sou · H9B391 · 2021-11-24 00:00:00 — Ytterligare en utgångspunkt har varit att eftersom rymdverksam- het har varit och föreslås vara tillståndspliktig och då en överträdelse av tillståndsplikten är straffsanktionerad finns det starka skäl som talar för att lagens tillämpningsområde bör vara tydligt avgränsat. Behovet av en tydlig avgränsning accentueras ytterligare av att akti- viteten i luftrummet på hög höjd har ökat och kan förväntas öka ytterligare, som rymdverksamhet och luftfart hanteras i olika regelverk. En svårighet vid avgränsningen av verksamhet i rymden är givetvis att det inte har gått att nå enighet om en internationell defi- nition av det begreppet och att de internationella traktaten i enlighet med det saknar en sådan avgränsning. 5.2.2Förändringar i omvärlden och avvägningen mellan olika intressen Som utredningsdirektiven framhåller sker förändringar på rymdområ- det i snabb takt. () konsta- terar i sin omvärldsanalys att rymdområdet växer globalt , investeringarna – privata och statliga – ökar, antalet rymdnationer ökar och gränserna för vad som är tekniskt möjligt flyttas länge och längre ut i rymden. Efterhand som rymddomänen växer blir beroen- det av rymden större, både civilt och militärt (Omvärldsanalys Rymd 2020, FOI-R-5077-SE, ). Bilden som FOI redovisar i sin rapport har bekräftats för utred- ningen i ett flertal samråd. Ett område som lyfts fram redan i den rymdstrategi som antogs var att statlig rymdverksamhet skulle bidra till att öka säkerhet genom att bidra till att utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen uppfylls och att den nationella militära förmågan stärks (En strategi för svensk rymd- verksamhet, skr. 2017/18:259). FOI konstaterar också i sin rapport att den omständigheten att regeringen har beslutat att ska genomföra satellitutsändningar från medför att måste ta ett större ansvar för sin rymdverksamhet och att det är nödvändigt att förstå sambandet mellan sådan verksamhet och säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska frågor. Den frågeställningen lyfts även i utred- ningens direktiv. En ny lag om rymdverksamhet Det har således varit en utgångspunkt att en ny rymdlag måste säkerställa att rymdverksamhet kan bedrivas utan att säker- het äventyras eller att verksamheten kommer i konflikt med utrikes- säkerhets- eller försvarspolitiska intressen. Omfattningen av tillstånds- plikten, utformningen av tillstånds- och tillsynsprocessen samt möj- ligheten att överpröva beslut har utformats med detta för ögonen. I det sammanhanget kan det vara värt att notera att det numera får anses vara en allmän princip att regeringen normalt inte bör fatta beslut i enskilda ärenden utan överlåta detta till lämplig förvaltnings- myndighet. kan beslut i enskilda ärenden i vissa fall få över- gripande politiska konsekvenser, vilket kräver avvägningar som lämp- ligen även fortsättningsvis hanteras av regeringen. Beslutsprocessen och överprövningsreglerna i rymdlagen är utformad utifrån sådana avvägningar. En ordning som i en tillståndsprocess ska beakta olika komplexa intressen riskerar självfallet att bli tungrodd. Häremot måste vägas det legitima intresset hos potentiella verksamhetsutövare att få en snabb och enkel tillståndsprocess som ställer upp tydliga tillstånds- kriterier. Utvecklingen i omvärlden och den ökade förekomsten av privata aktörer ställer nya krav på lagstiftningen jämfört med tidi- gare. För att som land ska kunna attrahera företag, inve- steringar och forskning behöver regelverket vara förutsägbart och de krav som ställs upp tydliga och transparenta. Ytterligare en aspekt är att verksamheten i rymden är föremål för en snabb teknisk utveckling, vilket också innebär att olika tillstånds- krävande aktiviteter kan se mycket olika ut . Vi har för- sökt att i utformningen av tillståndsprocessen även ta hänsyn till dessa aspekter, främst genom mer utvecklade tillståndskriterier och villkor samt genom en diversifierad tillståndsprocess beroende på vilken verksamhet som utövaren avser att bedriva. Tillståndsprövningen hanteras av regeringen och är mycket begränsad till sin omfattning – sammantaget något eller några ären- den . Det kan givetvis hävdas att den nuvarande lagstiftningen till sin form och innehåll är väl avpassad för den nuvarande verksam- hetens omfattning. är det tydligt att rymdverksamheten En ny lag om rymdverksamhet och därmed hanteringen av tillståndsärenden kommer att öka fram- över. Som ovan nämnts bidrar såväl den tekniska utvecklingen som en allmänt ökad expansion till den utvecklingen, men även till exem- pel ambition att utöka kapacitet till att omfatta satellitutsändningar. Det är emellertid en vansklig fråga att bedöma hur stor ökningen av antalet ärenden kommer att bli och när en sådan ökning kommer att inträffa. Vid framtagandet av en ny rymdlagstiftning har vi emeller- tid haft som utgångspunkt att denna ska vara utformad för att klara ett betydligt större ärendeinflöde från såväl statliga som privata aktörer. Såväl tillståndsprocessen som tillsynsregleringen men även regelverket i övrigt är utformat utifrån den utgångspunkten. 5.3Behov av en ny lag Vår bedömning: Det bör införas en ny lag med tillhörande för- ordning om rymdverksamhet. Lagen bör, liksom den nuvarande lagen, benämnas lagen om rymdverksamhet. Den nuvarande lagen om rymdverksamhet med tillhörande förordning bör därför upp- hävas. Skälen för bedömningen: Den nuvarande lagen (1982:963) om rymd- verksamhet (rymdlagen) och den anslutande förordningen (1982:1069) om rymdverksamhet (rymdförordningen) är mot bakgrund av den utveckling som skett i behov av en översyn för att skapa en långsiktigt hållbar reglering som beaktar internationella regelverk och säkerhets- och utrikespolitiska intressen. Den svenska rymdlagstiftningen innehåller endast ett fåtal bestämmelser och dessa är av övergripande karaktär. Mot bakgrund av de reform- behov som vi redogjort för i avsnitt 5.2 har lagen enligt vår bedöm- ning behov av ett flertal nya bestämmelser och en ny systematik. Exempelvis bör lagens tillämpningsområde samt frågor om tillstånd och tillsyn regleras tydligare än i dagens lagstiftning. Därtill avser vi att föreslå ytterligare reglering på områden som den nuvarande rymd- lagen inte reglerar, till exempel bestämmelser om skadestånd och skydd för rymdmiljön. Att införa sådana relativt omfattande föränd- ringar i den nuvarande rymdlagen skulle enligt vår uppfattning inte vara en ändamålsenlig lösning. Vi anser därför att en ny lag om rymd- En ny lag om rymdverksamhet verksamhet bör införas och att den nuvarande lagen bör upphävas. Den nya lagen bör kompletteras av en förordning eftersom vissa mer detaljerade frågor inte bör tas in i lagen utan regleras i förordning. Vi anser att den nuvarande lagen har ett lämpligt namn som återspeglar lagens innehåll. Frågan är om det finns något ännu bättre namn. Ett alternativ är att benämna lagen rymdlagen. Namnet är kort och kärnfullt och är dessutom det kortnamn som används för nuvarande lag. En nackdel är emellertid att begreppet rymd kan föra tankarna till volym och innehåll. Ett annat alternativ är lagen om verksamhet i yttre rymden, jfr namnen för den danska lagen och det norska lagförslaget, för att betona att lagen handlar om verksamhet i den yttre rymden och bland annat hänför sig till rymdtraktatens förpliktelser vad gäller utforskande och utnyttjande av yttre rymden. Enligt vår mening kan emellertid begreppet yttre rymden ifråga- sättas eftersom det väcker frågor om det finns någon del av rymden som betecknas på något annat sätt, vilket det enligt uppgift inte finns. Dessutom menar vi att ett något kortare namn är att föredra och att den nuvarande benämningen – lagen om rymdverksamhet – är enkelt och tydligt. Den nya lagen bör därför, liksom den nuvarande lagen, benämnas lagen om rymdverksamhet och förordningen bör följaktligen benämnas förordningen om rymdverksamhet. Vårt förslag: Den nya lagens syfte ska vara att främja svensk rymd- verksamhet för att stärka forskning, utveckling och industrins inno- vations- och konkurrenskraft samt för att tillgodose samhällets behov av rymdrelaterad kunskap och teknik. Lagens syfte ska också vara att säkerställa säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. Skälen för förslaget: Bestämmelser om syftet med en reglering sak- nar normalt egentligt materiellt innehåll och är i stället en slags dekla- ration av de bakomliggande och övergripande målen med regleringen. Ett uttryckligt fastslående av lagens syfte har emellertid inte enbart en symbolisk eller informativ betydelse. Att uttryckligen ange syftet med en reglering kan få relevans i rättstillämpningen genom att det ger vägledning för tolkningen av de materiella bestämmelserna i lagen. En ny lag om rymdverksamhet Det finns därför skäl att införa en bestämmelse som anger den nya lagens syfte. Svensk rymdforskning och forskning inom rymdfysik håller hög kvalitet internationellt sett och i finns också flera företag i framkant inom rymdverksamhet. Hög kompetens, erfarenhet och kvalitet inom till exempel instrumentutveckling, kommersiell rymd- teknik, deltagande i rymdprojekt och publicering av forsknings- resultat är avgörande för svensk konkurrenskraft inom rymdverk- samheten. har också en unik rymdbas – – som är en viktig nationell och internationell resurs för forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Regeringen har även beslutat om en satsning i denna infra- struktur för att utveckla en förmåga att sända upp satelliter i rymden (Budgetpropositionen , prop. 2020/21:1, utg. omr. 16 och Regleringsbrev för avseende Rymdstyrelsen, 17 decem- ber 2020, U2020/06608 och U2020/06670). Svensk rymdverksamhet är alltså en strategisk tillgång för utveck- ling av kunskapssamhället, som den bidrar till att skapa en ökad internationell attraktionskraft för svensk högteknologisk verk- samhet och bättre förutsättningar för svensk industri och teknik- utveckling. Att svensk rymdverksamhet bedrivs på ett sätt som främjar forskning, utveckling och innovation samt stärker svensk konkurrens- kraft är därför en central målsättning för den nya rymdlagen. Rymddata och rymdverksamhet påverkar många delar av sam- hället och rymdinfrastrukturen tillhandahåller samhällsviktiga tjänster såsom telekommunikation, navigering, väderleksprognoser, jord- observation, finansiella transaktioner och informationsinhämtning. Teknik från rymdverksamhet kan också användas för att lösa sam- hällsutmaningar, till exempel i arbetet med de globala hållbarhets- målen och vid miljö- och klimatövervakning. Rymdverksamhet ska därför också bedrivas så att den kan tillgodose samhällets behov av rymdrelaterad kunskap och teknik. Verksamheten i rymden har tydligare blivit ett redskap för staters säkerhets- och försvarspolitik och utgör i allt fler länder en integrerad del av försvaret. Att rymdverksamheten har utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska dimensioner blir påtagligt när fler aktörer engagerar sig i rymden. Vid bedrivande av svensk rymdverksamhet är det därför av vikt att säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och för- svarspolitiska intressen säkerställs. En ny lag om rymdverksamhet Det finns skäl att införa en bestämmelse där det tydligt framgår att regleringen har dubbla syften. En central målsättning med lagen är att främja svensk rymdverksamhet för att stärka forskning, ut- veckling och industrins innovations- och konkurrenskraft samt för att tillgodose samhällets behov av rymdrelaterad kunskap och tek- nik. är det väsentligt att lagen säkerställer säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen, se av- snitt 5.5. Syftesbestämmelsen bör därför ge uttryck för en väl avvägd balans mellan dessa intressen. Vi anser därför att en bestämmelse om lagens syfte som tydliggör denna dubbla målsättning ska införas i den nya lagen. 5.5Sveriges säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen 5.5.1Ett ökat fokus på säkerhetsfrågor Våra kommittédirektiv framhåller att rymdverksamheten allt tydligare har blivit ett redskap för staters säkerhets- och försvarspolitik och att verksamheten i allt fler länder utgör en integrerad del av försvaret. Vi har därför fått i uppdrag att bedöma om bestämmelser till skydd för säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvars- politiska intressen bör föras in i rymdlagen eftersom det saknas sådana bestämmelser. Den upplevda och faktiska hotnivån i rymden har tillbaka ökat enligt ovannämnda omvärldsanalys från FOI. Detta beror enligt rapporten bland annat på större geopolitiska motsättningar och en ökad maktkamp mellan företrädare för konkurrerande ideo- logiska och politiska system som resulterat i en kapplöpning för att dominera rymden och härigenom visa sin nationella styrka. Militärt har synen på rymden skiftat från en understödjande roll till att den har ett eget strategiskt värde (Omvärldsanalys Rymd 2020, s. 13). Säkerhetsfrågor står generellt högt på regeringens agenda och har det skett lagstiftningsarbete på flera olika områden för att skydda säkerhet. I den nationella rymdstrategin, som togs fram 2018, betonar regeringen vikten av att säkerhet säkerställs och anför att ett strategiskt mål bör vara att statlig rymd- verksamhet ska medverka till att öka säkerhet genom att bidra till att utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen En ny lag om rymdverksamhet uppfylls och att den nationella militära förmågan stärks. Regeringen anger vidare i skrivelsen att är en viktig nationell och euro- peisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, ut- veckling och annan rymdverksamhet och att rymdbasen bör vara öppen för internationella samarbeten, men med hänsyn tagen till utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen (skr. 2017/18:259, s. 12 ff. och 20). I och med att frågor om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen behandlades i den nationella rymdstrategin har medveten- heten om dessa aspekter ökat och har också kon- kretiserats i efterföljande regeringsuppdrag och regeringsbeslut. Rymdstyrelsen redovisade ett regeringsuppdrag om att beskriva och analysera de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekterna av en utvecklad förmåga att vid sända upp satel- liter till omloppsbana. Rymdstyrelsen har i uppdraget samrått med Försvarsmakten, Säkerhetspolisen, FOI, , och . Uppdraget redovisades i en öppen del och en säkerhetsskyddsklassi- ficerad del. Rymdstyrelsen konstaterade i den öppna delen av rap- porten att olika institutioner i ställs inför större och delvis nya utmaningar inom såväl internationell säkerhetspolitik som natio- nell utrikes- och försvarspolitik och att det kommer att behöva etableras beredskap och processer för att hantera dessa utmaningar. Vidare framhöll Rymdstyrelsen att en utökad förmåga på kan bli en utrikes-, säkerhets- och försvarspolitisk belastning om inte vissa åtgärder genomförs parallellt med utvecklingen på (Rymdstyrelsen, Beskrivning och analys av utrikes-, säkerhets- och för- svarspolitiska aspekter av en utökad förmåga vid , , dnr. 55/20, bilaga 2 s. 3 f. och 30 f.). Regeringen framhåller också hänsynstagande till utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen i samband med beslutet att investera i utvecklingen av forskningsinfrastrukturen vid som nämnts ovan (se till exempel Regleringsbrev för avseende Rymdstyrelsen, , U2020/06608 och U2020/06670). Regeringen fattade beslut om inrättande av ett nationellt cybersäkerhetscenter. Syftet med centrumet är att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot. Regeringen har gett fyra myndigheter – , Försvarsmakten, Myndigheten för samhälls- En ny lag om rymdverksamhet skydd och beredskap (MSB) och Säkerhetspolisen – i uppdrag att inrätta centret (Uppdrag om fördjupad samverkan inom cybersäkerhets- området genom ett nationellt cybersäkerhetscenter, , Fö2019/01330). Arbetet görs i nära samverkan med Post- och tele- styrelsen, samt . Verksam- heten i centrumet ska utvecklas stegvis . Slutligen kan nämnas att trädde en ny bestäm- melse i Rymdstyrelsens instruktion i kraft om att myndigheten i sin verksamhet ska beakta utrikes-, säkerhets- och försvars- politiska intressen (1 § tredje stycket förordningen [2007:1115] med instruktion för Rymdstyrelsen) Sammanfattningsvis har alltså fokus på frågor om säker- het och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen ökat med anledning av den växande verksamheten i rymden. vibehandlar frågan om bestämmelser som skyddar dessa intressen bör föras in i rymdlagen, ska vi beröra säkerhetsskyddslagen (2018:585) som trädde i kraft för att stärka säkerhetsskyddet i . 5.5.2Skydd för säkerhet enligt säkerhetsskyddslagen Om rymdverksamhet har betydelse för säkerhet är säker- hetsskyddslagen tillämplig. Säkerhetsskydd innebär bland annat före- byggande åtgärder för att skydda säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verk- samheten (1 kap. 2 § första stycket). Med uttrycket säkerhetskänslig verksamhet avses verksamhet som är av betydelse för säker- het eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd (1 kap. 1 §). Bedömningen av om en verksamhet är säkerhetskänslig i säkerhetsskyddslagens mening görs av verksamhetsutövaren som ska dokumentera verksamhetens behov av säkerhetsskydd och planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs (2 kap. 1 §). Säkerhetsskyddet omfattar inte bara skydd av säkerhetskänslig verksamhet, utan även skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgif- ter. En uppgift är säkerhetsskyddsklassificerad om den rör säkerhets- känslig verksamhet och därför omfattas av sekretess enligt offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400), eller skulle ha omfattats av sekre- tess om den lagen hade varit tillämplig (1 kap. 2 § andra stycket). En ny lag om rymdverksamhet andra ledet i bestämmelsen tar sikte på enskilda verksamhetsutövare som normalt inte omfattas av offentlighets- och sekretesslagens regler. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter delas in i olika säkerhets- skyddsklasser utifrån den skada som ett röjande av uppgiften kan medföra för säkerhet. Det finns fyra olika säkerhetsskydds- klasser: kvalificerat hemlig vid en synnerligen allvarlig skada, hemlig vid en allvarlig skada, konfidentiell vid en inte obetydlig skada och begränsat hemlig vid endast ringa skada (2 kap. 5 §). I säkerhetsskyddslagen finns också nya bestämmelser, som trädde i kraft , som handlar om överlåtelse av säkerhets- känslig verksamhet. En verksamhetsutövare som avser att överlåta säkerhetskänslig verksamhet eller viss egendom som har betydelse för säkerhet är skyldig att göra en särskild säkerhetsskydds- bedömning och lämplighetsprövning. Den särskilda säkerhetsskydds- bedömningen innebär att identifiera vilka säkerhetsskyddsklassi- ficerade uppgifter eller vilken säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som förvärvaren kan få tillgång till och som kräver säkerhetsskydd. Med utgångspunkt i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och övriga omständigheter ska verksamhetsutövaren därefter pröva om överlåtelsen är lämplig från säkerhetsskyddssynpunkt. Om denna prövning leder till bedömningen att överlåtelsen är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt får överlåtelsen inte genomföras. Om lämp- lighetsprövningen i stället leder till bedömningen att överlåtelsen inte är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt, ska verksamhetsutövaren samråda med en samrådsmyndighet. Samrådsskyldighet gäller även den som avser att överlåta aktier eller andelar i säkerhetskänslig verksamhet, dock inte aktier i publika aktiebolag. Samrådsmyndig- heten får förelägga verksamhetsutövare att vidta åtgärder för att upp- fylla sina skyldigheter enligt lagen och ytterst besluta att en överlåt- else inte får genomföras (2 kap. 7–11 §§ säkerhetsskyddslagen1). Enligt 2 kap. 9 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658) är För- svarsmakten samrådsmyndighet för , Försvars- högskolan, de myndigheter som hör till Försvarsdepartementet samt enskilda överlåtare inom området för försvarsmateriel och Säker- hetspolisen är samrådsmyndighet för övriga överlåtare. Av 2 kap. 9 a § säkerhetsskyddsförordningen framgår att samrådsmyndigheterna ska samverka med varandra i syfte att åstadkomma en effektiv och 14 kap. 13–17 §§ säkerhetsskyddslagen enligt förslagen i Ett starkare skydd för säkerhet (prop. 2020/21:194). En ny lag om rymdverksamhet enhetlig hantering av samrådsärenden och att vid behov ska samråds- myndigheterna även samverka med vissa andra angivna myndigheter, bland annat . För att undvika överlappande prövningar av överlåtelser utifrån utrikes-, säkerhets- eller försvarspolitiska aspekter, finns i 2 kap. 9 b § säkerhetsskyddsförordningen bestämmelser om undantag från skyl- digheten att göra en särskild säkerhetsskyddsbedömning och lämp- lighetsprövning samt att samråda. Undantaget gäller för överlåtelser som kräver tillstånd enligt lagen om krigsmateriel eller lagen om kon- troll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd eller överlåtelser av tillstånd att använda radiosändare enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Vidare gäller undan- taget för överlåtelser mellan två myndigheter under försvarsdeparte- mentet eller vid samverkan på försvarsunderrättelseområdet. Genom vissa inträffade händelser har det fram- kommit att verksamhetsutövare av stor betydelse för säker- het har haft ett eftersatt säkerhetsskydd, bland annat i samband med att verksamhet exponerats för utomstående aktörer. Mot bakgrund av detta har regeringen i propositionen Ett starkare skydd för säkerhet (prop. 2020/21:194), föreslagit ändringar i säkerhetsskydds- lagen i syfte att stärka skyddet för säkerhet. Förslagen innebär bland annat att verksamheterna inför upp- handlingar, avtal och samarbeten där en extern aktör kan få tillgång till särskilt skyddsvärd verksamhet eller information, ska ingå ett säkerhetsskyddsavtal med den aktören och i vissa fall samråda med tillsynsmyndigheten. Tillsynsmyndigheterna får också rätt att stoppa såväl planerade som pågående sådana förfaranden som bedöms olämp- liga från säkerhetsskyddssynpunkt. Tillsynsmyndigheterna föreslås också få nya tillsynsbefogenheter, till exempel rätt att inhämta den information som behövs för tillsynen, och möjlighet att besluta om sanktionsavgifter mot den som inte följer säkerhetsskyddslagstift- ningens krav. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En ny lag om rymdverksamhet 5.5.3Säkerställande av säkerhet i rymdverksamhet Vår bedömning: Den nya lagen bör säkerställa säkerhet samt andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. Det finns behov av att införa bestämmelser om säkerhet i den nya lagen Den internationella säkerhetspolitiska utvecklingen – med ökade mot- sättningar och en upptrappad maktkamp i rymden – samt det förhåll- andet att snart förväntas få en förmåga till satellitutsänd- ningar, innebär enligt vår mening att det är angeläget att säkerställa att de skyddsbehov som finns på rymdområdet tillgodoses. Under våra samråd med myndigheter inom säkerhets- och försvarsområdet har det framkommit att den svenska rymdverksamheten i hög grad är dimensionerad efter forskning och teknikutveckling och att utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitiska aspekter behöver säker- ställas i större utsträckning. Avsaknaden av lagstiftning på området har framhållits som en brist. Det har vidare påpekats att en utökad förmåga vid kommer att betraktas av omvärlden som att stärker sin position som rymdnation med en militär förmåga. Detta oavsett om gör utfästelser om att avsikten endast är att samarbeta med utländska civila aktörer eller om några satellit- utsändningar aldrig genomförs. Eftersom rymdsystem generellt har dubbla användningsområden är det svårt att dela upp verksamheten i civil respektive militär verksamhet.