sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Ändrade regler i medborgarskapslagen SLUTBETÄNKANDE AV UTREDNINGEN OM FÖR SVENSKT MEDBORGARSKAP OCH ANDRA FRÅGOR OM MEDBORGARSKAP (USSMA) Ändrade regler i medborgarskapslagen Slutbetänkande av Utredningen om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap och andra frågor om medborgarskap (USSMA) SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade vid regeringssammanträdet att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som inne- bär att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska vara ett krav för medborgarskap i och att se över vissa frågor om förvärv och förlust av medborgarskap (dir. 2019:70). 5november 2019 utsågs numera f.d. justitierådet vid Högsta förvalt- till särskild utredare. Som sakkunniga i utredningen förordnades rättssakkunniga och kanslirådet , båda . Som expert i utredningen förordnades departementssekreteraren , Arbetsmarknads- departementet. Som sakkunnig förordnades rätts- liga experten , . Som experter förordnades rättsliga experten , , och kanslirådet , Utrikes- departementet. Samordnaren , , var förordnad som sakkunnig i utredningen i perioden –. Departementssekreteraren , Utbildnings- departementet, undervisningsrådet , , och språkvårdaren , och folkminnen, var förordnade som experter i utredningen i perioden –. Professorn , univer- sitet, var förordnad som expert i perioden – Utredaren har biståtts av ett sekretariat. Som sekreterare i utred- ningen har rättssakkunniga varit anställd från och med och rådmannen har varit anställd i perioden –. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för utredningen vilket innebar att utredningstiden förlängdes till (dir. 2020:130). överlämnade utredningen sitt delbetänkande Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt med- borgarskap (SOU 2021:2). Utredningen, som har antagit namnet USSMA, överlämnar härmed slutbetänkandet Ändrade regler i medborgarskapslagen (SOU 2021:54). 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt 1.2 Förslag till förordning om ändring i medborgarskapsförordningen (2001:218)............................. 1.3 Förslag till förordning om ändring i folkbokföringsförordningen (1991:749) ............................... 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2019:502) med instruktion för ................. Utredningens uppdrag och arbete................................ Utredningen och ändrade regler i utlänningslagen................. Medborgarskap och statslösa barn födda i ........ Statslösa barns rätt till medborgarskap ................................. Registrering och fastställelse av statslöshet och medborgarskap för barn .................................. Åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet ..... 4.2Statslösa barn, konventionsåtaganden 4.3 Uppehållstillstånd i .................................................... 4.4Automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa statslösa barn födda i ................................................. 4.4.1Kan ett automatiskt förvärv bidra till att motverka uppkomsten av statslöshet?................... 4.4.2Villkor om permanent uppehållstillstånd hos Hur kan ett automatiskt förvärv gå till? 4.4.4Bör det införas ett system med automatiska 4.5Medborgarskap genom anmälan för den som har fyllt 18 men inte .......................................................... Hederligt levnadssätt i medborgarskapsärenden .......... Hederligt levnadssätt vid naturalisation.............................. Ett krav som funnits .................................... 5.3.2Dispens från kravet – karenstider vid Prövningen av kravet på hederligt levnadssätt .... 5.4 Krav på hederligt levnadssätt för barn................................. Anmälningsärenden – en förenklad typ av förvärv Förvärv av medborgarskap genom anmälan ............... 6.2Utvecklingen av möjligheten att förvärva medborgarskap genom anmälan........................................... 7 Ett krav på hederligt levnadssätt i anmälningsärenden... 137 7.1 Ett krav på hederligt levnadssätt – eller något annat?......... 7.2Ett krav på frånvaro av kriminell belastning i anmälningsärenden i andra nordiska länder ...................... 7.3Är det rimligt med ett krav på frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. för barn? 7.4 Ett krav avseende brottslighet.............................................. Ett krav på frånvaro av allvarlig brottslighet........ Dömd eller misstänkt för allvarlig brottslighet ... 7.5Ett krav avseende hot mot säkerhet eller 7.6Ett krav avseende verksamhet i eller bestämmande inflytande över bl.a. terroristorganisationer........................ Vem ska omfattas av kraven?................................ Vem ska inte omfattas av de nya kraven .............. Ett annat krav för statslösa födda i ? Den uppgivna identiteten ska vara riktig ............................ Konsekvenser av utredningens förslag Bakgrunden till nuvarande handläggningsordning ............. 8.3En handläggande myndighet för alla Ändrad tidpunkt för förvärv av medborgarskap Tidpunkten för förvärv genom anmälan ............................. Bakgrund till nuvarande ordning ......................... Ändrad tidpunkt för förvärv................................................ Hedersrelaterat våld och förtryck ............................... och frågor om konsulärt bistånd .......................... 10.3 Hedersrelaterat våld och förtryck ....................................... Sammanfattning av begreppet .............................. 10.3.3Hur många är drabbade av hedersrelaterat våld 10.3.4 Tvångsäktenskap, vilseledande till tvångsäktenskapsresa och könsstympning .......... Befrielse från svenskt medborgarskap ........................ Befrielse från medborgarskap............................................... Bakgrund till bestämmelserna............................... Handläggning av befrielseärenden........................ 11.2.4 Befrielse från medborgarskap i andra länder........ Hur kan barns rättigheter stärkas? 11.3.1 Bestämmelserna bör utökas för att skydda barn ... 11.3.2Bestämmelserna ska utökas med särskilda villkor till skydd för barns medborgarskap .......... 11.4 Ytterligare justeringar av bestämmelserna om befrielse ..... 11.4.2 Befrielse kan vägras om ansökan inte görs av fri vilja ................................................................ 11.5 Ändring av beslut om befrielse från svenskt 11.5.1 Grunderna för att ändra förvaltningsbeslut ......... 11.5.2 Återkallelse av beslut om befrielse ....................... Personuppgiftsbehandling och sekretess .................... av EU:s dataskyddsförordning ............................. 12.1.2 Rättslig grund för personuppgiftsbehandlingen ... 12.1.3Personuppgiftsbehandlingen inom medborgarskapsområdet är tillåten och 12.2 Tydligare författningsstöd för informationsutbytet vid prövningen av hederligt levnadssätt............................... Krav på stöd för informationsutbyte ................... 12.2.3Det befintliga stödet för informationsutbyte mellan och , Säkerhetspolisen 12.2.4 En ny bestämmelse i 12.3Stöd för personuppgiftsbehandlingen vid handläggningen av de nya reglerna 12.4 Personuppgiftsbehandlingen vid automatiskt förvärv av 12.4.1 behandling av personuppgifter ..... 12.4.2Stöd för utlämnande av 12.5.1 De nya kraven i anmälningsärenden..................... 12.5.2 Befrielse från svenskt medborgarskap ................. Förvärv av svenskt medborgarskap efter anmälan.............. Befrielse och återkallelse av befrielsebeslut ........................ Automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i ...................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... 14.2.1 Automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa statslösa barn födda i ....................... 14.2.2 Nya krav för förvärv i anmälningsärenden .......... En handläggande myndighet ................................ 14.2.4Tidpunkten för förvärv av medborgarskap 14.2.5 Befrielse från svenskt medborgarskap.................. Ekonomiska konsekvenser för staten.................................. Ekonomiska konsekvenser för kommuner, regioner, länsstyrelser, företag och enskilda ....................................... Kommuner och regioner ....................................... Företag och enskilda ............................................. Konsekvenser för domstolarna och regeringen i egenskap av överprövningsinstans ..................................... Jämställdhet och integration................................. 15.4.2 Brottslighet och allmän säkerhet .......................... 15.4.3 Sysselsättning och offentlig service...................... Klimat och miljö .................................................... Kommuner och regioner ....................................... Förslag till finansiering av förslagen .................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om Detta betänkande innehåller utredningens analyser, bedömningar och förslag när det gäller frågorna om det behövs ytterligare åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet, om tidpunkten för för- värv av medborgarskap genom anmälan bör justeras, om det ska införas krav på hederligt levnadssätt för förvärv av medborgarskap efter anmälan och om möjligheterna att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap ska utökas. De förslag som lämnas föreslås träda i kraft och regleras i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och medborgarskapsförordningen (2001:218). Nedan följer en sammanfattning av utredningens förslag. Ytterligare åtgärder för att begränsa förekomsten av statslöshet Automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för statslösa barn födda i Utredningen har i uppdrag att utreda om det bör införas ett auto- matiskt förvärv av medborgarskap vid födelsen för statslösa barn födda i som har en förälder med permanent uppehållstillstånd och även i övrigt en anknytning till . Utredningen har landat i att det inte bör införas ett sådant system. Detta då ett system med automatiskt förvärv bedöms behöva involvera såväl som , vilket skulle leda till att handläggningen inte kan ske så snabbt och smidigt som önsk- värt och att kostnaderna för systemet blir höga. Det är också svårt att konstruera ett system som träffar ”rätt statslösa barn”. Det vill säga de som förblir statslösa och som t.ex. inte såsom barn till föräldrar med medborgarskap i och kan förvärva föräldrarnas medborgarskap genom registrering eller anmälan till hemlandsmyndigheten. En annan anledning till att utredningen inte föreslår ett system med automatiskt förvärv är att statistiken visar att något eller efter födelsen så är antalet barn som vid födelsen registrerades som statslösa i inte längre lika högt. En betydande andel av de barn som registrerades som statslösa vid födelsen är inte längre statslösa, sannolikt på grund av att de förvär- var medborgarskap efter födelsen då t.ex. faderskap har fastställts eller en ny utredning ger stöd för att barnet är medborgare i ett visst land. För att ändå ge ett beredningsunderlag har utredningen utarbetat ett förslag på hur ett system med automatiskt förvärv av svenskt med- borgarskap skulle kunna se ut. Utredningen bedömer att utgångs- punkten ska vara att ett barn som föds som statslöst i samt har en förälder med permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet ska förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen. Utredningen bedömer att bör ansvara för beslut om registrering av svenskt medborgarskap och att i sådana ärenden ska kunna begära yttrande från , om det inte är obehöv- ligt, i frågorna om barnets förälder har permanent uppehållstillstånd i , och om barnet är statslöst. Utredningen anser vidare att ska bistå med bedömningen av stats- löshet och kontroll av föräldrars uppehållstillståndsstatus. Utred- ningen anser att det också är viktigt att och Migrations- verket enas om principerna för bedömningen av statslöshet. För att utredningens bedömningar ska vara så tydliga som möjligt innehåller betänkandet författningsförslag motsvarande vad som har sagts och en ny punkt om förvärv av svenskt medborgarskap i 2 § medbor- garskapslagen. Betänkandet innehåller också bedömningar när det gäller dataskydd, överklaganden och ekonomiska konsekvenser av ett sådant system. Ändringar i bestämmelserna om förvärv av medborgarskap efter anmälan för den som har fyllt 18 men inte 21 år Utredningen föreslår att dagens krav på hemvist för förvärv av medborgarskap för statslösa 18- till 21-åringar (8 § första stycket 2 medborgarskapslagen) ska kompletteras med en regel som gör det möjligt att förvärva medborgarskap om den statslöse har hem- vist här i landet eller under sammanlagt . Ändring- arna syftar till att säkerställa att bestämmelserna överensstämmer med konventionsrättsliga åtaganden och att hemvistkravet ska gälla lika för alla statslösa unga som anmäler om medborgarskap, oberoende av ålder. Enligt nu gällande bestämmelser blir kravet på hemvisttid t.ex. för den som ansöker som 19-åring och för den som ansöker som 18-åring. Som en följd av förslaget kommer ett statslöst barn som fick hemvist i efter också att kunna förvärva medborgarskap efter anmälan, även om hans eller hennes vårdnadshavare inte medverkat till medborgarskapsförvärv enligt 7 § medborgarskapslagen, vilket inte är möjligt . Utredningen förslår också att kravet på hemvist för den som har utländskt medborgarskap (8 § första stycket 2 medborgarskapslagen) ska ändras på så sätt att det inte längre ska krävas hemvist sedan utlänningen har fyllt , utan att det i stället ska ställas krav på att han eller hon ska ha hemvist här i landet . Förslaget innebär att den utländska medborgare som har fått hemvist i efter ges möjlighet att förvärva medborgarskap efter anmälan, om vårdnadshavaren av något skäl har avstått från att med- verka till att barnet får svenskt medborgarskap, vilket inte är möjligt . Förslaget innebär också att den omotiverade skillnad i hem- visttid som uppkommer , beroende på när anmälan görs, och som nämns i stycket ovan när det gäller statslösa unga, elimineras. Frågor om hederligt levnadssätt De flesta utlänningar blir svenska medborgare genom att ansöka om det (naturalisation). I ärenden om naturalisation finns ett krav på hederligt levnadssätt. Det finns emellertid ett enklare sätt att bli svensk medborgare för vissa; efter en anmälan. De bestämmelser som finns om förvärv av medborgarskap vid anmälan är tillämpliga främst på barn eller unga vuxna, men också på andra, t.ex. vissa nordiska medborgare samt de som varit svenska medborgare och önskar få tillbaka sitt med- borgarskap. I de flesta anmälningsärenden finns det inte något krav på hederligt levnadssätt. Utredningen föreslår att bestämmelserna om förvärv av svenskt medborgarskap vid anmälan ska kompletteras med olika krav som kan diskvalificera den som anmälan avser från att förvärva medborgarskap för att hindra t.ex. den som begått all- varliga brott från att förvärva medborgarskap. Utredningen föreslår att förvärv av medborgarskap efter anmälan inte ska kunna ske om den som anmälan avser är skäligen misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet. Begreppet ”allvarlig brottslighet” har valts för att fånga in allvarliga brott liksom upprepad brotts- lighet. Utredningen har övervägt olika metoder för att ringa in vad som bör avses med allvarliga brott och kommit till slutsatsen att med allvarliga brott i sammanhanget avses brott som har fängelse som maximistraff i straffskalan. Med en sådan definition av allvarliga brott skulle t.ex. följande brott omfattas: •människoexploatering (4 kap. 1 b § BrB), •olaga förföljelse (4 kap. 4 b § BrB), •grovt olaga hot (4 kap. 5 § BrB), •sexuellt utnyttjande av barn (6 kap. 5 § BrB), •grov förgripelse mot tjänsteman (17 kap. 2 § andra stycket BrB), och •övergrepp i rättssak (17 kap. 10 § BrB). De uppräknade brotten har alla fängelse som maxstraff, men självklart omfattas alla brott som har ett högre maxstraff såsom mord, grov misshandel, våldtäkt och människohandel. Det är inte bara brott i som kan anses utgöra allvarliga brott, utan även brott i andra författningar, t.ex. grovt narkotikabrott som regleras i narko- tikastrafflagen (1968:64), liksom grovt vapenbrott som regleras i vapenlagen (1996:67). I den mån det vid prövningen kommer fram att den som anmälan avser har begått brott i andra länder ska det kunna beaktas på motsva- rande sätt som föreslås ske vid prövningen av kravet avseende brotts- lighet i . Utredningen bedömer att det sannolikt skulle uppfattas som stö- tande för den allmänna rättskänslan att medge svenskt medborgar- skap till en person, som visserligen inte begått ett sådant brott som utredningen definierat som allvarligt men, som begått upprepade brott med lägre maxstraff. Det föreslås därför att upprepad brottslighet, under vissa förutsättningar, ska kunna leda till att en person diskvali- ficeras från att kunna förvärva svenskt medborgarskap efter anmälan. Med hänsyn till anmälningsinstitutets karaktär av en snabbare och enklare prövning har utredningen föreslagit att såväl en dom om som redan skälig misstanke om sådan allvarlig brottslighet som avses här ska räcka för att diskvalificera från förvärv av medborgarskap efter anmälan. Kravet avseende allvarlig brottslighet föreslås inte preciseras . I praktiken innebär det att en person som dömts för allvarlig brottslighet kommer att vara utesluten från möjlighet att beviljas svenskt medborgarskap efter anmälan. Hot mot säkerhet eller allmän säkerhet Utredningen föreslår att bestämmelserna om förvärv av svenskt med- borgarskap efter anmälan i medborgarskapslagen ska kompletteras med ett krav på att förvärv inte ska kunna ske om den som anmälan avser bedöms utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säker- het. Utredningen föreslår att den bedömning som ska göras i anmäl- ningsärenden ska göras på samma sätt som vid prövningen av kravet på hederligt levnadssätt i naturalisationsärendena och att handlägg- ningen av anmälningsärendena ska gå till på samma sätt som vid pröv- ningen av kravet på hederligt levnadssätt i naturalisationsärendena, dvs. genom remiss till Säkerhetspolisen. Utredningen föreslår vidare att sådana anmälningsärenden där Säkerhetspolisen har föreslagit att en ansökan ska avslås av skäl som rör säkerhet eller allmän säkerhet, ska klassificeras som säker- hetsärenden och därmed kunna överklagas till regeringen. Verksam i eller bestämmande inflytande över bl.a. terroristorganisationer Utredningen föreslår att bestämmelserna om förvärv av svenskt med- borgarskap efter anmälan i medborgarskapslagen ska kompletteras med ett krav på att förvärv inte ska kunna ske om den som anmälan avser har varit verksam i, eller har haft bestämmande inflytande över, en organisation eller grupp vars verksamhet innefattat terroristhand- lingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor. Kravet är formulerat i enlighet med praxis från Migrationsöver- domstolen när det gäller prövningen av kravet på hederligt levnadssätt i naturalisationsärenden. Med organisation eller grupp inblandad i terroristhandlingar eller systematiska, omfattande och grova över- grepp på andra människor avses enligt Migrationsöverdomstolen t.ex. organisationer där verksamheten innefattar övergrepp såsom tortyr, mord och utomrättsliga avrättningar. Prövningen av kravet föreslås göras på samma sätt som i naturalisationsärenden . Vem ska omfattas av kraven? Utredningens förslag avseende allvarlig brottslighet, hot mot säkerhet eller allmän säkerhet samt verksamhet i eller bestämmande inflytande över bl.a. terrororganisationer, föreslås gälla alla som om- fattas av en anmälan om förvärv av svenskt medborgarskap och har fyllt , utom de som med hänsyn till konventionsåtag- anden inte får omfattas. Med hänvisning till internationella förpliktelser föreslås kraven därför inte omfatta statslösa födda i och inte heller sådana medborgare i , , eller som önskar förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan enligt 18 eller 19 § medborgarskapslagen eller deras ogifta barn som förvärvar medborgarskap med stöd av 10 § medborgarskapslagen. För att de föreslagna kraven ska bli meningsfulla krävs att den hand- läggande myndigheten känner till identiteten på den som anmälan avser. Utredningen föreslår därför att medborgarskapslagens bestäm- melser om förvärv efter anmälan kompletteras med ett krav på iden- titet. Kravet föreslås formuleras på samma sätt som i 12 § andra stycket medborgarskapslagen, dvs. anmälaren eller anmälarens vård- nadshavare ska göra sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. För att finansiera prövningen av de nya kraven föreslår utredningen att avgiften i medborgarskapsförordningen för anmälningsärenden enligt 7–9 §§ medborgarskapslagen ska höjas från till . Vidare föreslås att det ska införas en avgift om 475 kro- nor för anmälan enligt en övergångsbestämmelse för vilken det inte tas ut någon avgift. För att tydliggöra att får lämna ut uppgifter till och hämta in uppgifter från , och vid prövningen av kravet på hederligt levnads- sätt i naturalisationsärenden föreslår utredningen att medborgarskaps- förordningen ska kompletteras med en ny bestämmelse. En liknande bestämmelse föreslås även för att tydliggöra att får lämna ut uppgifter till och hämta in uppgifter från och Säkerhetspolisen vid prövningen i anmälningsärenden av om någon är skäligen misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet, be- döms utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet, eller har varit verksam i, eller haft bestämmande inflytande över, en orga- nisation eller grupp som är eller har varit, inblandad i terrorhand- lingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor. Tidpunkten för förvärv av medborgarskap i anmälningsärenden Utredningen föreslår att prövningen av om villkoren för förvärv av medborgarskap efter anmälan är uppfyllda i medborgarskapslagen ska göras utifrån förhållandena för beslutet i ärendet, i stället för som utifrån förhållandena vid anmälningstillfället. Vidare föreslås att förvärvet av svenskt medborgarskap i fortsättningen ska fastställas till beslutsdagen. ska den som uppfyller de formella kraven vid anmälningstill- fället beviljas medborgarskap och det saknas möjlighet för Migrations- verket att beakta om omständigheterna har förändrats efter anmäl- ningstidpunkten. Detta innebär att är förhindrat att avslå en anmälan om medborgarskap även om en av förutsätt- ningarna är uppfyllda vid beslutstillfället. Det betyder att om t.ex. ett permanent uppehållstillstånd för den som anmälan avser har återkallats efter anmälningstillfället, är förhind- rat att avslå anmälan om medborgarskap. Att prövningen av om villkoren är uppfyllda ska göras utifrån förhållandena för beslutet i ärendet överensstämmer med vad som gäller i t.ex. naturalisationsärenden och vid tillämp- ningen av utlänningslagen (2005:716). I enlighet med detta föreslås att förvärvet av svenskt medborgarskap ska fastställas till besluts- dagen. Ändringarna föreslås ske genom att uttrycket ”förvärv genom anmälan” i 6–10 §§ medborgarskapslagen ersätts av uttrycket ”förvärv efter anmälan”. Anmälningsärenden som rör nordiska medborgare (18 och 19 §§ medborgarskapslagen) föreslås inte omfattas av förslaget om ändrad princip för prövningen i anmälningsärenden och att förvärvet av med- borgarskap av svenskt medborgarskap ska fastställas till beslutsdagen, då en sådan ordning inte bedöms vara möjlig med hänsyn till avtalet mellan , , , och om medborgar- skap (SÖ 2012:6). En handläggande myndighet för alla medborgarskapsärenden