sou · H9B368 · 2021-08-25 00:00:00 — Den kriminella miljön har beskrivits som bestående av ett stort antal lågtoleranta och lättkränkta individer vilket leder till att osämja ofta uppstår. Även om konflikterna är på individnivå kan de p.g.a. de inblandades anknytning till nätverk växa och förstärkas och komma att involvera flera personer. När det gäller mc-gängen sägs det att dessa är mindre benägna att ”gå hela vägen” i konflikter än mindre hierarkiska grupper – inte sällan görs en konsekvensanalys och det krävs en diskussion inom organisationen innan de beslutar sig att gå över till våldshandlingar i en konfliktsituation. De stads- dels- och förortsbaserade grupperna beskrivs i stället så att besluts- vägarna inom dessa inte är lika strukturerade och att de därför med kort varsel kan ta till våld.36 Även inbördes konflikter förekommer. De aktuella grupperna be- skrivs av bl.a. Brå som att de under ytan inte är lika lojalitetsbundna som de ofta vill framställa sig. Både hot och våld förekommer inom kriminella grupper och nätverk. Många av grupperna styrs med våld och är mycket våldsbenägna – straff kan utdelas mot de egna i form 36Brå 2016:12 s. 67 ff. och 74 ff., Brå 2020:4 s. 15 och (2017a) s. 25. av skjutningar, misshandel, rån och s.k. bötningar. För att hålla ihop grupper såsom mc-gäng tillämpas ofta hierarkier och kollektiva regler. Överträdelser bestraffas och kan leda till uteslutning eller i värsta fall dödligt våld. De stadsdels- och förortsbaserade grupperna har som sagt däremot sällan en lika formaliserad organisationsstruktur som de självdefinierade grupperna, snarare byggs nätverksstrukturen upp kring några tongivande aktörer. Regler och bestraffningsprinciper är sällan bestämda i förväg utan formuleras mer godtyckligt av ledarfigurer från fall till fall. I denna sorts grupper sägs det vara mycket vanligt med inbördes konflikter och maktkamp. Konsekvensen blir att många av grupperna till sin struktur är lösliga och föränderliga. Ledarskap utmanas, sprickor uppstår och konstellationer kommer och går. Enligt den bild vi fått kan interna konflikter alltså leda till att nya konstellationer som ligger i fejd med varandra uppstår och att konflikten byter skepnad och i stället blir en extern konflikt mel- lan två sidor.37 Mer om konflikternas orsaker och hur de utspelar sig Orsakerna kan variera men våldet kan sammankopplas med narkotikahandeln kan det vara svårt att utläsa vad som ligger bakom fall av konflikter och dödligt våld. I de fall det går rör det sig enligt Brås studier av dödligt våld i den kriminella miljön ofta om ekonomiska motiv, hämnd eller att gärningspersonen känt sig hotad. Det finns dock tecken på att ekonomi (ofta rör det sig om konflikter kring narkotikaaffärer, andra typer av brottsvinster eller olika typer av oreglerade skulder) som motiv- eller orsakstema har minskat medan konflikter kring de inblandades sociala relation eller beteende (det kan t.ex. röra sig om olika typer av upplevda kränkningar eller hur man bemött varandra) har ökat. I nära två tredjedelar av fallen av dödligt våld inom den kriminella miljön framgår det dock att åt- minstone någon av de inblandade tillhör en kriminell gruppering eller nätverk.38 Även om orsakerna till konflikterna inte är entydiga är det enligt vår mening på ett övergripande plan svårt att komma ifrån bilden att 37Brå 2016:12 s. 13 ff. och 61 ff. och (2019a) s. 10. 38Brå 2020:4 s. 10 och 43 ff. narkotikabrottsligheten är starkt kopplad till det grova våld som förknippas med kriminella nätverk. Tillgängliga rapporter samt våra kontakter med olika företrädare inom och Brå m.fl. pekar i princip alla ut narkotikabrottsligheten som en faktor i sammanhanget, även om dess beskrivning som orsak varierar.39 Den bild som presenteras sträcker sig från att det handlar om rena konkurrenssituationer och revirstrider till att det inte är narkotika- försäljningen i sig som är den drivande kraften bakom de våldsbrott som förekommer, utan att förklaringen snarare kan sökas i att den kriminella miljö i vilken försäljningen äger rum är våldsam och inbegriper att grovt våld används för att lösa olika konflikter (se även avsnitt 3.4 om den svenska narkotikamarknaden). Även i Brås intervjustudie med personer med erfarenheter av skjutvapenvåld i den kriminella miljön beskrivs det att konflikter som leder till skjutningar oftast har någon form av koppling till narkotikamarknaden och då främst till försäljningen av cannabis.40 Oavsett ursprunget till en konflikt belyser sistnämnda studie också två viktiga aspekter av våldet, dels dess funktion som maktmedel, dels som försvar eller hämnd, vilket behandlas i det följande tillsam- mans med några övriga frågor. Det beskrivs att det är konfliktens konsekvenser som är avgörande för de inblandade, alltså hur konflikten påverkar vars och ens ställ- ning och position inom den kriminella miljön. Med andra ord tycks det inte vara konfliktens orsaker i sig som är det viktiga. De in- blandade ser i stället skjutvapenvåldet som en investering i den egna kriminella karriären, eftersom våldet är ett sätt att bygga upp sitt rykte och stärka sin position. Ens rykte förknippas med vinster, som att t.ex. få mer inflytande över den lokala narkotikamarknaden. Sam- tidigt är ryktet kortvarigt och lätt att förlora och måste därför ständigt upprätthållas och försvaras. Enligt Brå kan konflikter och skjutningar alltså vara användbara i spelet om position och makt, både på narkotikamarknaden och i den kriminella miljön i stort. och (2016), Drogsituationen – Lägesbild i –2016, s. 9, (2017) s. 10, m.fl. (2019) s. 21 Brå 2020:4 s. 43 samt (2021) s. 3. 40Brå 2019:3 s. 55 f. i andra sammanhang beskrivs det att mer eller grövre våld måste till för att flytta fram eller skydda den egna positionen. Unga, perifera deltagare i den kriminella miljön tar i högre grad än tidigare chansen att avancera genom att skjuta. Man kan beskriva detta som en sorts inflationsprocess. Mer våld krävs för att åstadkomma en viss effekt och om de inblandade aktörerna utgår från sådana antaganden kan det få konsekvenser för motivationen att söka fredliga lösningar när konflikter uppstår.41 Även i andra rapporter talas det om ett skifte i den kriminella miljön där det vuxit fram en ung generation som inte drar sig för att ta till våld samt om betydelsen av att inom dessa grupper bygga det egna ”varumärket” och upprätthålla ett våldskapital. Det beskrivs bl.a. att en mindre personlig konflikt kan räcka som bakomliggande orsak och att våldet har en viktig funktion på så sätt att ett trovärdigt våldskapital är centralt för att genomföra viss brottslig verksamhet och för att t.ex. inte bli pålagd fiktiva skulder.42 Skjutvapenvåldet beskrivs i Brås intervjustudie också som ett sätt att skydda sig själv. Många personer i studien beskriver att tillvaron präglas av rädsla, stress och ångest och att man måste skjuta först, för att förhindra att man själv blir skjuten. Några menar att behovet av den här typen av strategier har ökat och att man behöver ta till grovt våld för att hindra en hämndaktion som man räknar med ska inträffa. synliggörs det att detta perspektiv är fullt av paradoxer. Att genomföra en skjutning tycks öka den egna utsatt- heten snarare än minska den. Detta eftersom det kan provocera fram motaktioner, inte bara från andra som känner sig hotade utan även utifrån en utbredd hämndlogik som innebär att en genomförd skjut- ning måste medföra någon form av motaktion. Därmed hålls kon- flikter vid liv och kan bli till spiraler där det inte är möjligt att så att säga ”skjuta sig fri”.43 41Brå 2019:3 s. 8 f. 42Brå 2016:12 s. 69 och 76 f., Brå 2018:6 s. 80 och (2017) s. 10. 43Brå 2019:3 s. 9 f. och 79. Våldshandlingarna hänger ofta ihop Många skjutningar synes alltså hänga ihop. Forskning om skjut- vapenvåld i har visat en ökad risk för nya skjutningar, i både tid och rum, när en skjutning ägt rum och att en stor del av skjut- ningarna är svar på tidigare skjutningar i pågående gängkonflikter. Det förekommer alltså fall av dödligt våld som förefaller vara direkta reaktioner på andra sådana fall. Mönstret är dock inte lika tydligt för sprängningar.44 Kort sammanfattat har det visat sig att skjutningar är särskilt van- liga i vissa områden, som till stor del sammanfaller med utsatta om- råden, samt att risken är ungefär fyrdubblad för en ny skjutning i närheten efter att en skjutning inträffat. Enligt den senaste studien på området är risken för en ny skjutning särskilt förhöjd om skjutningen skett i närheten av en öppen drogscen i ett utsatt område. En analys genomförd av Brå visar även att det blivit vanligare att fall av dödligt skjutvapenvåld är länkade till varandra i den meningen att misstänkta i ett ärende också förekommer som miss- tänkta eller brottsoffer i andra ärenden om dödligt våld.45 Enligt Brå är senare års utveckling av det dödliga skjutvapenvåldet svårförklarlig utifrån sådana faktorer46 som ofta läggs till grund för trender i det dödliga våldet. En rimlig slutsats är enligt Brå i stället att ökningen kan handla om en särskild gruppdynamik i den krimi- nella miljön, där skjutningar utlöser varandra.47 I Polisens analys av material från Encrochat talas det om att våldsbrotten i långvariga konflikter endast i liten utsträckning be- döms ha en direkt koppling till ursprungsmotiven. Konflikterna har i stor utsträckning övergått till långvariga våldsspiraler där tidigare våldsbrott föder fram nya.48 44Brå 2020:4 s. 25 och m.fl. (2019), Explosive violence: A near-repeat study of hand and shootings in urban . 45Sturup, mf.l. (2017), Near-repeat shotings in contemporary to 2015, 31, s. 73–92, Gerell m.fl. (2021), Open Drug Markets, Vulnerable Neighbourhoods and in Two Swedish Cities, , Intelligence and Counter Terrorism samt Brå 2020:4 s. 10 och 54 ff. 46Till exempel förekomsten av illegala drogmarknader, kriminella gäng och bristande för- troende för rättsväsendet, kopplingar till utsatta områden/socioekonomiska faktorer eller invandring/etnisk mångfald samt tillgången till vapen, vilka är förhållanden som förekommer även i andra länder. 47Brå 2021: 8 s. 11 och 68 ff. 48Polismyndigheten (2021) s. 12. Ett tema som återkommit ovan är instabiliteten i den kriminella miljö inom vilken mycket av det dödliga våldet äger rum. I Brås intervju- studie omnämns denna instabilitet som framträdande. Föränderliga samarbeten beskrivs, vilka sägs bygga på vänskap och lojalitet som de inblandade haft med sig in i miljön. Detta ligger långt ifrån de mer formaliserade organisationer som återfinns i andra sammanhang. Vän- skapsrelationerna tycks ha gjort det möjligt att verka relativt flexibelt –ibland självständigt och ibland tillsammans med andra. Men rörlig- heten skapar också konkurrenssituationer och konfliktytor, vänskap och lojalitet kan plötsligt vändas till konkurrens och fiendskap. I från- varon av strukturer som kan hantera uppkomna konflikter tycks instabiliteten därmed bidra till våldet.49 Närmare om omfattningen av problemet och kopplingen till utsatta områden Antalet kriminella nätverk sägs ha ökat sägs antalet sammanslutningar i den kri- minella miljön ha ökat (se även nedan).50 Hur många kriminella nät- verk som det totalt finns i är dock svårt att säga, svaret är om inte annat avhängigt vad man lägger i begreppet. Kriminella nätverk och utsatta områden Vad man däremot kan konstatera är att många kriminella nätverk har koppling till s.k. utsatta områden. I en kartläggning identi- fierade 61 områden i svenska städer som utsatta områden och bedömde 22 av dessa som särskilt utsatta. Enligt kart- läggningen kan det antas att det i ett genomsnittligt utsatt område finns tre nätverk som bedöms som kriminella och drygt 70 med- lemmar varav åtta är tongivande. I de flesta särskilt utsatta områdena uppgår dock antalet medlemmar till över 100. Totalt bedömdes det finnas minst 5 000 medlemmar fördelade på omkring 200 kriminella nätverk i de utsatta områdena. Nätverken är oftast löst sammansatta 49Brå 2019:3 s. 114. 50Brå 2016:12 s. 127. med en informell hierarki, vilket överensstämmer med Brås beskriv- ning av stadsdels- och förortsbaserade grupper (se avsnitt 3.3.1). Deras huvudsakliga sysselsättning är narkotikaförsäljning och den vanligaste drogen är cannabis. Av kartläggningen framgår också att ser en förändring i hur våldet mellan kriminella utövas i detta sammanhang. Man menar att uppgörelser tidigare skedde i det dolda, på undanskymda platser eller inomhus, medan våldet har flyttat ut och i större utsträckning sker i det offent- liga rummet. Med andra ord ges en bild som svarar mot den beskrivning av brottsutvecklingen som lämnats i det föregående (se avsnitt 3.2). beskriver också att färre drar sig för att använda skjutvapen i konflikter jämfört med tidigare, och att vål- det sker mer impulsivt i dag.51 I en uppdaterad kartläggning har två områden avförts från listan över utsatta områden och ett område tillkommit.52 I sammanhanget kan nämnas att nära en tredjedel av det dödliga våldet i den kriminella miljön –2017 skedde i utsatta områden. Jämfört med antalet invånare i resten av landet är de utsatta områdena mycket små; av befolkningen bor där. Med beaktande av detta är dödligt våld i den kriminella miljön mer än åtta gånger så vanligt i utsatta områden som i övriga landet (beräk- nat utifrån antalet fall per 100 000 män). Jämförelsen utgår från om brottsplatsen ligger i ett utsatt område eller inte. Skulle den även omfatta händelser som skett utanför utsatta områden, men där brottsoffer eller gärningsperson har en anknytning till ett sådant område, skulle skillnaderna sannolikt bli ännu större.53 Om man tittar närmare på situationen i exempelvis , som är en av de storstadsregioner som är mest berörd av skjutningar i samband med konflikter bland kriminella, har en annan kartlägg- ning från identifierat 50 kriminella nätverk i regio- 51Polismyndigheten (2017a). Utsatta områden beskrivs som geografiska områden som karak- täriseras av en låg socioekonomisk status och där kriminella har en inverkan på lokalsamhället. Inverkan är snarare knuten till den sociala kontexten i området än de kriminellas utstuderade vilja att ta makten och kontrollera lokalsamhället. Särskilt utsatta områden kännetecknas dess- utom av en allmän obenägenhet att delta i rättsprocessen. Det kan även förekomma syste- matiska hot och våldshandlingar mot vittnen, målsägare och anmälare i området. Situationen i området innebär att det är svårt eller nästintill omöjligt för Polisen att fullfölja sitt uppdrag, vilket kräver regelmässig anpassning av arbetssätt eller utrustning. har det skett en normalisering vilket lett till att varken Polisen eller de boende reflekterar över det avvikande läget i området. 52Polismyndigheten (2019b), Kriminell påverkan i lokalsamhället. 53Brå 2020:4 s. 26. nen , varav 30 nätverk bedömdes ha ett högt eller mycket högt våldskapital. Majoriteten av dessa är vad som benämns lokala kriminella nätverk, vilket alltså motsvarar vad som av Brå benämns stadsdels- och förortsbaserade grupper (se avsnitt 3.3.1). Utmärk- ande för sådana nätverk, vilka har ökat till antalet sedan en tidigare kartläggning 2017, är att de i huvudsak är verksamma i ett specifikt geografiskt område som de har anknytning till. I regel är det fråga om utsatta områden. Enligt kartläggningen ägnar dessa nätverk sig åt narkotikabrottslighet och har ofta ett betydande våldskapital. Förutom sådana konstellationer omfattar de 50 identifierade krimi- nella nätverken bl.a. vad som i kartläggningen benämns tongivande kriminella aktörer och självmarkerande grupper, vilket i huvudsak motsvarar Brås beskrivning av projektbaserade konstellationer och självdefinierande grupper (se avsnitt 3.3.1). Av de 50 identifierade kri- minella nätverken hade nära 30 nätverk genomfört eller anstiftat skjutningar (varav nästan samtliga var lokala kriminella nätverk) och cirka en fjärdedel använt handgranater eller andra sprängämnen i sin våldsanvändning (även här var majori- teten lokala kriminella nätverk). 20 nätverk var eller hade varit in- volverade i konflikter med andra nätverk . Samman- taget ges en bild som väl överensstämmer med vad som sagts ovan beträffande vilken typ av grupper det är som främst kan förknippas med de senaste årens våldsutveckling (se avsnitt 3.3.2).54 Familje- och släktbaserade nätverk samt mc-gäng Avslutningsvis kan något sägas också om sådana andra grupper eller nätverk som beskrivs ha en kapacitet till grovt våld. När det gäller familje- och släktbaserade nätverk har vi inte funnit några konkreta uppgifter i myndighetsrapporter avseende det totala antalet s.k. kriminella klaner eller de individer som ingår i dessa. Men antalet personer i sådana nätverk är enligt våra kontakter med Polismyn- digheten av allt att döma mindre än i de stadsdels- och förorts- baserade grupperna. Enligt Polisens interna underrättelseuppgifter finns det minst ett 40-tal släktbaserade kriminella nätverk på olika platser i . I en icke-publicerad fallstudie avseende fyra av dessa nätverk har samtliga funnits i utsatta områden. 54Polismyndigheten (2019a) s. 7 f. och 11. ortsbaserade grupper är alltså inte de enda sortens nätverk som före- kommer i sådana områden. Vad gäller antalet individer med koppling till mc-gäng har detta i en forskningsrapport uppskattats till runt 5 000 och mäng- den etablerade avdelningar bedöms ha ökat sedan millennieskiftet.55 3.3.4Allmänt om brottsligheten inom ramen för kriminella nätverk I detta och nästa avsnitt redovisas vår kartläggning av vilka brott som är vanligt förekommande i kriminella nätverk. Redogörelsen utgör en grund till våra överväganden och förslag i kap. 8. Den varierande graden av organisation och struktur hos de kriminella nätverken gör det dock svårt att ge en enhetlig bild av de brott som de begår. Det kan handla om alltifrån allvarliga och väl organiserade brott – ibland med internationell förankring – till mindre ordningsstörningar.56 Någon kriminalstatistik över brott begångna inom ramen för krimi- nella nätverk finns heller inte att tillgå. Beträffande nätverkskriminalitet som kategoriseras som organise- rad brottslighet och som ofta utgör ett myndighetsgemensamt pro- blem är listan lång över vilka typer av brottslighet som förekommer. Till viss del är det fråga om ekonomiskt eller administrativt präglad brottslighet men även annan brottslighet nämns. De kategorier av brott som framgår av senare rapporter57 på detta tema är bl.a.: •Brott mot välfärdssystemen och arbetsmarknadsbrottslighet (t.ex. avseende assistansersättning, löne- och andra ersättningssubven- tioner eller garantier, studiemedel, pensioner och i form av sken- anställningar, svartarbete, osanna fakturor och lönebetalningar vid /RUT-arbeten samt felaktig folkbokföring) •Ekonomisk brottslighet (t.ex. i form av oredovisade inkomster och utbetalningar, punktskattebrott avseende alkohol och tobak samt fusk med mervärdesskatt) /4 s. 25. 56Brå 2018:6 s. 9 och (2017b) s. 9–17. m.fl. (2019), (2017) och Brå (2017). •Bedrägerier (t.ex. genom annonsbedrägerier och s.k. nätfiske/ phishing samt genom kort- och kreditbedrägerier som föregås av identitetsintrång i form av stulna kortuppgifter och köp i annans namn) •Människohandel och människosmuggling (t.ex. avseende tiggeri med tvångsinslag, tvångsarbete eller för sexuella ändamål) •Miljöbrott (t.ex. s.k. avfallsbrott och olagligt genomförda gräns- överskridande avfallstransporter) •Internationell tillgreppsbrottslighet (t.ex. stölder av fordon, maski- ner och verktyg men även i form av bostadsinbrott och butiksstölder, vilka bl.a. begås av utländska stöldligor) •Narkotikabrottslighet (som beskrivs som en central del av den organiserade brottsligheten och sker både genom smuggling och försäljning) •Våldsbrottslighet och brottslighet hänförlig till befattning eller användning av vapen och sprängämnen (där våldet bedöms vara starkt kopplad till narkotikabrottsligheten och främst härröra från vissa grupper, jfr avsnitt 3.3.2 ovan) •Penningtvätt (vilket för många former av brottslighet är en förut- sättning för att kunna använda eller flytta brottsvinster till den legal sektorn) •Ideologiskt motiverade brott (t.ex. finansiering av terrorism) •Komplex cyberbrottslighet (bl.a. olika former av dataintrång). Sammanfattningsvis spänner sig brottsligheten över många områ- den, i vart fall när det är fråga om mer organiserade former av nät- verk. All den brottslighet som anges ovan framstår dock inte som tydligt kopplad till den våldsutveckling som har beskrivits i avsnitt 3.2 och framhålls i våra direktiv. Att behandla all olaglig verk- samhet som förekommer inom olika kriminella nätverk låter sig heller inte göras inom ramen för vårt arbete. I nästa avsnitt granskas i stället delar av brottsligheten närmare. 3.3.5En närmare blick på brottsligheten i löst sammansatta kriminella nätverk i utsatta områden Vår utrednings tillkomst har sin bakgrund i de senaste årens vålds- upptrappning i form av skjutningar och sprängningar och direktiven betonar särskilt att många kriminella grupper består av lösa nätverk. Dessutom avser vårt kartläggningsuppdrag särskilt sådana brott i kriminella nätverk som är kännetecknande för konflikter och uppgörelser. Det är därför av särskilt intresse att ringa in den brotts- lighet som begås av den sortens grupper som kan knytas till vålds- utvecklingen. Som redovisats i avsnitt 3.3.2 är det i huvudsak fråga om s.k. stadsdels- och förortsbaserade grupper, vilka ibland även benämns lokala kriminella nätverk. Utmärkande för dessa nätverk, vilka fram- ställningen nedan kommer att fokusera på, är att de ofta förekommer i utsatta områden och i regel har en lösare sammansättning än organiserad brottslighet i form av t.ex. mc-gäng, även om undantag i form av mer organiserade nätverk finns (se bl.a. avsnitt 3.3.1). Även med denna inriktning är det inte helt utan svårigheter att besvara vilka brott som är vanligt förekommande i nätverken. Vissa övergripande konstateranden kan dock göras. Utifrån information från bl.a. våra experter och kontakter med olika företrädare inom och Brå m.fl. har vi skapat oss den bild som redovisas i det följande. Eftersom det inte finns någon egentlig stati- stik att tillgå tar redogörelsen delvis sikte på vilken sorts brottslighet som får anses typisk eller kännetecknande för sådana kriminella nät- verk, snarare än vilka brott som numerärt förekommer oftast. Redan här kan nämnas att de uppgifter som lämnats till oss främst avsett vissa sorters allvarligare brottslighet. Det kan dock inte uteslutas att t.ex. lindrigare brottslighet i form av mängdbrottslighet såsom ringa nar- kotikabrott, ringa stöld och trafikbrottslighet m.m., men även annan brottslighet, förekommer oftare rent antalsmässigt i nätverken. Vanligt förekommande eller typiska brott Den brottslighet som ofta förekommer i de aktuella grupperna, eller typiskt sett är central för dessa, hänför sig enligt vår bild främst till narkotikaförsäljning och brottslighet som innefattar våld och hot och ger upphov till, eller består i användningen av, ett s.k. våldskapi- tal. Utifrån det kan man peka på vissa sorters brott som är vanligt förekommande i sammanhanget eller i allt fall typiska för grupperna. I samband härmed kan man skilja på brott som ger intäkter, dvs. vinningsbrottslighet, och brott med koppling till ett våldskapital, vil- ket ibland benämns som instrumentell brottslighet. Vissa brott kan vara såväl vinningsinriktade som instrumentella, t.ex. rån och ut- pressning. Narkotikabrottslighet är en första gemensam nämnare för många kriminella nätverk och inte minst för den sortens grupper som benämns som stadsdels- eller förortsbaserade, vilket framgår av såväl tillgängliga rapporter som våra olika kontakter. Narkotikaförsälj- ning har beskrivits för oss som den centrala vinningsdrivande brotts- ligheten för dessa grupper, vilka sägs vara dominerande inom canna- bishandeln men även ägnar sig åt hantering och försäljning av andra droger såsom t.ex. kokain och opioider.