sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Den statliga bolagsportföljen bestod 2019 av 40 helägda och sex delägda bolag med ett sammanlagt värde på . Av de statligt ägda bolagen har 22 stycken ett samhällsuppdrag som har beslutat, vilket innebär att de bolagen ska skapa samhällsnytta som inte alltid går att mäta i ekonomiska termer. I ägarpolicyn15 som tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande, slås fast att utgångspunkten för hållbart företagande är att företag ska driva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling, 12SKR 2020, Det framgångsrika skapas lokalt, inriktningsdokument för kom- muner och regioner 2020–2023, s. 10. 13SKR, Kommunala initiativ inom Agenda 2030, exempelsamling, och SKR, Regionala initiativ inom Agenda 2030 i , exempelsamling, . 14Regeringens skrivelse 2015/16:69, Politik för hållbart företagande, s. 35. 15Statens ägarpolicy och principer för bolag med statligt ägande 2020. Agenda 2030 och mål 14 en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Det ska uppnås genom att balansera och förena en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Det är, enligt regeringen, särskilt viktigt att bolag med statligt ägande arbetar för en miljömässigt hållbar utveckling med minskad klimat- och miljöpåverkan. Bolagen ska inom sin bransch vara före- dömen på miljö- och klimatområdet och arbeta för att de av beslutade nationella miljö- och klimatmålen samt ska uppnås. De nationella miljömålen är en viktig del i genomförandet av Agenda 2030. Enligt regeringen har näringslivet en central roll i genomförandet av Agenda 2030. Bolagen med statligt ägande ska identifiera vilka av målen som de påverkar i sin verksamhet och vilka de kan bidra till.16 Enligt redovisningen i verksamhetsberättelsen för bolag med statlig ägande 2019 var det dock endast två av bolagen med statligt ägande –och Metria – som hade prioriterat mål 14 Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en håll- bar utveckling. 10.2.5Uppföljning av genomförande av Agenda 2030 () ansvarar för statistikbaserad analys av genomförande av Agenda 2030. SCB har i uppdrag att sam- ordna utvecklingen, produktionen och tillgängliggörandet av stati- stik för uppföljningen av genomförande av Agenda 2030.17 SCB ska 2021 även lämna förslag på hur den samordnade statistiska uppföljningen av Agenda 2030 ska organiseras. Den statistiska upp- följningen av Agenda 2030 ska enligt regeringen, ge en övergripande bild av genomförande av Agenda 2030. Den ska komplet- tera särskilda uppföljningar som görs inom enskilda utgiftsområden –som t.ex. energi, utbildning, transport eller miljö – som utgår från nationella mål och uppföljningssystem. Uppföljningen av Agenda 2030 avser inte att ersätta de särskilda uppföljningarna utan sammanför aspekter av dessa, särskilt där utgiftsområdena påverkar varandra.18 16Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2019. 17Fi2018/02412/SFÖ och M2020/00628/Kl. 2019/20:188. Agenda 2030 och mål 14 Uppföljning av hållbarhetsmål 14 SCB har tagit fram tre indikatorer för att följa upp hållbarhetsmål 14.19 Dessa är: 1.Hållbart nyttjande av fisk och skaldjursbestånd. Indikatorn följer upp delmål 14.4 och är även miljömålsindikator. 2.Andel marint områdesskydd. Indikatorn följer upp delmål 14.5 och är även indikator för uppföljningen av etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. 3.Global indikator för förbud mot skadliga fiskesubventioner. Följer upp delmål 14.6. Även i webbtjänsten Kolada () som drivs av Rådet för främ- jande av kommunala analyser, RKA, finns ett (1) nyckeltal för att följa upp hållbarhetsmål 14. Nyckeltalet är Marint skyddad havsareal, andel (%). Nyckeltalet beskriver den andel av den totala havsarealen i länet som har skyddats med specifikt marint syfte. I nyckeltalet ingår nationalparker och naturreservat samt 2000- områden.20 10.2.6Sverige tog initiativ till Fokus för som ägde rum i var hållbarhetsmål 14. och var initiativtagare till konfe- rensen. De deltagande länderna enades om deklarationen ”Call for Action” som bekräftar den politiska samsyn som byggdes upp för att rädda haven. Dessutom registrerades över 1 400 frivilliga åtagan- den.21 19SCB 2019, Genomförandet av Agenda 2030 i Statistisk lägesbild 2019. 20Rådet för främjande av kommunala analyser 2019, Agenda 2030, Nyckeltal för kommuner och regioner, Vägledning. 21https://oceanconference.un.org/callforaction, . Agenda 2030 och mål 14 Svenska aktörer registrerade 51 frivilliga åtaganden under konfe- rensen, främst inom de prioriterade områdena: 1.Stärka ekosystembaserad förvaltning och skydd av områden. 2.Främjande av hållbara maritima näringar. 3.Minska föroreningar och marint skräp. 4.Stärka havsfrågorna i klimatarbetet. FN följer upp de frivilliga åtaganden särskilt. Av de 51 svenska åta- ganden står regeringen som ansvarig för 19 och i deltar som partner i sex åtaganden. Övriga svenska aktörer som registrerade frivilliga åtaganden är privata investerare, regionala offentliga företrädare, privata företag, universitet, myndigheter m.fl. Havs- och vattenmyn- digheten kunde 2020 konstatera att av de 51 åtagande är 25 avslutade och 24 fortsätter enligt plan.22 Regeringen angav i handlingsplanen för Agenda 2030 att fortsätta visa ledarskap 2018–2020 i det internationella arbetet för att nå mål 14 om hav och resurser, verka för en ambitiös uppföljning av och för en uppföljande konferens. ska spela en nyckelroll inom initiativen Friends of and , som är centrala för att engagera en bredd av aktörer i havsfrågorna.23 10.3Agenda 2030 ska vara vägledande för arbetet i EU Sedan FN antog Agenda 2030 , har EU uttryckt en fast beslutsamhet att bli världsledande i att genomföra agendan. I kommissionens arbetsprogram betonade kommissionen att dess arbete ska vägledas av Agenda 2030 och att FN:s mål för hållbar utveckling ska stå i centrum för det politiska beslutsfattandet och bli vägledande för allt arbete inom alla områden, både i och utan- för EU. 22Havs- och vattenmyndigheten , Sammanställning och analys av frivilliga åtagande som presenterade vid i 2017. 23Regeringen 2018, Handlingsplan för Agenda 2030, 2018–2020. Agenda 2030 och mål 14 Ett led i arbetet är kommissionens årliga strategi för hållbar tillväxt. Av kommissionens arbetsprogram framgår att den euro- peiska gröna given (se vidare kapitel EU och havsmiljöarbetet) är vägledande för tillväxtstrategin som ska hjälpa medlemsstaterna att genomföra Agenda 2030 och uppfylla de globala målen för hållbar utveckling samt EU:s och medlemsländernas mål om att uppnå kli- matneutralitet till 2050. Agenda 2030 och EU:s maritima politik EU:s maritima politik inkluderar även en global dimension. presenterade och High Representative ett gemensamt meddelande om hållbar utveckling och EU:s genomför- ande av Agenda 2030, med särskilt fokus på hållbarhetsmål 14.24 Meddelandet presenterade 14 åtgärder för att: •stärka den internationella havsförvaltningen och kapacitetsupp- byggnader, •minska pressen på havets ekosystem och säkerställa möjligheterna till en hållbar blå ekonomi, samt att •stärka den internationella kunskapen om havet och främja till- handahållande av data. 10.4Agenda 2030 och konventionerna Helcom och Ospar I arbetet med att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen och mål 14 i Agenda är havsregionalt samarbete en nyckelfaktor. De havs- regionala konventionerna Helcom och Ospar är centrala i den regio- nala samordningen av EU:s havsmiljödirektiv vars mål är att nå god miljöstatus (läs mer om Helcom och Ospar i kapitlet Internationella aktörer och regelverk i havsmiljöarbetet). 24Gemensamt meddelande till , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt , Internationell världsförvaltning: en agenda för havens framtid, (2016)49 final. Agenda 2030 och mål 14 Helcoms och Ospars arbete anknyter tydligt till Agenda 2030 och i synnerhet till hållbarhetsmålet14. Delmålen 14.1–14.5 samman- faller i stort med inriktningen av konventionernas nuvarande arbete. Medlemsländernas ambition är att pågående uppdateringar av båda Helcoms aktionsplan för och Ospars miljöstrategi för perioden –2030 ska tydliggöra kopplingarna och möjliggöra anpassningar till målsättningarna inom Agenda 2030:s mål 14. 10.5Agenda 2030 i och antog de nordiska statsministrarna en vision för det nordiska samarbetet – ska bli världens mest hållbara region 2030. I arbetet med att förverkliga visionen är kopplingen till arbetet med Agenda 2030 central. Inom miljöområdet har regeringen sär- skilt lyft frågan om hur det nordiska samarbetet kan stärka arbetet med Agenda 2030 och mål 14 och i synnerhet vad gäller marint skräp samt hav och klimat.25 10.6Regeringen har föreslagit att ska besluta om ett mål för Agenda 2030 I sin proposition genomförande av Agenda 203026, bedömde regeringen att det behövs ett nytt riksdagsbundet över- gripande mål för att förankra och tydliggöra åtagande att verka för att genomföra Agenda 2030, såväl nationellt som internationellt. Målet tillför, enligt regeringen, ett kompletterande helhetsperspektiv på hållbar utveckling till de riksdagsbundna mål som redan finns. På detta sätt bidrar målet till att genomföra Agenda 2030 och att ställa om till ett hållbart samhälle. Regeringens förslag var att ska besluta om målet: 25Nordiska ministerrådet 2017, Ett inkluderande, innovativt och tryggt , ord- förandeskap 2018. 2019/20:188. Agenda 2030 och mål 14 ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljö- mässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför.27 Regeringen har bedömt att för att målet ska nås bör bedriva ett arbete som bidrar till hållbar utveckling i hela samhället, natio- nellt och internationellt. Det balanserade och integrerade förhåll- ningssättet till hållbarhetens ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner är centralt. Arbetet bör, enligt regeringen, utgå från nationella förutsättningar och genomföras i ordinarie processer. Två bärande utgångspunkter i arbetet bör vara ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Arbetet för att nå målet bör genomföras i brett partnerskap med samhällets olika aktörer och internationella samarbetspartner. Regeringen konstaterade att många av de centrala principer som uttrycks i Agenda redan är tydligt formulerade som målsätt- ningsstadganden i svensk grundlag. Av 1 kap. 2 § regeringsformen framgår att det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Det fram- går vidare av grundlagsbestämmelsen att det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och motverka diskriminering av människor. Enligt samma bestäm- melse ska vidare den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det allmänna ska trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och för goda förutsättningar för hälsa. har i hög utsträckning lagstiftning och mål som väl mot- svarar Agenda 2030. Enligt regeringen behövs det ett övergripande mål som anger in- riktningen och säkrar att åtgärder inom de olika utgiftsområdena bidrar till omställningen till ett hållbart samhälle i linje med Agenda 2030, såväl nationellt som internationellt och med ett riksdagsbundet mål kommer att tydligt involveras i arbetet med Agenda 2030. Målet tydliggör också att åtagandet att genomföra agendan är ett fortlöpande arbete som innebär att integrera och använda agendan som ett verktyg i ordinarie processer. På så sätt blir målet vägledande för att all berörd politik på lämpligt sätt ska bidra till en hållbar ut- 2019/20:188. Agenda 2030 och mål 14 Arbetet med att genomföra agendan kräver, enligt reger- ingen, åtgärder inom i stort sett samtliga utgiftsområden. Agenda 2030-delegationens analys visade på att det finns riksdags- bundna mål som i princip täcker in samtliga delmål i agendan men att de riksdagsbundna målen inte i alla delar på ett tydligt sätt ger vägledning för hur målen bidrar till hållbar utveckling. Beslut inom ett utgiftsområde kan, enligt regeringen, innebära en risk för att det uppstår målkonflikter i förhållande till andra utgifts- områden. I ett sådant fall behöver avvägningar göras så att andra utgiftsområden och därigenom även de globala målen beaktas. Arbetet för att genomföra ett sådant mål bör bedrivas inom ramen för redan existerande riksdagsbundna mål och ta sin utgångspunkt i målen för respektive utgiftsområde.28 Uppföljning och redovisning av resultat Regeringens samlade arbete med att nå det riksdagsbundna målet om att genomföra Agenda 2030 bör, enligt regeringens förslag, följas upp och redovisas samlat till i en särskild bilaga i budget- propositionen minst en gång per mandatperiod. Enligt regeringen bör redovisningen även ersätta den resultatredo- visning som tidigare gjorts för politik för global utveckling (PGU). Regeringen bör dessutom, enligt vad som framgick av proposi- tionen, vara aktiv i den internationella uppföljningen av Agenda 2030 bl.a. genom att delta i den frivilliga nationella granskningen vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling en gång under varje mandatperiod.29 Propositionen bereds av finansutskottet och kommer att fatta beslut om målet under hösten 2020.30 2019/20:188, genomförande av Agenda 2030. 2019/20:188. Agenda 2030 och mål 14 10.7Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen i Agenda Miljömålen, dvs. Generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etapp- målen, konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar ut- veckling. Miljömålen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av Agenda 2030. Enligt regeringen kommer bl.a. delmålen i de globala hållbarhetsmålen att vara en utgångspunkt i arbetet med att ta fram nya etappmål för miljömålen.31 Målen för miljöpolitiken ska integreras i andra politikområden. Myn- digheter ska ta hänsyn till miljö- och klimatfrågorna när de fullgör sin huvuduppgift. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling. Målen kopplar även till andra tvärsektoriella mål som t.ex. EU:s mål om klimat och energi (Europa2020), EU:s energi- och klimat- ramverk 2030 och politik för global utveckling (PGU).32 Miljöpolitiken utgår från de nationella miljökvalitetsmålen och det gene- rationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styr- ande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Miljömålssystemet ger också struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken som grund för ett strategiskt åtgärdsarbete.33 Flera av de nationella miljökvalitetsmålen har anknytning till havet (se kapitel De nationella miljömålen). Även flera av de globala håll- barhetsmålen är direkt eller indirekt av relevants för bevarande och hållbart nyttjande av havet. Till de direkt havsanknutna miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust- och skärgård samt Ingen övergödning är följande globala hållbarhetsmål kopplade: 2017/18:1, utgiftsområde 20. 2019/20:1, utgiftsområde 20, s. 17. 2014/15:1, utgiftsområde 20, s. 13. Agenda 2030 och mål 14 –Mål 2: Ingen hunger. –Mål 6: Rent vatten och sanitet. –Mål 14: Hav och resurser. –Mål 15: Ekosystem och biologisk mångfald. Internationellt har mål 2 om att avskaffa hunger en stark koppling till havsfrågorna, men är av relevans även nationellt då det handlar om en tryggad och hållbar livsmedelsförsörjning. De globala håll- barhetsmålen 2, 6, 14 och 15 är även kopplade till miljökvalitets- målen Levande sjöar och vattendrag, Ett rikt växt- och djurliv samt Giftfri miljö. Till Giftfrimiljö tillkommer dock flera hållbarhetsmål bl.a. mål 12 om hållbar konsumtion och produktion. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är viktigt för havs- miljön och har en direkt knytning till hållbarhetsmål 13 om att be- kämpa klimatförändringarna. Hållbarhetsmål 17 om att stärka genomförandemedlen och åter- vitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling är viktigt för alla de globala målen, men synnerligen viktigt i havsfrågor som är beroende av internationellt samarbete och samarbete över sektorer. Havs- och vattenmyndigheten har kartlagt kopplingar mellan hållbarhetsmålen och miljömålen och identifierat några luckor.34 Klimataspekter är t.ex. inte omnämnda i Generationsmålet, eller i miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. Hållbarhetsmål 12 om hållbar produk- tion och konsumtion samt delmålet under mål 14 om havsförsurning omnämns heller inte i miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Delmålet om integrerad förvaltning av vatten nämns inte i miljö- kvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag, trots att det är ett huvud- syfte med förvaltningen av vatten enligt vattenförvaltningsförord- ningen. Havs- och vattenmyndigheten understryker även att hållbarhets- mål 15 om ekosystem och biologisk mångfald är starkt kopplat till grön infrastruktur, ekosystemtjänster och bevarande av biologisk mångfald såväl i sjöar, vattendrag, kust och hav som på land. 34Havs- och vattenmyndigheten , Underlag för genomförande av Agenda 2030, dnr 1484-2016. Agenda 2030 och mål 14 10.8Mål 14 Hav och resurser och de havsanknutna miljökvalitetsmålen Agenda 2030 innehåller ett särskilt hållbarhetsmål för havet; Mål 14 om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett håll- bart sätt för en hållbar utveckling. Mål 14 har tio delmål som i huvudsak spänner över de verksam- hetsområden och aktiviteter som påverkar havsmiljön: •14.1 Till 2025 förebygga och avsevärt minska alla slags föroren- ingar i havet, i synnerhet från landbaserad verksamhet, inklusive marint skräp och tillförsel av näringsämnen. •14.2 förvalta och skydda och kustnära eko- system på ett hållbart sätt för att undvika betydande negativa konsekvenser, bland annat genom att stärka deras motståndskraft, samt vidta åtgärder för att återställa dem i syfte att uppnå friska och produktiva hav. •14.3 Minimera och åtgärda med havsförsurningens konsekvenser, bland annat genom ökat vetenskapligt samarbete på alla nivåer. •14.4 införa en effektiv fångstreglering och stoppa över- fiske, olagligt, orapporterat och oreglerat fiske liksom destruktiva fiskemetoder samt genomföra vetenskapligt baserade förvalt- ningsplaner i syfte att återställa fiskbestånden så snabbt som möj- ligt, åtminstone till de nivåer som kan producera maximalt håll- bart uttag, fastställt utifrån deras biologiska egenskaper. •14.5 skydda av kust- och havs- områdena, i överensstämmelse med nationell och internationell rätt och på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rön. •14.6 förbjuda vissa former av fiskesubventioner som bidrar till överkapacitet och överfiske, avskaffa subventioner som bidrar till olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och avstå från att införa nya sådana subventioner, med erkännande av att en ändamålsenlig och effektiv särskild och differentierad behandling av utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna bör vara en integrerad del av förhandlingarna om fiskesubventioner i Världs- handelsorganisationen. Agenda 2030 och mål 14 •14.7 Till 2030 öka den ekonomiska nyttan för små önationer under utveckling och de minst utvecklade länderna av ett hållbart nyttjande av resurser, bland annat genom en hållbar för- valtning av fiske, vattenbruk och turism. •14.a Öka den vetenskapliga kunskapen, utveckla forskningskapa- citeten och överföra havsteknik, med hänsyn tagen till den mellan- statliga oceanografiska kommissionens kriterier och riktlinjer för överföring av havsteknik (Criteria and Guidelines on the Transfer of ), i syfte att skapa friskare hav och öka den biologiska mångfaldens bidrag till utvecklingen i utveck- lingsländerna, i synnerhet i små önationer under utveckling och de minst utvecklade länderna. •14.b Säkerställa tillträde för småskaliga icke-industriella fiskare till resurser och marknader. •14.c Stärka bevarandet och hållbart nyttjande av haven och havs- resurserna genom att genomföra internationell rätt, såsom den kommer till uttryck i havsrättskonvention (UNCLOS), som är den rättsliga ramen för bevarande och håll- bart nyttjande av hav och havsresurser, vilket erinras om i punkt 158 i slutdokumentet The Future We Want från om hållbar utveckling (Rio+20). Havs- och vattenmyndighetens kartläggning visar på att delmålen i hållbarhetsmål 14 korrelerar väl med miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård.35 Delmålen 14.1 till 14.5 kor- relerar väl med miljökvalitetsmålets syfte och preciseringar. Del- mål 14.5 om skydd av områden är även kopplat till etappmålet i miljömålssystemet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Delmålen 14.4 om hållbart fiske och delmål 14.6 om fiskesubven- tioner är för del kopplat till genomförande av EU:s gemen- samma fiskeripolitik. Delmålen 14.7 och 14.a-c har dock ingen direkt koppling de miljökvalitetsmålets preciseringar. Den tydliga lucka som har identifierats i korrelationen mellan hållbarhetsmål 14 och miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är för 35Havs- och vattenmyndigheten , Underlag för genomförande av Agenda 2030, dnr 1484-2016, Bilaga 4. Agenda 2030 och mål 14 delmål 14.3 om havsförsurning. Har finns det ingen syftesskrivning eller precisering i miljökvalitetsmålet som täcker in delmålet.36 Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning kopplar direkt främst till delmål 14.1 om att förebygga och avsevärt minska alla slags föroren- ingar i havet, i synnerhet från landbaserad verksamhet, inklusive marint skräp och tillförsel av näringsämnen. Åtgärder för att minska land- baserade föroreningar kopplar även till delmål 6.3 om att förbättra vat- tenkvaliteten, avloppsreningen samt minimera utsläpp av föroreningar. Vidare kopplar hållbarhetsmål till flera av generationsmålets streck- satser som ekosystem, biologisk mångfald, hälsa, förnybar energi (genom vind- och vågkraft) samt indirekt till konsumtion av fisk och skaldjur med dess påverkan på övergödning och marint skräp. 10.9Hållbarhetsmål 14 är integrerat i arbetet med att nå målen för havsmiljön –att den befintliga regleringen i nationella författningar, mål m.fl. styrmedel tillsammans med de förslag som beredningen lämnar i detta betänkande för att nå de havsanknutna miljö- kvalitetsmålen väl motsvarar behovet av (nationella) insatser för att nå Agenda 2030:s hållbarhetsmål 14 om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. Miljömålsberedningen har tagit fasta på regeringens utgångspunkt att miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av håll- bar utveckling.37 Beredningen menar att detta medför att det är arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen som ska säkerställa att når sina miljömässiga åtaganden inom Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen. Beredningen vill trycka på vikten av att arbetet med Agenda 2030 och hållbarhetsmål 14 fullt ut integrerarnas i det ordinära havsmiljöarbetet. 2018:44, En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. 2019/20:1, utgiftsområde 20, s. 17. Agenda 2030 och mål 14 I Miljömålsberedningens tilläggsdirektiv bedömde regeringen att arbetet med att nå de havsanknutna miljökvalitetsmålen behöver utvecklas som en följd av antagandet av Agenda 2030 och hållbar- hetsmål 14 för hav och resurser. Miljömålsberedningen skulle därför värdera behovet av att ytterligare förstärka kopplingen mellan havsanknutna miljökvalitetsmål och mål 14 samt att förbättra sam- stämmigheten i politik och styrmedel, t.ex. genom etappmål.