sou · H9B374 · 2021-09-23 00:00:00 — sen (1974:768) m.m. (UF 1995:11), handlar bl.a. om hur förslag kan sändas in och om överlämnande och återlämnande av ordenstecken. 4.5De fyra ordnarna och deras organisation De fyra ordnarnas struktur framgår dels i en stadga (Serafimerorden och ), dels i en stadga (Svärdsorden och ). I både stadgan framgår att ordenskapitlet kan återkalla en ordensförläning. Stadgan ger också uttryckligen möjlighet för ordenskapitlet att ge råd om hur ordenstecken och medaljer bör bäras på klädedräkt. , eller Kungl. består av ordenskapitlet och Kungl. Ordenskapitlet är det styrande organ som under konungens ordförandeskap sammanträder en gång , eller vid behov oftare än så i s.k. extra ordenskapitel. I ordenskapitlet deltar konungen som ordnarnas stormästare, ordenskanslern, vice ordenskanslern och ytterligare fyra av stormästaren utsedda ledamöter. I extra ordenskapitel deltar förutom stormästaren, ordenskanslern och vice ordenskanslern. Stormästaren tar enligt ordnarnas stadga beslut om bl.a. ordensförläningar. finansierar sin verksamhet genom egna medel samt genom att staten betalar ersättning för kostnader för ordnar vid varje ordensförläning till Kungl. utgör ett stöd till när det gäller de ordensutmärkelser som delas ut till utländska personer. har även hand om administration av ordensväsendet inklusive ordenskapitlets arkiv. Slutligen administrerar Kungl. en hemsida där det finns information om hur en person kan nominera till samt till konungens medaljer. Serafimerorden delas ut till medlemmar av det svenska kungahuset samt till utländska statschefer, exempelvis vid statsbesök. Den består enligt den senast gällande stadgan av en grad. Svärdsorden består enligt den senaste stadgan av en grad att enbart tillämpa för insatser under krig (riddare med Svärdsordens stora kors), och därutöver i likhet med de övriga ordnarna fem grader att utdelas i krig eller fred (kommendör med stora korset, kommendör första klass, kommendör, riddare första klass och riddare). Ordensbandet är gult med blå kantränder. Till orden hör också ett Svärdstecken och en svärdsmedalj i guld respektive i silver. Slutligen hör till orden Militärkorset i tre klasser som tilldelas all militär personal för visad tapperhet under insatser i krig och fred. Enligt stadgan tilldelades svensk och utländsk militär personal för förtjänstfulla insatser inom försvarsområdet består enligt senast gällande stadga av fem grader (kommendör med stora korset, kommendör första klass, kommendör, riddare första klass och riddare) och Nordstjärnemedaljen i guld respektive silver. Det förutses att kompletteras med ett Nordstjärnetecken och ytterligare en valör av medaljen för att ha samma uppsättning som . Ordensbandet har förekommit i svart eller blått med gula kantränder. Ordenskungörelsen anger att tilldelas den som har gjort personliga insatser för eller för svenskt intresse. angavs i stadgan att delas ut för medborgerliga förtjänster, för ämbets- eller tjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärda och nyttiga arbeten samt för nya och gagneliga inrättningar. Med nya och gagneliga inrättningar avses olika former av innovationer för samhällets bästa. En myndighet under regeringen ska enligt ordenskungörelsen ge in förslag om utmärkelse för en utländska medborgare till det departe- ment dit myndigheten hör. I föreskrifter om tillämpning av ordenskungörelsen (1974:768) m.m. upplyses det om att enskilda svenska medborgare, institutioner och företag kan sända in förslag direkt till ordenskansliet inom Kungl. Dessa förslag översänds senare till . består enligt den senast gällande stadgan av fem grader (kommendör med stora korset, kommendör första klass, kommendör, riddare första klass och riddare). Till orden hör också ett Vasatecken, en medalj av två valörer, en i guld och en i silver. Ordensbandet är grönt. har enligt stadgan delats ut för insatser inom jordbruk, bergshantering, konst och handel, industri, hantverk och undervisning, för nyttiga skrifter i dessa ämnen samt för väl förrättade allmänna värv. 4.6Medaljer och utmärkelsen namn tillsammans med , och instiftade ett flertal medaljer under sin levnadstid. När de nedan nämnda medaljerna instiftades var det i de flesta fall i en storlek vilket senare utvecklades till flera. Vissa medaljer var kopplade till någon form av pensionsrättighet och i förekommande fall invalidersättning. meruere labores och För medborgerlig förtjänst, samt memores alios fecere merendo och För berömliga gärningar godkände medaljen meruere labores, nedan , men det finns inga uppgifter som indikerar att den delades ut . Medaljens namn, för dem vars gärningar gör dem förtjänta av det, är ett citat ur (). Efter död skedde inga förläningar, tog dock medaljen i bruk 1798 och den användes relativt flitigt under 1800- talet. Till skillnad från ordnarna delades medaljen ut till kvinnor Medaljen användes för skiftande insatser och till personer från stora delar av samhället. memores alios fecere merendo (för berömliga gärningar) instiftades 1805 av avsedd för att hedra insatser för allmännyttig verksamhet. Den övergick sedan till att bli en belöning för räddande av människoliv. 1832 beslutade att medaljerna skulle användas i svensk språkdräkt men att varianterna på latin skulle behållas för särskilda fall. Detta innebar att en viss förväxling skedde mellan medaljerna under . återfick sin ställning som utmärkelse för svenska medborgare för medborgerliga förtjänster. quorums motsvarighet i svensk språkdräkt, För medborgerlig förtjänst, blev därför 1832 en utmärkelse för långvariga och gedigna lokalt betonade insatser i det kommunala och av praktisk natur. delades i bred omfattning ut för bl.a. kulturella förtjänster (1933 s. 22). Även medaljen För berömliga gärningar som är den svenska varianten av memores alios fecere merendo instiftades 1832 för att tilldelas svenskar medan varianten på latin tilldelas utländska personer. Medaljen för tapperhet i fält, medaljen för tapperhet till sjöss. Medaljerna instiftades 1789 i silver i åttonde storleken avsedda som belöning för tapperhet i samband med krig, främst avsedda för underbefäl och manskap. Guldvalören tillkom senare och var riktad till officerare. I fredstid har medaljerna delats ut till svenska officerare och soldater , samtliga har haft statens tillstånd att tjänstgöra i annan nations fälttåg. Medaljerna bedömdes krigsdekorationskommittés betänkande vara obsoleta utifrån hur deras stadga är formulerad. För örlogsflottan instiftades ett distinktionstecken för tapperhet till sjöss i två klasser, det kunde delas ut till innehavare av ämbetet storamiral vilket upphörde. För mod och rådighet till sjöss i farofylld tid Medaljen instiftades av och delades ut för att belöna civila sjömäns insatser under . Til heder för den qvinna, som fint och snält kan spinna Medaljen instiftades 1751och delades ut till skickliga spinnerskor bland allmogen under . Medaljer återupplivades tillfälligt under tid (Areen 1938 s. 60–61) samt 1945 när delade ut den efter att erhållit kungligt tillstånd. Den delas fortfarande ut på detta sätt (Hemslöjdens verksamhetsberättelse 2018 s. 20). För dygdig flit och slögd är äran bästa winning Medaljen instiftades 1753 för yrkesskicklighet och delades särskilt ut till fabrikanter och arbetare vid Kanton vid . Den delades bara ut under regeringstid. Även denna medalj återupplivades 1945 med kungligt tillstånd att delas ut av . Den delas fortfarande ut på så sätt. Medaljen instiftades 1755 och delades ut när det i var aktuellt med försök att producera siden och därmed föda silkesmaskar med mullbärsblad. Medaljen delades endast ut under regeringstid. Ständerna begärde 1762 att en belöningsmedalj skulle tas fram och delas ut till personer som utfört nyodlingar och i stället för trähus uppfört byggnader av sten. Medaljen infördes och delades endast ut under regeringstid. Medaljen instiftades 1756 och har samma bakgrund som Försigtig landtmans stenbyggnad. Medaljens inskription syftar på gjorda förbättringar i jordbruket och betydliga nyodlingar. Medaljen delades ut under regeringstid och sedan under , , och men inte under och därefter. Inuvat indulgeri – Det är hugnesamt att ägna sig åt arbete Medaljen tillkom som minnesmedalj 1772 med anledning av instiftande men delades sedan ut som belöningsmedalj, till två skånska bönder för framstående lantbruksinsatser. För nyttiga uppfinningar och Quod inventas vitam excoluere per artes instiftade medaljen 1832 men den har inte delats ut mer än en gång 1865. instiftande medaljen 1897 avsedd för den samiska befolkningen på initiativ av länsstyrelserna i och som ett offentligt erkännande av värdet för det allmänna av en omsorgsfull renvård. Medaljen hade från början en inskription på svenska och samiska, Puorre påtsoi suittemest. infördes möjligheten att använda den nordsamiska eller den sydsamiska varianten: Buorre reinuhimmes respektive Väjkele reijnomännih. Belöningar med titlar var vanliga . när den officiella rangen för ämbetsmän avskaffades, med några undantag, förlorade titlarna i betydelse och användes därmed i allt mindre utsträckning (Sunnqvist 2021 8.5.1). Utmärkelsen namn lever dock kvar . För en sammanställning av de utmärkelser som utdelats , se avsnitt 5.2. 5Kartläggning av vissa offentliga belöningar Kapitlet redogör för , regeringens och konungens belöningar men också för en del av de belöningar som finns hos myndigheter under riksdag och regering. Därutöver finns en redogörelse för olika belöningar som finns hos vissa kungliga akademier som utan att vara statliga organ har belöningar som har en offentlig anknytning. Kommittén har haft till uppgift att kartlägga formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika offentliga belöningar och att ta ställning till om de bör ändras. Kapitlet redogör för resultatet av den kartläggning som utförts, kapitel 2 innehåller en redogörelse för hur kartläggningen utfördes. De ställningstaganden som tagits till följd av de inkomna svaren redogörs för i kapitel 6. De inkomna svaren visar att totalt 39 av de svarande förvaltningsmyndigheterna under riksdag och regering har egna belöningssystem. Tillsammans utgör dessa totalt 95 olika belöningar; det finns emellertid även flera belöningar hos vissa av myndigheterna som de valt att inte redogöra för. Till exempel Säkerhetspolisen har angett att de har ett belöningssystem, men inte hur många belöningstyper eller vad de delas ut för. Av de svarande akademierna, är det endast tio som hade belöningssystem. Dessa akademier har dock redogjort för totalt 120 olika belöningar. Flera akademier och några myndigheter delar ut stipendier, vi inkluderar inte dessa i redogörelsen nedan. Inga av de svarande domstolarna har egna belöningar. Som redogjorts för i kapitel 3 delar vi i betänkandet in belöningar i förtjänst och förtjänstfulla insatser. I följande avsnitt har vi även grupperat belöningarna utefter vad de belönar. Avsnittet innehåller också exempel på olika belöningar. Kartläggningen omfattar alla for- Kartläggning av vissa offentliga belöningar mer av utmärkelser, inte enbart medaljer. Det kan i sammanhanget noteras att förvaltningsmyndigheternas medaljer för förtjänst är en del av kategorin statens övriga medaljer som omnämns i promemorian Regeringens belöningsmedaljer och regeringens utmärkelse Professors namn. I de enkätsvar som inkommit till kommittén framgår att den allra största delen av myndigheter som har ett belöningssystem främst belönar de som är anställda vid myndigheten. Kartläggningen visar dock även att det förekommer att myndigheterna belönar personer som inte har någon anknytning till myndigheten. Det har emellertid inte framkommit några exempel på om, eller i sådana fall hur, myndigheterna i dessa situationer får in förslag från enskilda personer utanför den egna verksamheten. Något formellt hinder för någon att tillskriva en myndighet med förslag på en belöning föreligger dock inte. Den historiska bakgrunden till regeringens utmärkelser framgår av avsnitt 4.6. I promemorian Regeringens belöningsmedaljer och regeringens utmärkelse Professors namn framgår det hur nominering till, och beredning av de utmärkelser regeringen delar ut går till. Frågor om att dela ut regeringens utmärkelser tas oftast upp som initiativärenden av de olika statsråden. Förslag kan också komma från myndigheter eller andra. har regeringen delat ut ett antal olika utmärkelser: –meruere labores Åt dem vars gärningar gör dem förtjänta av det, nedan , är en medalj som används för att belöna insatser för kulturella, vetenskapliga och andra allmännyttiga ändamål. Det ska vara personliga insatser på riksplanet. Vad någon gör på grund av en offentlig anställning eller ett offentligt uppdrag belönas i regel inte med . För insatser som har anknytning till en anställning eller ett uppdrag bör denna medalj, enligt nämnd promemoria, bara komma i fråga om insatserna är synnerligen förtjänstfulla och överträffar vad som kan förväntas inom ramen för en mycket väl skött anställning eller ett mycket väl utfört uppdrag. Kartläggning av vissa offentliga belöningar Medaljen finns i fyra storlekar: guld av artonde, tolfte, åttonde och femte storleken. Länge delades inte ut till andra än svenska medborgare. I linje med den internationalisering som präglat samhällsutvecklingen kan medaljen numera komma i fråga också för utländska medborgare som gör personliga insatser av synnerlig betydelse för , för svenska intressen eller för förbindelser med andra länder. Ett riktmärke bör enligt tidigare nämnd promemoria vara att insatserna ska nå upp till den nivå som krävs för en medalj av tolfte storleken. Det antal personer som får är i genomsnitt, reform, cirka sju. –Medaljen För medborgerlig förtjänst har samma syfte om . Medaljen för medborgerlig förtjänst kan användas för förtjänstfulla insatser för samhället i stort exempelvis för insatser med anknytning till vård av människor, djur och natur eller krishantering. Den finns i guld i fyra storlekar och i silver i en storlek. –Medaljen För omsorgsfull renvård kan tilldelas företrädare för renvården. Den finns i guld respektive i silver, i en storlek. –Medaljen För berömliga gärningar kan tilldelas personer som rådigt och modigt räddat en människa i livsfara. Medaljen har instiftande 1832 tilldelats i guld i två storlekar och i silver i en storlek. –Professors namn är inte kopplad till någon bärbar utmärkelse såsom en medalj. Det är i stället en hedersbetygelse, dvs. en utmärkelse som har till syfte att belöna insatser utanför den akademiska världen som har stor folkbildande eller på annat sätt allmännyttig betydelse. Därutöver anser kommittén att medaljen memores alios fecere merendo bör framhållas. Medaljen är med sin latinska inskription avsedd att utgöra en medalj för berömliga gärningar som kan tilldelas utlänningar. Den har inte delats ut . Något formellt hinder för att återuppta tilldelningen av medaljen föreligger dock inte. Kartläggning av vissa offentliga belöningar 5.3Utmärkelsen nit och redlighet Utmärkelsen är en belöning för förtjänst som delas ut till statligt anställda. Utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst () har funnits i . Den instiftades 1803 av , som efter förslag från generaltullarrendesocieteten, förespråkade att en ny medalj skulle instiftas för att belöna statsanställda. (1998 s. 5) Medaljen tillkom i då det fanns ett väletablerat ordensväsende och utdelning av medaljer var vanligt förekommande i . Vid tillkomsten av kunde endast statsanställda inom en viss (lägre) lönegrad tilldelas belöningen; statsanställda med högre lönegrader belönades i stället med ordensutmärkelser (Ds Fi s. 7). Den första NOR-medaljen delades ut , det vill säga nästan efter dess instiftande (1998 s. 2). 1968 gjordes en första förändring av valet av belöning vid tilldelning av . Fram till dess hade den enda belöningsformen varit en medalj, men genom förändringen blev det möjligt att välja ett armbandsur som alternativ. Det skulle mellan 1968–1973 visa sig att armbandsuret blev ett mycket populärt alternativt. Utmärkelsen förändrades genom kungörelsen (1974:225) om utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst” som trädde i kraft (förordning [1974:225] om utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst”). Lönegradsbegränsningen togs då bort och alla statsanställda har fortsättningsvis kunnat ta emot utmärkelsen. togs även möjligheten att tilldelas en orden bort. Det grundläggande kravet för att tilldelas är att en person har arbetat inom staten . För att anses ha arbetat inom staten är huvudregeln att anställningen varit på en statlig myndighet, inklusive affärsverk, hos eller på en av myndigheter. Anställning på statliga bolag eller stiftelser efter det att de Kartläggning av vissa offentliga belöningar slutade vara statliga affärsverk räknas inte (2018 s. 11). I de fall den anställda ska pensioneras, eller om det föreligger annan särskild anledning, kan även tilldelas anställningstid. Gränsen är ett undantag och en absolut gräns för att tilldelas ; en statsanställd som går i pension tjänstgöringstid uppfyller således inte kraven för att tilldelas en utmärkelse (2018 s. 18). har det gjorts ytterligare ändringar i förordningen. Bland annat har statsanställda möjligheten att även välja mellan två sorters konstskulpturer och två sorters kristallskålar utöver armbandsur och medalj. Myndigheter som ska dela ut har dessutom möjligheten att i samråd med dela ut ett för myndigheten unikt föremål som belöning. Denna möjlighet har emellertid beviljats restriktivt av . delades totalt 3 684 föremål ut till NOR-berättigade i . Totalt 1 900 personer valde uret, 1 205 personer valde medaljen och 579 personer valde något av konstglasen. Den totala kostnaden för detta uppgick till . Det framgår i Ds Fi 1972:5 att av de belönade valde medaljen. Detta kan jämföras med när gör det valet. 5.4Belöningssystem vid vissa förvaltningsmyndigheter Medaljer för förtjänst som belöning till anställda går att hitta hos ett antal förvaltningsmyndigheter. Utmärkelser för anställda som befunnit sig i internationella insatser finns hos , , , och . Samtliga belöningar är i form av en medalj och delas ut efter att den utsände varit stationerad under ett på förhand bestämt antal dagar. har en förtjänstmedalj i brons som till sitt syfte liknar eftersom den uppmärksammar anställning , närmare bestämt . Mellan 2013 och har totalt 328 bronsmedaljer delats ut. Kartläggning av vissa offentliga belöningar belöningsform som liknar och som används i stor omfattning. Den används för de anställda som inte kan tillgodoräkna sig anställningstid som ligger innan förstatligandet av . De anställda kan välja mellan ett armbandsur och ett konstglas. Försvarsmakten har ett antal olika utmärkelser för förtjänst. Försvarsmaktens medalj för sårade i strid är en medalj för Försvarsmaktens personal som skadats direkt eller indirekt till följd av stridshandlingar vid internationell insats. Medaljen instiftades av Försvarsmakten i enlighet med regeringsbeslut 20FÖ2010/ 1074/MFI om genomförande av veteranpolitiken. Medalj i guld tilldelas endast postumt. Försvarsmakten har en medalj för internationella insatser som tilldelas Försvarsmaktens personal efter genomförda insatser utom riket. Utmärkelser har även instiftats för att ge erkänsla till olika personalgruppers tjänstgöring: Reservofficersmedaljen (vid anställningens avslutande), Hemvärnets tjänstgöringsmedalj (tidigast tjänstetid som hemvärnssoldat), Grundutbildningsmedaljen (till totalförsvarspliktig efter godkänd militär grundutbildning) och Medaljen för rikets försvar (till anställda gruppbefäl, soldater och sjömän). har även en förtjänstmedalj för förtjänster inom utrikesförvaltningen, den instiftades då var en egen myndighet. Medaljen är i förgyllt silver och bärs i blågult band. Medaljen kan delas ut till svenska eller utländska medborgare efter viss tjänstgöring om minst fem eller , villkoren regleras närmare i föreskrift förtjänstmedalj (UF 1994:15). 5.4.2Utmärkelser för förtjänstfulla insatser Ett flertal myndigheter har medaljer för förtjänstfulla insatser för att belöna både anställda inom myndigheten och personer som gjort en insats inom myndighetens ansvarsområde. Försvarsmakten delar ut en förtjänstmedalj (instiftad 2008). Medaljen med ett tillägg i form av ett svärd som banddekoration tilldelas för insatser i strid eller krigsliknande situationer för stort personligt mod med fara för eget liv, mycket förtjänstfull ledning av förband under svåra förhållanden, mycket förtjänstfull insats under svåra förhållanden eller vid dödsfall i tjänsten. Kartläggning av vissa offentliga belöningar kan tilldelas vid övriga situationer och för förtjänstfulla insatser för myndigheten. delar ut en förtjänstmedalj (2012) för förtjänstfulla insatser utöver det normala inom sjö- och miljöräddningstjänsten. förtjänstmedalj (2010) i guld, silver eller brons delas ut för förtjänstfulla insatser som gagnat . har en förtjänstmedalj (1994) i tre valörer som delas ut för synnerliga, särskilt och förtjänstfulla insatser som varit av värde för verksamheten. Belöningen och val av valör är även kopplad till anställningstid. () delar ut en förtjänstmedalj (2010) för förtjänstfulla insatser som gagnat FRA eller dess verksamhet. Med förtjänstfulla insatser avses prestationer som varit till synnerligen stor nytta för FRA och för myndighetens uppdragsgivare. har en medalj för förtjänstfulla insatser (2017) i guld och silver. Den tilldelas anställda vid polismyndigheten och utländska tjänstemän. Medalj i silver tilldelas den som uppvisat särskilt stort personligt mod, gjort en förtjänstfull insats av särskild betydelse för verksamhet eller på ett förtjänstfullt sätt arbetslett personal under särskilt svåra förhållanden. Medalj i silver tilldelas den som uppvisat ett särskilt stort personligt mod med allvarlig skada som följd, uppvisat ett särskilt stort personligt mod upprepade gånger, uppvisat ett synnerligt stort personligt mod, gjort en förtjänstfull insats av synnerlig betydelse för polisens verksamhet eller på ett förtjänstfullt sätt arbetslett personal under synnerligen svåra förhållanden. Säkerhetspolisen har en medalj för förtjänstfulla insatser men har inte angett vilka kriterier som ställs för utdelande. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fattade 2018 beslut om att införa en medalj och plakett för förtjänstfulla insatser. Belöningssystemet har emellertid inte hunnit införas på myndigheten. Kriminalvårdens förtjänstmedalj i guld In servitio pacis (2006) delas ut till den som visat utomordentligt personligt mod, upprepat stort mod, förtjänstfull ledning av personal under svåra förhållanden eller vid dödsfall i tjänsten. Medaljen instiftades för att uppmärksamma de internationella insatser som görs i fredens tjänst. Kartläggning av vissa offentliga belöningar har en förtjänstmedalj (2017) i guld för berömlig gärning eller för förtjänstfull insats som gagnat myndighetens verksamhet. Vissa av de svarande myndigheterna har, som redan nämnts, också belöningar för förtjänstfulla insatser som utförts av privatpersoner utan koppling till myndigheten. medborgarmedalj (2015) i guld eller silver kan tilldelas den som hjälpt polisen. –2020 har totalt 4 medaljer i guld delats ut och 30 i silver. i och har också medaljer för samhälleliga insatser. i har en förtjänstmedalj (1992) i guld som delas ut vid förtjänstfulla insatser av bestående värde för och förtjänstmedalj (1981) i silver delas ut för stora insatser inom kulturmiljövården. bedriver tillsammans med länsstyrelserna en uppsökande verksamhet hos bl.a. ideella föreningar för att identifiera förtjänstfulla insatser som kan vara värda att belönas av myndigheten. har en donationsmedalj (2006) som tilldelas som tack för gynnande av kulturarvet. De ovan nämnda myndigheterna har angett att de vid införande av det centrala belöningssystemet inte avser belöna förtjänstfulla insatser på ett sätt som kan konkurrera med det nya systemet. 5.4.3Två utmärkelser av särskilt historiskt värde