning av medel från RUR bestämts? I samband med budgetbeslut I samband med årsbokslut Både i budgetbeslut och i samband med årsbokslut Vet ej/ej aktuellt Använder ni er av andra typer av reserveringar i årsbokslutet, där syftet är att täcka kommande kostnader? För vilka ändamål använder ni er av andra typer av reserveringar? Har RUR förbättrat den långsiktiga ekonomiska styrningen i din organisation? Borde avsättning till RUR eller någon form av liknande reservering vara obligatoriskt? Vet ej/kan inte bedöma TEKNISK RAPPORT – 23 Har organisationen beslutat om riktlinjer för medelsförvaltning? Lägger riktlinjerna för medelsförvaltning mest betoning på god avkastning eller på betryggande säkerhet? Mest betoning på god avkastning Mest betoning på betryggande säkerhet Har det inträffat händelser i organisationen där man i efterhand har insett att risktagandet inom ramen för medelsförvaltningen varit för stort? På vilket eller vilka sätt säkerställer ni kompetensen och de personella resurserna för medelsförvaltning i er organisation? Delad resurs inom koncernen Delad resurs mellan två/flera kommuner eller regioner Stöd från annan affärsbank/kreditinstitut Om organisationen handlar med finansiella instrument, har det hänt att pantsättningsförbudet gjort att ni avstått från någon placering av medel eller handel med finansiella instrument? Skulle efterlevnad och tillämpning av regelverket om ekonomisk förvaltning i kommunallagen kunna underlättas av mer vägledning och stöd till kommuner och regioner i ekonomistyrningen? TEKNISK RAPPORT – 25 Inom vilka områden anser du att det behövs mer vägledning och stöd? Balanskravet, balanskravsresultatet och synnerliga skäl Riktlinjer för god ekonomisk hushållning utifrån ett långsiktigt perspektiv Finansiella mål och målnivåer för tex resultat, skuldsättning och soliditet Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning samt metoder för att koppla samman dessa med de finansiella målen Tillämpning av lagen om bokföring och redovisning i den ekonomiska styrningen Frågor kring ekonomi i koncernen tex ägarstyrning av kommunala företag utifrån god ekonomisk hushållning Frågor kring budget eller strategier, affärsmässiga upplägg och styrmodeller för ekonomistyrningen Hur anser du att vägledning och stöd bör ges? Genom vägledning och stöd som är utformad för alla kommuner och regioner Genom vägledning och stöd som vänder sig till exempelvis en viss kommungrupp eller kommuner med viss befolkningsstorlek Genom individuellt utformad vägledning och stöd efter förfrågan från enskilda kommuner och regioner Vem/vilka anser du skulle kunna ge mer vägledning och stöd ? Föreningar med fokus på ekonomi (t ex KEF och RKA.) Finns det behov av föreskrifter (som är tvingande) från en statlig myndighet för kommunernas och regionernas ekonomistyrning? Inom vilket/vilka områden finns det behov av föreskrifter som är tvingande? Övriga kommentarer till frågorna i enkäten Tack för din värdefulla medverkan! TEKNISK RAPPORT – 27 Underbilaga till bilaga 3 I underbilagan redovisas svaren i den enkätundersökningen utred- ningen har låtit genomföra. Enkätsvaren redovisas endast på en över- gripande nivå, exempelvis sker ingen fördelning av svaren för kom- muner respektive regioner. I den tekniska rapporten (bilaga 3) återfinns en metodbeskrivning. Tabell 1 Om organisationens löpande uppföljning eller delårsrapport visar på prognosticerade, negativa budgetavvikelser för en eller flera nämnder, vad händer i huvudsak? Åtgärder vidtas utan dröjsmål En åtgärdsplan ska tas fram för politiskt godkännande Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Tabell 2 Är de åtgärder som vidtas i din kommun/region för att komma till rätta med negativa budgetavvikelser vanligtvis tillräckliga för att återställa avvikelserna? Ja inom 1–2 år Har din organisation anlitat någon extern aktör för bedömning av det ekonomiska läget som underlag inför beslut om finansiella mål eller riktlinjer? Ja, och det har påverkat besluten Ja, men det har inte påverkat besluten Har din organisation en budgetprocess som bygger på en genomgripande analys av både verksamhetsmässiga och Tabell 5 Har din organisation en budgetprocess som bygger på en genomgripande analys av både verksamhetsmässiga och finansiella förutsättningar? Får nämnder eller verksamheter (ej affärsdrivande) i din organisation ”ta med sig” över- och underskott mellan åren? Tabell 7 (Om Ja på föregående fråga) Vilken effekt har medflyttning av över- och underskott mellan år fått på organisationens ekonomiska resultat? En klart positiv effekt Ingen eller en obetydlig effekt En klart negativ effekt Finns det i din organisation en förståelse för innebörden i god Ja en mycket god förståelse Ja en ganska god förståelse Nej förståelsen är inte så god Har organisationen politiskt beslutade riktlinjer för god Innehåller riktlinjerna för en god ekonomisk hushållning en bedömning av vilka faktorer i organisationen som anses bidra till en god ekonomisk hushållning? Är organisationens riktlinjer för god ekonomisk hushållning beslutade i bred politisk uppslutning, dvs. majoritet som sannolikt består även vid ett maktskifte? Har riktlinjerna tagits som ett eget beslut, dvs. dokument utanför målen för god ekonomisk hushållning och budget/treårsplan? Tabell 13 Har era riktlinjer för god ekonomisk hushållning uppdaterats –2019? Ja, regelmässigt i samband med en ny mandatperiod Ja, i samband med en ny (väsentligt förändrad) bedömning av ekonomin Ja av annan orsak Tabell 14 Är riktlinjerna styrande i organisationens utformning av målen för god ekonomisk hushållning i budget och treårsplan? Har din organisation både verksamhetsmål och finansiella mål med betydelse för god ekonomisk hushållning? Tabell 16 Hänger målen för verksamheten och de finansiella målen ihop och stödjer varandra – dvs. kan man säga att de är förenliga? Ja delvis men de finansiella målen dominerar Ja delvis men verksamhetsmålen dominerar Nej de hänger inte ihop. Tabell 17 Vilket tidsperspektiv har organisationen i sina finansiella mål? Upp till 3 år 4–10 år längre än 10 år Tabell 18 Vilka faktorer vägs in i era analyser när organisationens finansiella mål fastställs? Det ekonomiska utgångsläget i den egna kommunen/regionen Demografiska förändringar framöver (effekter på kostnads- och intäktsutvecklingen) Kommande investeringsbehov (utifrån behov i verksamheten, infrastruktur, bostäder etc.) Låneskulden och framtida utveckling Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Är era finansiella mål tillräckliga för att upprätthålla en god ekonomisk hushållning på lång sikt dvs. Tabell 20 Varför är era mål inte tillräckliga för at upprätthålla en god ekonomisk hushållning på lång sikt dvs. Målen är inte tillräckligt styrande Målen räcker inte för att vi ska klara att hålla vår soliditet på viss nivå Målen räcker inte för att vi ska klara att hålla låneskulden på en viss nivå Resultatkraven sätts i det korta perspektivet för lågt för att målen Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Hur har era finansiella mål ändrats mellan åren 2017–2019? Målen har inte ändrats Ligger budget och treårsplan (–2022) för organisationen i linje med era finansiella mål? Tabell 23 Har ni åren 2017–2019 uppnått era finansiella mål? Tabell 24 Vilka är orsakerna till att ni inte har uppnått de finansiella målen? Skatteintäkterna blev lägre än beräknat Statsbidragen blev lägre än beräknat Kostnaderna blev högre än budgeterat Beslutade åtgärder har inte genomförts Vidtagna omstruktureringsåtgärder (effektiviserings/besparingsåtgärder) har inte fått tillräcklig effekt Budgeterat resultat som beslutats av fullmäktige på en nivå som är lägre än de finansiella målen Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Tabell 25 Har organisationen satt upp mål med betydelse för god ekonomisk hushållning för hela kommunkoncernen? Vi har ingen koncern Tabell 26 Har organisationen satt upp mål med betydelse för god ekonomisk hushållning för hela kommunkoncernen? Vi har ingen koncern Påverkar organisationens mål för god ekonomisk hushållning styrningen av de enskilda bolagen? Ja, genom att bolagen omfattas av de finansiella målen Ja, genom ägardirektiven Ja, genom en aktiv ägarstyrning Nej, är ofta inte tillämplig, det är andra principer som styr affärs - drivande verksamhet Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Tabell 28 Vilka av följande påståenden om balanskravet överensstämmer med förhållandena i din organisation för perioden –2019? Regelverket kring balanskravet och synnerliga skäl är ändamålsenligt Balanskravet har medfört ett stort fokus på ekonomin Balanskravet har bidragit till en god eko- nomisk styrning Balanskravet har motverkat sparande och lett till att tillgängliga medel förbrukats för att und- vika att medel låses fast i det egna kapitalet Balanskravet har inneburit att större fokus läggs på det årliga balanskravsresultatet än på de mer långsiktiga målen för god ekonomisk hushållning Balanskravet ses som en miniminivå Balanskravsresultatet beräknas vid upp- rättandet av budget och plan Balanskravsresultatet ger en rättvisande bild av ekonomin Har din organisation –2019 haft ett negativt balanskravsresultat som inte återställts ? (Om ja på föregående fråga) Har ni anfört synnerliga skäl för att ett negativt balanskravsresultat inte återställts ? (Om ja på föregående fråga) Vilket eller vilka omständigheter har ni anfört? Extraordinära händelser som inte har med den ordinarie verksamheten att göra Händelser av stor ekonomisk betydelse som är kopplade till den ordinarie verksamheten Kommunen/regionen anser det vara lämpligt av annat skäl orsak Kommunen/regionen har en stark finansiell ställning Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Vilket/vilka ekonomiska resultat är mest centrala i organisationens styrning? Verksamhetens resultat före finansiella poster Resultat efter finansiella poster före extraordinära poster Årets resultat justerat för jämförelsestörande poster Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Har din organisation antagit riktlinjer för RUR? Har din organisation avsatt medel i RUR? Tabell 35 (Om nej på föregående fråga) Om din organisation inte har avsatt medel till RUR, vilket eller vilka är de viktigaste skälen? Vi har inga riktlinjer för RUR Vi har inte haft ekonomisk möjlighet att göra avsättningar till RUR Vi har tillräckligt höga resultatmål för att ha en god marginal ändå RUR bidrar inte till att uppfylla god ekonomisk hushållning RUR riskerar att bidra till en sämre budgetdisciplin Regelverket kring RUR är otydligt och svårt att tillämpa Vi vill inte låsa in medel som bara kan användas för konjunkturutjämning Vi använder hellre andra möjligheter till avsättningar i eget kapital än RUR Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Har ni i er organisation använt medel från RUR? Tabell 37 Vilken var den huvudsakliga orsaken till att ni använde medel från RUR? Lägre skatteunderlagstillväxt till följd av den konjunkturella utvecklingen Skatteunderlagstillväxten blev lägre än beräknat Statsbidrag eller annan intäkt blev lägre än beräknat Kostnaderna blev högre än beräknat När har avsättningen av medel till eller användning av medel från RUR bestämts? I samband med budgetbeslut I samband med årsbokslut Både i budgetbeslut och i samband med årsbokslut Vet ej/ej aktuellt Använder ni er av andra typer av reserveringar i årsbokslutet, där syftet är att täcka kommande kostnader? För vilka ändamål använder ni er av andra typer av reserveringar? Har RUR förbättrat den långsiktiga ekonomiska styrningen i din organisation? Borde avsättning till RUR eller någon form av liknande reservering vara obligatoriskt? Vet ej/kan inte bedöma Har organisationen beslutat om riktlinjer för medelsförvaltning? Tabell 44 Lägger riktlinjerna för medelsförvaltning mest betoning på god avkastning eller på betryggande säkerhet? Mest betoning på god avkastning Mest betoning på betryggande säkerhet Tabell 45 Har det –2019 inträffat händelser i organisationen där man i efterhand har insett att risktagandet inom ramen för medelsförvaltningen varit för stort? På vilket eller vilka sätt säkerställer ni kompetensen och de personella resurserna för medelsförvaltning i er organisation? Delad resurs inom koncernen Delad resurs mellan två/flera kommuner eller regioner Stöd från annan affärsbank/kreditinstitut Anm. Fler än ett svarsalternativ är tillåtet vilket leder till att svarsandelen summerar till . Om organisationen handlar med finansiella instrument, har det –2019 hänt att pantsättningsförbudet gjort att ni avstått från någon placering av medel eller handel med