sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — Av dessa hade omkring en tredjedel långvarigt ekonomiskt bistånd, det vill säga . Andelen med ekonomiskt bistånd är lägre inom grupp 1 och 2 än i den övriga befolkningen. Det är perso- ner som har utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd eller personer med betydande och bestående begåvningsmässig funk- tionsnedsättning efter hjärnskada i vuxen ålder. I grupp 3, vilket är personer med andra varaktiga fysiska och psykiska funktionsnedsätt- ningar, är andelen med ekonomiskt bistånd lika stor som i den övriga befolkningen. Inom grupp 1 och 2 hade långvarigt eko- nomiskt bistånd . I grupp 3 var andelen . Inhämtade registeruppgifter visar att det är cirka 470 personer () av dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS som har statligt bostadstillägg men ändå får ekonomiskt bistånd. Vidare är det 213 personer som har statligt bostadstillägg och bor i en kommun som tillhandahåller subventioner men ändå har ekonomiskt 39Försäkringskassan (2018), Merkostnadsersättning, vägledning 2018:3, version 3, s. 65. 40Analyserna omfattar de 27 972 personer i bostad med särskild service som ingick i utred- ningens registeruppgifter. Bland dem som har handikappersättning eller merkostnads- ersättning är det endast ett fåtal som har ekonomiskt bistånd. Bland de 4 770 personer () som bor i en bostad med särskild service enligt LSS men inte har statligt bostadstillägg är det som har ekonomiskt bistånd. Vidare är det 8 982 personer () som bor i bostad med särskild service enligt LSS i en kommun som inte på något sätt subventionerar bostadskostnaden, av dessa har ekonomiskt bistånd. Det framkommer också att 948 män och 562 kvinnor varken har statligt bostadstillägg eller några kommunala stöd. Av dessa har av männen och av kvinnorna ekonomiskt bistånd, majoriteten tillhör personkretsens grupp 1. Av dem som inte har någon ersättning för merkostnader så har eko- nomiskt bistånd.42 Äldreförsörjningsstödet är det yttersta grundskyddet inom pensions- systemet. De som får äldreförsörjningsstöd är de som inte har ett tillräckligt grundskydd i form av garantipension och bostadstillägg. Det gäller främst personer som inte har bott i för att få hel garantipension och vars hushåll inte har tillräcklig annan inkomst. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd är litet men ökar. utgjorde antalet endast av samtliga ålderspensionärer.43 Bland personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS så är det endast ett fåtal som har äldre- försörjningsstöd44. 41Bearbetade registeruppgifter från och . 42Bearbetade registeruppgifter från och . 2020/21:1 UO 11 Budgetpropositionen Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygg- het vid ålderdom, s. 24. 44Bearbetade registeruppgifter från . 6.3Utgifter för personer som bor i bostad med särskild service 6.3.1Enskildas levnadskostnader beräknas olika Vid beräkningar av den enskildes huvudsakliga utgifter inkluderas oftast hyra samt andra skäliga levnadskostnader. Med levnadskostnader avses generellt de grundläggande utgifter de flesta personer har att klara av att betala . Utredningen redo- visar inte närmare vilka levnadskostnader enskilda har då fokus är kostnader för hyra. I stället utgår vi från nationella generella beräk- ningar av vilka levnadskostnader en person vanligtvis har. Vad som anses vara skäliga levnadskostnader mer konkret och hur stora dessa kostnader är varierar beroende på av vem och i vilket sammanhang en sådan beräkning görs. Kronofogden utgår från ett normalbelopp som bestäms av riks- dagen för att beräkna det förbehållsbelopp (existensminimum) som en person får behålla vid utmätning för skulder. Normal- beloppet var fastställt till för en ensamstående vuxen.45 Detta belopp är avsett att vara aktuellt i en persons liv och är en konsekvens av att en person blivit skuldsatt. Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen beräknas bland annat utifrån den riksnorm som beslutas av regeringen . I riks- inkluderas kostnader som är någorlunda lika för alla och gäller för hela landet.46 är riksnormen för ensamboende vuxen . Detta stöd är avsett att vara och inte avsett som en långsiktig lösning. Enligt är en rimlig konsumtion en sådan konsumtion som i allmänhet behövs för att leva ett bra vardagsliv, oberoende av hushållets inkomster. I beräkningarna inkluderas gemen- samma hushållskostnader, individuella matkostnader samt övriga individuella kostnader. Däremot inkluderar beräkningarna inte sådana kostnader som kan uppstå på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom och som innebär extra utgifter för till exempel hjälpmedel, särskild kost eller mediciner. Enligt myndighetens beräkningar skiljer sig levnadskostnaderna till viss del åt beroende på ålder samt bostadsort. Sammantaget ligger kostnaden, enligt myndighetens beräkningar på mellan 5 660–och person.47 I socialförsäkringsbalken finns regler om en skälig levnadsnivå som grund för till exempel särskilt bostadstillägg och äldreförsörj- ningsstöd. Där anses att en person som är ogift ska ha , utöver hyran, medan den som är gift ska ha per månad.48 Ingen av de nämnda beräkningarna av skäliga levnadskostnader inkluderar alla utgifter som ett hushåll kan ha, exempelvis nämns inte transporter vilka ofta utgör en betydande kostnad för många hushåll. beräkningar förutsätter också att enskilda har möjlighet att välja de billigare alternativen vid inköp, vilket inte alltid är möjligt för personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS. Enskildas levnadskostnader ska vara hållbara i ett långsiktigt livs- perspektiv med utgångspunkten att uppnå jämlika levnadsvillkor med andra. Utredningen utgår därför från beräk- ningar för att få en uppskattning av enskildas levnadskostnader och ekonomiska situation. Till den enskildes levnadskostnader kan därutöver även läggas till sådana merkostnader som en person kan ha på grund av sin funk- tionsnedsättning. Dessa täcks till viss del av merkostnadsersättningen förutsatt att kostnaden överstiger av prisbasbeloppet , för är det , vilket är . 6.3.2Hyra för en bostad med särskild service enligt LSS Vanligtvis är kostnaden för bostaden den största utgiften som den enskilde betalar . Nivån på hyran avgör hur mycket utrymme det finns kvar för andra levnadskostnader. Det är svårt att få en bild av hyressättningen som möjliggör jämförelser mellan kom- muner och över landet då det saknas nationell statistik om hyres- nivåerna för LSS-bostäder. Enligt en riksdagsmotion uppgår hyran för ett rum och kokvrå i en bostad med särskild service enligt LSS vanligen till 8 000 kronor49. 47Konsumentverket (2020), på pengarna 2020, s. 27. 4874 kap. 15 § och 102 kap. 28 § socialförsäkringsbalken, En tolftedel av 1,486 prisbasbelopp för den som är ogift och av 1,2105 prisbasbelopp för den som är gift. 49Motion 2014/15:1869. typfallsberäkning att hyran för en LSS-bostad för uppgick till cirka 7 500 kronor50. Utredningen har med hjälp av en enkät som skickats ut till landets kommuner, samt genom att inhämta registeruppgifter från För- säkringskassan, fått en bra bild av hyresnivåerna i LSS-bostäder på en övergripande nivå. De resultat som framkommer visar att kost- naden för hyra varierar kraftigt i bostäder med särskild service enligt LSS. Orsaken till de stora variationerna är skillnaden på storlek och standard liksom när bostäderna är producerade. Ytterligare en orsak kan vara hur kommunerna väljer att sätta hyran. Lägsta och högsta hyran för gruppbostad är respek- tive och lägsta och högsta hyran för servicebostad är respektive . Bland de kommuner som svarat på enkäten har 141 kommuner angett högsta hyra för grupp- bostad och 113 kommuner har angett högsta hyra för servicebostad, av dessa har: –ingen en högsta hyra som understiger för grupp- bostäder eller servicebostäder, –en högsta hyra för gruppbostäder och har det för servicebostäder, –en högsta hyra för gruppbostäder och har det för servicebostäder, –en högsta hyra för gruppbostäder och har det för servicebostäder, –en högsta hyra , eller mer för gruppbostäder och har det för servicebostäder. Sammantaget för alla svarande kommuner så är den genomsnittliga hyran för boende i gruppbostad . För servicebostad är den genomsnittliga hyran bland de kommuner som svarat. I tabell 6.4 visas hyran i genomsnitt för de av kom- munerna med lägsta angivna hyrorna respektive de av kommunerna med högsta angivna hyrorna, vilka kan skilja sig åt med mer än . 50SOU 2008:77 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning. Tabell 6.4 Hyresnivåer för bostad med särskild service enligt LSS i kommuner med de högsta och lägsta hyrorna Genomsnittliga hyresnivåer för bostad med särskild service enligt LSS i kommuner med de högsta och lägsta hyrorna*, uppdelat på boendeform, belopp angivet i kronor (20 percentilen) (80 percentilen) *Avser de kommuner som besvarade utredningens enkät N=174. Källa: Utredningens enkät till kommunerna. Även registeruppgifter inhämtade från innehåller uppgifter om hyra för 23 166 av totalt cirka 28 000 personer och bekräftar att det finns stor variation i hyran bland enskilda som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. Över hälften () har en hyra mellan 4 000–, se tabell 6.5. Tabell 6.5 Enskildas hyra i bostad med särskild service enligt LSS Månadshyra för personer i bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på hyresnivå, antal personer som har respektive hyresnivå, andel angiven i procent, hyresnivå angiven i kronor 4 000–5 600 5 601–7 000 7 001–9 000 9 000–12 000 Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . I genomsnitt är hyran för dem som bor i bostad med särskild service . Liksom kommunenkäten visar även registeruppgifterna att spridningen är mycket stor vad gäller hyran, som lägst är den och som högst är den , se tabell 6.6. Tabell 6.6 Hyresnivåer för personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS Genomsnittliga hyresnivåer samt högsta och lägsta hyra i bostad med särskild service, uppdelat på ålder och kön, 2019, andel angiven i procent, hyra angiven i kronor Källa: Bearbetade registeruppgifter från och . Hyror över taket för bostadstillägget Enskilda under kan söka statligt bostadstillägg för hyra och då som högst få utbetalt i ersättning. Resultat från kommunenkäten visar att det är 106 respektive 92 av de svarande kommunerna som har gruppbostäder samt service- bostäder vars hyra överstiger , vilket innebär att kost- naden för hyra överstiger vad som beaktas vid beräkningen av det statliga bostadstillägget. Det är 15 kommuner, både vad gäller grupp- bostad och servicebostad, där även de lägsta hyrorna överstiger . Det vill säga att de inte har någon bostad där kost- naden ryms inom det högsta belopp som ersätts inom det statliga bostadstillägget. Från utredningens sammanslagning och bearbet- ning av registeruppgifter och kommunenkät framkommer att bland dem som bor i en bostad med särskild service, för vilka det finns uppgifter om hyra och som bor i en kommun som svarat på enkäten, är det som har en hyra under taket för bostadstillägget, medan (7 365 personer) har en högre Av dem är det (106 personer) som har en hyra , se tabell 6.7. Tabell 6.7 Antal personer i bostad med särskild service enligt LSS vars hyra överstiger bostadskostnadstaket för bostadstillägget bland kommuner som besvarat utredningens enkät Antal personer* med en månadshyra som överstiger taket för bostadstillägget* på för personer och för personer , uppdelat på kön och ålder, 2019, andel angiven i procent Kvinnor/män/ålder *Avser antal personer som det finns hyresuppgifter för i register och som bor i en kommun som besvarat kommunenkäten, det vill säga inte alla som bor i bostad med särskild service enligt LSS. **Med taket för bostadstillägget avses gränsen för den del av hyran som bostadstillägg kan utgå för. Källa: Bearbetade registeruppgifter från , , och kommunenkät. Av de uppgifter som utredningen inhämtat från och , där även personer som bor i en kommun som inte besvarat enkäten är inkluderade, framgår att 7 490 personer i ansökan om bostadstillägg hade angett en hyra som översteg den högsta godtagbara enligt reglerna om bostadstillägg, det vill säga för dem under och för dem som är , se tabell 6.8. Tabell 6.8 Antal personer som bor i LSS-bostad och som angivit en hyra som överstiger bostadskostnadstaket för bostadstillägget Totalt antal personer som bor i bostad med särskild service, antal personer med en månadshyra angiven i ansökan om bostadstillägg samt hur många av dessa personer som har en månadshyra som överstiger taket för bostadstillägget**, uppdelat på ålder, som bor i bostad **Med taket i bostadstillägget avses gränsen för den del av hyran som bostadstillägget kan utgå för. Källa: Bearbetade registeruppgifter från , och . 6.3.3Nettokostnad för bostaden efter statligt bostadstillägg redovisade enskildas bostadskostnader efter det att det statliga bostadstillägget räknats av. Majoriteten (71 pro- cent) av dem som bodde i bostad med särskild service enligt LSS hade statligt bostadstillägg. har andelen som har statligt bostadstillägg ökat till , en ökning . Med bostadstillägg hade de flesta , , en netto- boendekostnad på , hade en kostnad på mellan 2 000 – och en procent (200 personer) hade en kostnad på eller mer. Vidare hade både bostadstillägg samt ekonomiskt bistånd.51 är det som har en nettoboendekostnad på , har en kostnad på mellan 2 000–och (814 perso- ner) hade en kostnad på eller mer.52 51Socialstyrelsen (2010), Alltjämt ojämlikt, s. 58–59. 52Bearbetade registeruppgifter från och . Tabell 6.9 Utveckling av nettokostnad för hyra för personer i bostad med särskild service enligt LSS Utvecklingen av nettokostnad för hyra* och bostadstillägg för personer i bostad med särskild service enligt LSS samt andel personer med både ekonomiskt bistånd och bostadstillägg, och , hyreskostnad angiven i kronor, andel angiven i procent Upp till 1 750 2 000–3 750 Både bostadstillägg och ekonomiskt bistånd *Nettohyra avser hur mycket personen har kvar att betala i hyra efter att bostadstillägget dragits av. Källa: Alltjämt ojämlikt, 2010 samt bearbetade registeruppgifter från och . var bostadstillägget lägre än , det kan vara skälet till att siffrorna är relativt lika . Trots att bostadstillägget höjdes har antalet personer som har en nettokostnad för hyran efter bostadstillägget, ökat från cirka 200 personer till 800 personer . 6.3.4Hög bostadskostnad i relation till inkomsten Den disponibla inkomsten har ökat bland befolkningen över tid53. konstaterar i en rapport att även boendeutgifterna ökar med den disponibla inkomsten, men inte i samma utsträckning. Enligt rapporten har de disponibla inkomsterna i genomsnitt ökat mer än boendeutgifterna . Det har medfört att den andel som boendeutgiften utgör av den disponibla inkomsten har minskat och att hushållens konsumtionsutrymme har ökat. Det gäller dock för genomsnittshushållet och rapporten visar att utveck- lingen inte är lika gynnsam för dem med lägre inkomster. Många hushåll har små marginaler eftersom de lägger en relativt stor andel av sin disponibla inkomst på boende och därför kan ha svårt att klara en baskonsumtion. Detta torde inte minst gälla personer som har bostad med särskild service enligt LSS vars disponibla inkomst inte alls har ökat i samma takt som för övriga befolkningen utan snarare varit relativt över tid.54 Jämfört med övriga befolkningen är andelen av den enskildes kostnad för bostad i relation till inkomsten i de flesta fall högre för personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS. I den del av befolkningen i som bor i hyresrätt så uppgick kostnaden för bostaden för samtliga hushåll i genomsnitt till av den disponibla inkomsten. För de med lägst disponibel inkomst var den genomsnittliga boendeutgiften och för de i befolkningen med allra lägst disponibel inkomst var den genomsnittliga boendeutgiften 42 procent.55 För en person med sjuk- eller aktivitetsersättning på garanti- nivå, alternativt garantipension är den huvudsakliga inkomsten 6 770–efter skatt. Med fullt bostadstillägg blir inkomsten 11 990–. För att hyran för bostaden ska vara max i förhållande till den disponibla inkomsten, som för övriga befolkningen med lägst disponibel inkomst, bör hyran som högst vara 2 100–. Ska hyran i stället vara max av inkomsten bör den som högst vara 2 840–. Inkluderas även maxersättningen för bostadstillägget i inkomsten kan en hyra som uppgår till av inkomsten vara 3 720–, vid av inkomsten kan den i stället uppgå till 5 030–, vilket också ligger nära maxbeloppet för ersättning genom det statliga bostadstillägget. Sammanställningen från kommunenkäten visar att samtliga av de kommuner som svarat har hyror som överstiger , de har också hyror som överstiger . Det är 106 kommuner som har en högsta hyra för gruppbostad, samt 92 kommuner för servicebostad, som överstiger och därmed även taket för det statliga bostadstillägget för dem under . Bland de kommuner som svarat på utskickad enkät har personer som har rätt till bostad med särskild service en hyra på i genomsnitt för gruppbostad och för servicebostad. Detta är av inkomsten, förutsatt att in- komsten är . Om även fullt bostadstillägg räknas 54Boverket (2016), Boende till rimlig kostnad – hushållens boendesutgiftsprocent och konsumtions- utrymme, rapport 2016:11. 55Boverket (2016), Boende till rimlig kostnad – hushållens boendesutgiftsprocent och konsumtions- utrymme, rapport 2016:11. till inkomsten blir hyran av inkomsten om den sammantaget beräknas till . undersökning bland medlemmar i och har de som svarat på frågan och är (1016 personer) i genomsnitt över när hyran är betald. Knappt en av fyra, , har kompletterande ekonomiskt stöd, oftast från anhöriga () men även från försäkring (), arv () eller annat ().56 Detta kan ses i relation till vägledning för beräk- ningar av kostnader för en rimlig levnadsnivå. Enligt myndigheten beräknas dessa kostnader vara mellan 5 660–utöver hyra beroende på ålder för att klara de övriga grundläggande utgifter de flesta personer har att betala . (2017), medlemsundersökning om LSS-insatser. 7Upplåtelse av bostad med särskild service enligt LSS Utredningen ska enligt direktivet redogöra för och bedöma rätts- läget när det gäller kommunens möjlighet att välja upplåtelseform för bostad med särskild service. I uppdraget ingår också att redogöra för hur reglerna i hyreslagen tillämpas vid hyresförhållande för sådant boende och under vilka förutsättningar som gemensamhets- och personalutrymmen i anslutning till bostaden får utgöra underlag för beräkning av hyran enligt hyreslagen. Vi ska också redogöra för vilka regler i hyreslagen, 12 kap. jordabalken, som är tillämpliga för bostäder med särskild service för vuxna enligt LSS. 7.1Upplåtelseform för bostad med särskild service enligt LSS Upplåtelseformen är det sätt på vilket man förfogar över sin bostad. I finns upplåtelseformerna hyresrätt, bostadsrätt och ägande- rätt, samt en mindre del kooperativ hyresrätt.1 När den enskilde beviljas insatsen bostad med särskild service enligt LSS och får tillgång till en lägenhet upplåtes denna vanligtvis genom hyresrätt. Domstol har prövat huruvida en upplåtelse av en lägenhet i boende- former för service och vård av äldre och personer med funktions- nedsättning kan ses som något annat än ett hyresavtal. 1www.boverket.se/sv/samhallsplanering/bostadsmarknad/bostadsbestandet/upplatelseformer/ Upplåtelse av bostad med särskild service enligt LSS stolen gjorde i ett beslut uttalanden om hur hyreslagstiftningen förhåller sig till boendeformer för service och vård av äldre och personer med funktionsnedsättning.2 Ärendet gällde personer som bodde i eget rum med toalett i ett för äldre. I beslutet angav domstolen att ett avtal genom vilka hus eller delar av hus upplåts till nyttjande mot ersättning kan vara att hänföra till annat än hyra, trots beskrivningens innehåll. Detta kan inträffa när upplåtelsen ingår endast som ett underordnat moment i det avtal genom vilket upplåtelsen har skett, eller när omständigheterna annars avviker från vad som förekommer vid hyra på sådant sätt att avtalet rimligen inte kan vara att hänföra under hyreslagstiftningen. Vitt skilda bostadsupplåtelser, från möble- rade rum i uthyrarens egen bostad till flerrumslägenheter i hyreshus omfattas av hyreslagstiftningen. Delvis olika regler gäller för olika slags lägenheter. Hyresgästens rättigheter varierar även beroende på om det det är fastighetsägaren som upplåter lägenheten eller det är fråga om förhyrning i andra hand. Lagstiftningen är tillämplig på bland annat studentlägenheter och andra så kallade kategoribostäder. Det aktuella ärendet avsåg boende i eget rum vartill hörde toalett. De boende hade enligt gällande avtal ensamma dispositionsrätten till sitt rum. De betalade avgift för sitt boende. Boendet var avsett att vara permanent och rummet var deras enda bostad. De boende var visserligen i mycket hög grad beroende av den sjukvård som kom- munen tillhandahöll. Rätten till egen bostad fick emellertid anses ha sådan vikt, att den inte kunde ses som något underordnat moment i rättsförhållandet till kommunen. Frågan var då om omständig- heterna i övrigt skiljde sig så från vad som förekommer vid hyra, att hyresbestämmelserna inte rimligen kan tillämpas. Avtalen mellan kommunen och de boende var utformade som sedvanliga hyres- kontrakt avseende bostad, – ”servicelägenhet” – till vilka fogats sär- skilda bestämmelser. Hyreskontrakten som sådana uteslöt inte en tillämpning av hyreslagens bestämmelser utan frågan var i stället om kommunens vårdansvar medförde att dessa inte rimligen kunde tillämpas på de aktuella förhållandena. Det behov av skydd för hyres- gästen som fått motivera de tvingande bestämmelserna i 12 kap. jordabalken om besittningsskydd och regleringen av åtskilliga andra frågor gjorde sig gällande även här. Genom dessa hindras således kommunen från att ta ut en hyra som inte är skälig. Upplåtelse av bostad med särskild service enligt LSS vidare inte säga upp avtalen utan att det föreligger en upphörande- grund enligt samma kapitel. De boende kan alltså inte utan en sådan grund tvingas att flytta från sina rum till andra rum. Att kommunen har det yttersta ansvaret för hyresgästerna som vårdtagare kunde, enligt Bostadsdomstolens mening, inte hindra att hyresavtalen kan bringas att upphöra, om hyresgästerna till exempel underlåter att betala hyran eller i annat fall allvarligt åsidosätter sina förpliktelser. Det går således att i alla väsentliga hänseenden tillämpa bestämmel- serna i hyreslagstiftningen i fråga om det aktuella boendet. I hyres- lagstiftningen är förutsatt att bestämmelserna blir tillämpliga i olika grad beroende på uthyrningsobjektet och på upplåtelsens art. Den omständigheten att flera av bestämmelserna i 12 kap. jordabalken saknade tillämpning i detta fall på grund av lägenheternas art och de särskilda villkoren för upplåtelserna uteslöt således inte att upp- låtelserna ansågs som hyra. Sammanfattningsvis fann Bostadsdomstolen att de ifrågavarande upplåtelserna omfattas av hyresbegreppet enligt 12 kap. 1 § första stycket jordabalken och att det inte förelåg sådana omständigheter som innebar att hyresbestämmelserna inte skulle tillämpas på upp- låtelserna. Slutsatserna i det avgörandet har sedan åberopats i ett stort antal mål om hyra i bostäder som enskilda fått tillgång till efter beslut enligt socialtjänstlagen eller LSS. ansåg i en dom att upplåtelse av del av rum i hem för äldre, som varit förenad med omfattande vård och service, inte var ett hyresavtal.3 I det fallet avvisades därför ansökan till hyres- nämnden om ändring av hyresvillkor. Det aktuella boendet avvek enligt domstolen i flera viktiga hänseenden från vad som gäller vid hyra. Således förelåg varken ett skriftligt eller muntligt hyresavtal då ett avtal om upplåtelse i hyresrättslig mening knappast kunde anses träffat genom att den boende eller den gode mannen och de anhöriga muntligen meddelats vad som gäller för boendet.