sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — När det gäller dispositionsrätten enligt överenskommelse har Bramstång i den ovan nämnda promemorian Konungens hov och slott gjort en förhållandevis ingående analys, och det förekommer också en promemoria med sammanställning av de arkivhandlingar som sammanfattar dispositionsrättens uppkomst år 1809-10 och den därmed sammanhängande övergången från ett system där vissa egendomar stod under konungens enskilda styrelse till att dessa tillföll statsverket mot att konungen fick ett penninganslag och en mer inskränkt dispositionsrätt.88 har gett en översikt över detta rättsläge.89 Det kan noteras att i sin bok och kronans fasta egendom främst intresserat sig för andra typer av fastigheter än de som är aktuella här.90 Av sammanställningen av arkivhandlingar och även av Bramstångs promemoria framstår rättsläget enligt överenskommelse som något svårundersökt i källmaterialet, men det visar sig vid närmare undersökning att de flesta av de väsentliga handlingarna finns i riksdagstrycket från 1809-10 års riksdag. Med tillägg av någon enstaka arkivhandling är det inte alltför svårt att utifrån det tryckta materialet vinna full klarhet i hur riksdags- ledamöter såg på saken och vad som var överenskommelsens innebörd. Jag har ändå kon- trollerat de tryckta riksdagshandlingarna mot de bevarade originalkoncepten. En ganska utkommen bok skriven av om finansiella frågor i anslutning till kungahuset har av notapparaten att döma viss vetenskaplig ambition. Förfat- taren har letat fram en omfattande mängd intressant material och pekat på frågor som för- tjänar en rättshistorisk utredning. I flera avseenden, bl.a. när det gäller överens- kommelse, hade en mer allsidig behandling av tryckt och otryckt källmaterial kunnat ge un- derlag för säkrare slutsatser så att missförstånd hade kunnat undvikas.91 I sakregistret till handlingarna från 1809-66 års riksdagar ges en översikt över de beslut som fattades och var relevanta handlingar återfinns i riksdagstrycket. Det kan noteras att Gottorp , Fürstliche Eheverträge. Gottorfer Hausrecht 1544-1773, Rechtshistorische 141, am : , 1996. 88Odaterad promemoria ”Överenskommelsen 1809/10 sammafattning [sic] av dokumentation”. 89Jan är advokat och delägare i , där en annan delägare är f.d. hovauditören advokat . – , ”Den kungliga dispositionsrätten till fast egen- dom” i Förvaltningsrättslig tidskrift 2020 s. 227-242. 90Nils Nilsson-Stjernquist, och kronans fasta egendom. Tolkningen och tillämpningen av § 77 regeringsfor- men, , 1950. 91Thomas Lyrevik är f.d. statssekreterare. – , Den kungliga kleptokratin. Makt, manipulation, berikning, , Bokförlaget , 2018. Se s. 85-88 och 375-385 angående överenskom- melse; Lyrevik har förbisett att de väsentliga handlingarna finns riksdagstryck, jfr nedan avsnitt 6.3.Lyrevik har kommit ut med en kortare version (Den kungliga korruptionen – kort om svensk kleptokrati), men jag har använt den mer omfattande boken . betänkanden och memorial under 1809-10 års riksdag inte såsom senare trycktes i bihang utan inom ramen för Ridderskapet och adelns protokoll.92 Bihangen, vars utformning regle- rades i 59 § riksdagsordning, fick sin nuvarande struktur delvis vid riksdag och i allt väsentligt genom beslut vid riksdag.93 Jag har ändå valt att fram till representationsreformen göra ganska utförliga hänvisningar till samling, avdelning och band i riksdagstrycket, för att därefter övergå till det nu vanliga sättet att ange proposit- ioner och betänkanden etc. med angivande av endast år och nummer. Beträffande den budgettekniska hanteringen av hovet, de kungl. hov- och slottsstaterna, har ganska omfattande källforskning i riksdagstrycket visat sig erforderlig. Avseende finns analyser gjorda av respektive togs en promemoria beträffande hovets rättsställning fram inom Justitiedepartementet96 och en annan togs fram inom hovet.97 Hovets anslag och 1900-talets statsbudgetar har dock inte tagits upp i forskningen. Budgeteringsprinciperna har över- enskommelse ändrats först , varit ganska fasta för att modifieras med hjälp av tilläggsanslag första hälft och sedan modifieras i omgångar andra hälft på så sätt att anslag med mer detaljerade ändamålsbekrivningar lagts samman till mer övergripande enheter. För att kunna analysera denna utveckling har jag rent praktiskt gått till väga så, att jag först har gått igenom budgetpropositioner och utskottsbetänkanden för omkring och skaffat mig en översikt över utvecklingen. Jag har sedan gått igenom samtliga budget- propositioner och utskottsbetänkanden avseende kungl. hov- och slottsstaterna och den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom. De år då väsentliga förändringar har genom- förts redovisas naturligtvis mest utförligt, men det saknar inte intresse att en del anslag läm- nats oförändrade . Jag har av tids- och utrymmesskäl koncentrerat mig på bud- getpropositionerna avseende första huvudtiteln (eller det utgiftsområde där hov- och slottsstatsanslagen tas upp) och de dokument där dessa anslag sedan behandlats. Endast i undantagsfall har jag kunnat beakta motioner och riksdagsdebatter samt utgiftspos- ter under andra huvudtitlar eller utgiftsområden. 1.3.4.Ordens- och medaljväsendet samt andra utmärkelser Ordensväsendets historia i är relativt väl utredd i litteraturen. Särskilt ska nämnas det trebandsverk som gavs ut av och med ambitionen att presentera ordensväsendenas i historia i samtliga nordiska länder, varav två 92Sakregister till rikets ständers protokoll med bihang för tiden till och med , bd 1-2, , 1891-93. riksdag, Bihang, saml. 10, bd 3, expeditionsutskottets memorial nr 422, s. 3-47; se för en översikt över de olika samlingarna och volymerna , Svenska riksdagarnes till och med tryckta protokoller med bihang, : , 1871. 94Fabian , Servants of . The Swedish Court between 1598 and 1721, : , 1999, s. 56-79. 95Karl , statsfinanser 1719-1809. Statsutgifter, statsinkomster och statsskuld, : , 1961. 96Catharina , De kungl. hovstaternas ställning, Promemoria, , . , Yttrande över promemoria avs. hovstaternas ställning (i statsrättsligt hänseende), . band behandlar de svenska ordnarnas historia.98 Det är det verk som jag i första hand har använt angående ordensväsendets historia. Det finns också ett fristående verk från av om riddarordnar,99 och i en av H. S. Kleberg redigerad bok om de svenska riddarordnarna har bidragit med en historisk översikt.100 och har inte bara skrivit om ordnarna utan även om medalj- väsendet,101 och även artiklar av utgör i detta sammanhang viktig littera- tur.102 På senare decennier har ordensfrågorna tagits upp på nytt i litteraturen. har gett en översikt över det svenska ordens- och medaljväsendet dels i form av en bok,103 dels som inledning till ett verk som presenterar samtliga Serafimerriddare och deras heraldiska vapenplåtar.104 Därtill kommer att antal vetenskapliga monografier och antologier på det ordenshistoriska området, där författare som Tom C. Bergroth,105 och främst ska nämnas. Inte minst har på ett förtjänstfullt sätt rett ut den historiska bakgrunden till de riddarordnar som inrättades i år 1748.108 På ett internationellt plan ska nämnas det omfattande verket World Orders of Knighthood and 98Ernst E. Areen och , De nordiska ländernas riddarordnar, band 1-2, : AB Svensk litteratur, 1942. 99Karl , riddarordnar, : Steinsviks, 1948. 100Folke , ”Kungl. Historisk översikt” i H. S. Kleberg (red. ), Kungl. Svenska riddarordnarna, bd I, och : Skandinaviska Biografiska Förlaget, 1935, s. 17-69. 101Karl , Kungl. medaljen meruere labores, : Nordisk Rotogravyr, 1933; , Kungl. medaljen Litteris et artibus, : Nordisk Rotogravyr, 1935; , De nordiska ländernas officiella belöningsmedaljer. Heders- och minnestecken till våra dagar, : J. , 1938; , ”’För nyttiga uppfinningar’. En medaljhistorisk studie” i Nordisk Numismatisk 1961 s. 138-147. 102Torgny , ”’Hedersbelöning för nit och redlighet i rikets tjänst’. Till medaljens tidigaste historia” iNordisk Numismatisk 1959 s. 30-53; , ”’För befrämjad vaccination’. Till vaccinations- medaljens tidigaste historia” i Nordisk Numismatisk 1961 s. 106-137. 103Fredrik Löwenhielm, Svenska ordnar och medaljer, 2 uppl., : Atlantis, 1998. 104Fredrik Löwenhielm, ”Belöningar och utmärkelsetecken. Gåvor, ordnar och medaljer” i Per (red. ), Kungliga Serafimerorden , : Kungl. , 1998, s. 11-68. 105Tom C. Bergroth, ”’En Swensk Riddare=Orden’. Kring instiftandet av ett ordensväsende i ” i Livrustkammaren 1997-98 s. 3-90; Tom C. Bergroth, Kungliga den , : , 2002; Tom C. Bergroth, ”The Royal Order of – the Fifth Swedish Order” i och (red. ), Perspectives on the . Proceedings of the symposiums Swedish and Russian Orders 1700-2000 & The Honour of Diplomacy, : , 2015. 106Antti Matikkala, ”, Orders of Knighthood and ” i och (red. ), Perspectives on the . Proceedings of the symposiums Swedish and Russian Orders 1700- 2000 & The Honour of Diplomacy, : , 2015; , ”Creating a ’Medieval Past’ for the Swedish Orders of Knighthood” i och (red. ), Chivalry and the Medieval Past, Woodbridge: The Boydell Press, 2016, s. 35-60. 107Staffan , ”From the Common History of the Russian and the Swedish Orders of Knighthood” och ”Swedish Orders Today” i och (red. ), Perspectives on the . Pro- ceedings of the symposiums Swedish and Russian Orders 1700-2000 & The Honour of Diplomacy, : Vitterhetsa- kademien, 2015. Merit.109 har analyserat adelskapets, ordensväsendets och rangordningens sam- hälleliga betydelse i under perioden 1660-1920.110 Något som är mindre väl behandlat i den svenska litteraturen är principen att hedersbe- visningar såsom riddarvärdigheter och medaljer på något sätt måste emanera från en statschef för att ha rättslig relevans (fons honorum-principen111). Matikkala har kortfattat nämnt detta i sin avhandling om det brittiska ordensväsendet,112 och i övrigt finns det anledning att utgå från den juridiska litteratur som behandlar statssuveränitet och folkrättsligt erkännande av regeringar.113 Ett nytt angreppssätt har valts av . Hon har i sin doktorsavhandling analyserat krigsdekorationer som en del av veteranpolitiken i form av organiserat stöd till Försvarsmaktens personal före, under och efter internationella insatser. Därvid har hon ana- lyserat hur Försvarsmaktens medaljer kan användas som styrmedel.114 Hur ordnar och me- daljer bärs på uniform har detaljerat beskrivits av , och därmed får man indirekt en överblick över det svenska medaljväsendet.115 Det finns en promemoria om re- geringens belöningsmedaljer utarbetad inom Regeringskansliet.116 Därtill kan nämnas en ganska nyutkommen bok om de medaljer som utdelas av Kungl. Patriotiska Sällskapet och som är försedda med konungens bild.117 Hovleverantörskap tas upp kortfattat i samband med att den finansiella neutraliteten diskuteras och i avsnittet om utmärkelser. Det är inte ett område som egentligen blivit före- mål för rättshistorisk forskning, även om det finns en del böcker att utgå från avseende för- hållandena i och några andra länder.118 109Guy Stair Sainty och (red. ), World Orders of Knighthood and , bd 1-2, : ’s Peerage & Gentry, 2006. 110Göran , Ordnade eliter. Organiseringen av statsbärande skikt 1660-1920, : Atlantis, 111Även fons honoris. – betyder källa, honoris (genitiv singularis) eller honorum (genitiv pluralis) betyder hederns, hedersbevisningarnas, värdighetens, etc. 112Antti Matikkala, The Orders of Knighthood and the Formation of the 1660-1760, Wood- : The Boydell Press, 2008. 113Jag har konsulterat . , International , 7 uppl. 2014, : , 2014, och , Recognition of Governments in International : With Particular Reference to Govern- ments in Exile, : , 2001. 114Magna , Personligt mod. Om krigsdekorationer som mjuk normstyrning under insatsen i , : , 2020. 115Christian Braunstein, Utmärkelsetecken på militära uniformer, : seer, 2007. 116Regeringens belöningsmedaljer och regeringens utmärkelse Professors namn, SB PM 2006:1. 117Bengt , Kungl. Patriotiska Sällskapets medaljer och hedersbelöningar, : Kungl. Patri- otiska Sällskapet, 2019. 118Maria och (red.) Konung hovleverantörer, : Bild & kultur, 1999; och (red. ), Kunglig hovleverantör, Skyllberg: Bild & Kultur, 2011; , Under kronen. Historien om den kongelige husholdning og hofleverandørerne gennem , : Nostra, 2000; , A Peerage for Trade. A History of the Royal Warrant, : , 2003. Det hör inte till vanligheterna att författare inom den rättsvetenskapliga litteraturen ut- trycker åsikter i fråga om objektet för framställningen borde avskaffas eller bibehållas. Det är t.ex. sällsynt att rent juridiska texter innehåller uppfattningar om att en viss rättslig förete- else, som t.ex. ett visst domstolsslag eller en viss avtalstyp, borde avskaffas. Däremot är det vanligt att juridiska författare uttrycker rättsligt grundade uppfattningar om att en viss princip är eller inte är användbar vid tolkningen av vissa rättsfall eller vissa rättsregler. Frågor om rättsreglernas lämplighet, i den mån diskussionen går utöver lämplighet i mer systematiskt hänseende, hör snarare till den politiska sfären. Just när det gäller monarkin har dock en del författare skrivit utifrån mer eller mindre tydliga utgångspunkter. En 1800-talsförfattare som hade ett väsentligen konservativt synsätt, som enligt i alltför hög grad fick prägla hans författar- skap, och han hade ett förtroendefullt förhållande till på ett mer generellt plan har det inom den offentliga rätten funnits kopplingar mellan juridik och politik; stats- rättsprofessorn var t.ex. även riksdagsledamot och stödde en stark, personlig kungamakt, även genom att ge råd till och kronprinsen (VI) . Det har emellanåt ansetts oklart om hans rättsvetenskapliga uttalanden återspeglade veder- tagna rättsuppfattningar eller egna, ibland omstridda hypoteser.120 Mitt samlade intryck är att dessa båda personer är exempel på författare som haft ett engagemang för bevarandet av monarkins makt i då denna mer och mer ifrågasattes. Motsatsvis kan noteras att i sin lärobok om svensk statsrätt uttalat att monarkin är ”en gammalmodig institu- tion” och ifrågasatt om monarkin ”egentligen passar in”121 i dagens . har genomgående i sin framställning tagit ställning mot monarkin, åtminstone vad avser det sätt på vilket kungahuset och hovet finansieras och administreras för närvarande.122 När det gäller frågan om monarkins vara eller icke vara kan jag som rättshistoriker nöja mig med att konstatera att det finns ganska tydliga historiska förklaringar till att monarkin har bibehållits i vissa europeiska länder men inte i andra – avskaffandet av monarkier har så gott som alltid haft med djupgående konstitutionella kriser att göra, inte minst i efterdyning- arna av första och andra världskrigen. I denna text är utgångspunkten att är en mo- narki samt att det finns ett kungahus och ett hov. Skälen för och emot olika statsskick ligger utanför denna framställnings ramar. Detsamma gäller skälen för och emot att alls ha ett or- densväsende, en fråga som för övrigt inte är direkt kopplad till om ett land är en monarki eller en republik. finns också bakgrundskunskap om att en författare intresserat sig för en fråga utifrån ett visst uppdrag. Som exempel kan nämnas att inledde sin forskning inom rättsområdet genom ett uppdrag från ,123 och han har 119Svenskt Biografiskt Lexikon, uppslagsord ”Naumann, ” (). 120Mats Kumlien, Professorspolitik och samhällsförändring. En rättshistorisk undersökning av den svenska förvaltnings- rättens uppkomst, Rättshistoriskt bibliotek bd 74, : , 2019, s. 70 och 176-181. 121Nergelius 2010 s. 373, båda citaten. 122Lyrevik 2018, passim, särskilt s. 11-16, 554-560 och 601-612. 1969:51, bilaga 10. sedan arbetat vidare med frågorna utifrån den utgångspunkten.124 Han har emellertid i sin bok , bördstitel och hustillhörighet arbetat utifrån ett uppdrag av greve , som gentemot konungen begärde att återfå titeln prins.125 Bramstång har således arbetat på uppdrag av såväl hovet som en person som i detta sammanhang intog en motsatsställning till konungen. Icke desto mindre gör jag den bedömningen att Bramstång i dessa texter i allt väsentligt har behandlat såväl källor som litteratur på ett sedvanligt juridiskt neutralt och vederhäftigt sätt. Det innebär inte att jag instämmer i samtliga hans slutsatser, men det är något som kommer att tas upp på relevanta platser i den fortsatta framställningen. Detsamma gäller , som inlett sitt arbete med ämnet med att skriva en promemoria på uppdrag av ,126 vilken sedan legat till grund för en artikel av honom.127 Även om en forskningsfråga inte behöver vara neutral, har en rättslig framställning en viss auktoritet om den på ett opartiskt sätt innehåller redogörelser för samtliga de skäl som talar för och emot ett visst svar på den fråga eller de frågor som behandlas. Det innebär att läsaren , jämfört med att själv gå till källorna, kan skaffa sig en överblick över materialet. Även om det kan vara svårt att frigöra sig från sin förförståelse, finns av infor- mationsekonomiska skäl anledning att försöka göra det. Detta hindrar inte att författaren tar ställning i de frågor som behandlas, men det ska i så fall göras på ett sätt som tydliggör vad som är redovisning av sakförhållanden och vad som är slutsatser av dessa redovisningar.128 Beträffande de författare som har behandlat delar av ämnet måste alltså deras redo- görelser för sakförhållanden skiljas från deras uppfattningar om och slutsatser av dessa. I flera fall finns det i den fortsatta framställningen anledning att ställa olika författares uppfatt- ningar mot varandra. Jag har försökt att vara tydlig med vilka uppfattningar som hämtats från andra författare och vad som är mina bedömningar. Mitt uppdrags bakgrund finns redovisad i avsnitt 1.1. Jag har under arbetets gång redo- visat preliminära slutsatser och fått frågor och kommentarer såväl från den parlamentariska utredningens ledamöter, sekreterare, experter och sakkunniga som från sakkunniga personer tillhörande hovet och Kungl. samt även från utomstående personer. De änd- ringar och justeringar som har föranletts av dessa kommentarer har kontrollerats mot källor, till vilka hänvisas i notapparaten. 124Bramstång Hov och slott, Bramstång 1991, Bramstång 1999. 125Bramstång 1990 s. 5. 126Fredrik Sterzel, Konungens s.k. apanage och anknytande frågor, . 127Sterzel 2009 (först publicerad 1998). 128Christian , Neutralitet i juridisk forskning, : , 2006, s. 28-38, 82-83 och 88- Historisk översikt över statschefens funktion och ställning 2.Historisk översikt över statschefens funktion och ställ- ning I detta kapitel ges en översikt över statschefens funktion och ställning utifrån ett rätts- historiskt perspektiv. För att framställningen ska bli begriplig nämns först vilka rättskällor som var aktuella under respektive tidsperiod, mer utförligt för den medeltida perioden då rättskälleläget är som mest komplicerat ur ett nutida betraktelsesätt. I den del det är fråga om översiktliga påståenden om i den rättshistoriska litteraturen allmänt kända förhållanden hän- visar jag här generellt till dessa.129 Endast mer specifika uppgifter är i övrigt i detta kapitel försedda med hänvisningar. En viss tyngdpunkt ligger därvid på införandet av arvmonarkin och regleringen av den, eftersom det har betydelse för förståelsen av kap. 4 och 5. När det gäller finansieringen av hovet har jag ansett att framställningen blir klarare om den finns samlat i kap. 6. 2.2.Landskapslagarnas tid och antagandet av landslagen och stadslagen var ursprungligen ett valkungadöme. De äldsta rättskällor som ger kunskap om detta är landskapslagarna. De äldsta bevarade landskapslagarna var inte lagstiftningsproduk- ter i modern mening utan nedtecknade sammanställningar av sedvanerätt. påbörjades nedtecknandet av lagarna i , men de äldsta handskrifterna är inte beva- rade. Det finns en bevarad version av Äldre Västgötalagen från 1280-talet.130 Det finns även en Yngre Västgötalag nedtecknad – enligt de senaste forskningsrönen – på 1310- talet.131 Västgötalagen gällde även i . Östgötalagen finns i en handskrift från mitten 129Nils Stjernquist, ”Land skall med lag byggas. författningshistoria” i konstitutionella ur- kunder, : , 1999; , Grunddragen av det svenska statsskickets historia, 3 uppl., : , 1946; , Svensk rättshistoria, : Liber, 1980; , Stat och straff. Rättshistoriska perspektiv, : , 2004; . Modéer, Historiska rättskällor i konflikt. En intro- duktion i rättshistoria, 3 uppl., : Santérus, 2010. Se också den överblick över konungamaktens utövning isvensk historia som ger i Den svenska monarkin inför rätta. En författningshistorisk exposé, : , 1972. För den medeltida perioden och övergången till tidigmodern tid finns utförliga redogörelser hos , Kingship and State Formation in , /: , 2007; Fred- rik Charpentier , Lagfäst kungamakt . En komparativ internordisk studie, Rättshistoriskt bibliotek bd 72, : , 2016, och , I rikets tjänst. Krig, stat och samhälle i 1450-1550, : Bokförlaget , 2018. 130Holmbäck och Wessén 1933 s. XII; och 1946 s. XI-XXXVII; 2011 bd 1 s. 11 och 29-31. 131Wiktorsson 2011 bd 1 s. 29; 2011 s. 45-59; 2012, 2014; jfr och 1946 s. . Historisk översikt över statschefens funktion och ställning av och återspeglar förhållandena omkring år 1290.132 Av Tiohäradslagen, omfat- tande , har bara kyrkobalken bevarats.133 Upplandslagen och Södermannalagen skiljer sig från de nu nämnda nedtecknade lag- böckerna, eftersom de stadfästes av konungen. Upplandslagen utarbetades av en kommission som kung förmyndarregering hade tillsatt och stadfästes av honom år 1296.134 Västmannalagen var en kompilation med utgångspunkt främst i Upplandslagen.135 Södermannalagen stadfästes i en version som ersatte en äldre text nedtecknad i slutet av 1200-talet.136 Hälsingelagen är bevarad i en handskrift från 1300-talets mitt.137 Därtill finns en lag som anses vara Dalalagen, men den har ansetts vara en äldre version av Västmannalagen. Dess ålder är svårbedömd, men sannolikt formulerades den un- der 1300-talets första hälft och nedtecknades i den nu bevarade versionen vid 1300-talets mitt.138 Närkeslagen är inte bevarad, men man vet att den stadfästes av kung . Inte heller Värmlandslagen har bevarats.139 Av särskilt intresse i detta sammanhang är en stadga om konungaval, eriksgata, ko- nungaed och kröning som utfärdade omkring – den kan inte dat- eras säkert – för att den skulle antas i de olika lagsagorna och tas in i landskapslagarna. Så skedde åtminstone i Södermanland.140 Bestämmelserna togs sedan i allt väsentligt in i ko- nungabalken i landslagen, som började tillämpas omkring år 1350.141 I den samtida stadslagen saknades motsvarande bestämmelser, eftersom konungabalken där, trots sitt namn, handlade om stadens styrelse.142 I landslagen saknades kyrkobalk.143 Den så viktiga kyrkorätten hanterades därför på så sätt att de olika landskapslagarnas kyrkobalkar fortsatte att tillämpas. Upplandslagens bestämmelser fick allt större betydelse även i andra landskap,144 dock möjligen med undantag för stift där de lokala rättsreglerna fortsatte att ha bety- delse.145 Landslagens bestämmelser togs i denna del med mindre förändringar in i landslag, som stadfästes år 1442.146 I mellantiden hade emellertid en annan viktig statsrättslig 132Holmbäck och Wessén 1933 s. XII; 133Holmbäck och Wessén 1933 s. . 134Holmbäck och Wessén 1933 (Upplandslagen) s. 3-10. 135Holmbäck och Wessén 1936 s. . 136Holmbäck och Wessén 1933 s. XII; och 1940 s. . 137Holmbäck och Wessén 1940 s. . 138Holmbäck och Wessén 1936 s. . 139Holmbäck och Wessén 1933 s. XII; och 1940 s. . 140Holmbäck och Wessén 1940 s. 236-256, ssk. s. 236-237 och 245; och 1962 s. XXV- XXVI och 18. 141Holmbäck och Wessén 1962 s. 3-8 och 18-28. 142Holmbäck och Wessén 1966 s. 3-18. 143Holmbäck och Wessén 1962 s. . 144Holmbäck och Wessén 1962 s. . 145Nilsson 2012 s. 91. 146Petter (red. ), Swerikes Rikes Lands-Lag, 1726. Se till förhållandet mellan de båda landsla- garna , Tendensen i landslag, : , 2016. Historisk översikt över statschefens funktion och ställning