sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — 1942:1, rskr. 1290 riksdag, Bihang, saml. 4, bd 2, statsutskottets bet. nr 238, s. 1279. 1291 riksdag, Bihang, saml. 4, bd 2, statsutskottets bet. nr 238, s. 1280. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom kommissionens arbete som avses; det ledde ju till att återfördes till Djur- gårdsförvaltningen, även om det aktuella området karta omfattade och 1 kappland.1292 Egendomen såldes emellertid med den därtill hörande lägenheten till . Köpeskillingen skulle fonderas i Statskontoret och göras räntebärande till förmån för underhållet av och undantagsvis även . begränsade denna användning av räntan till konungens livstid.1293 Det angavs betänkande om försäljning av delar av att med den därtill hö- rande lägenheten hörde till Haga.1294 Anslaget togs från och med 1840-41 års riksdag upp under slottsstaten.1295 kom att ingå i slottsstatens avdelning för ”övriga kungl. slott”,1296 och lades anslagen inom denna avdelning samman till ett samlat anslag.1297 konstaterades att disposi- tionsrätten till kvarstod, men då skedde en omläggning av slottsstatsanslaget och Riks- marskalksämbetets respektive ansvarsområden (se nedan avsnitt 6.4.9. och 6.5.10. avstod konungen från dispositionsrätten till slottsbyggnaden så att den skulle kunna användas som bostad för prominenta personer från utlandet, vilka var den gäster eller vilka annars ansågs böra åtnjuta denna förmån. H.M. Konungen (per- sonligen) lämnade därmed över byggnaden till Kungl. Maj:t (regeringen), som i sin tur upp- drog åt att förvalta den och att i samråd med mö- blera den.1299 Märkligt nog togs ändå upp budgetproposition bland de slott som konungen hade dispositionsrätt till, även om nya användningsområde nämndes. Omkostnader för redovisades fortfarande under slottsstatsanslaget1300 /budgetproposition. Detta antyder att det inte egentligen var så att avstod sin dispositionsrätt – det har i alla fall senare uppfattats som att konungen behöll den och upplät en nyttjanderätt. I 2009/budgetproposition angavs nämligen att regeringen hade ”beslutat att per avstå från sin nyttjanderätt till ”,1301 vilket innebar att kunde bli bostad åt kronprinsess- paret. 1292 1980 s. 52. 1885:45, statsutskottets bet. 1885:56, rskr. 1294 Underdånigt betänkande och förslag angående försäljning af m.m., 1903, s. 36. 1295 riksdag, Bihang, Saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 300-301. 1913:1 s. 2 och riksstat för , jfr prop. 1913:1 jämte bilaga Första huvudtiteln och statsut- skottets bet. 1913:1 s. 3. 1927:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1927:1, rskr. 1944:228 s. 2. 1966:105 s. 33-34, prop. 1967:1 s. 4. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3-4. 2009/10:1 bilaga s. 17. Jfr Bexhed 2020 s. 236 där förfarandet beskrivs som att avstod från dispositionsrätten och att sedan återfördes till kungl. 6.Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom , Djurgårdskassan och Djurgårdsfonden skulle enligt överenskommelse förbli under konungens enskilda disposition, men Djurgårdskassan skulle endast få användas till förbättring och förskönande samt till underhåll av vägar och broar ”och icke med några serskilde aflöningar eller Gratificationer till någre wissa personer”. Nyttjanderätt till mark uppläts av konungen genom och för tid begränsad till konungens regeringstid, och skedde upplåtelser krävdes medver- kan.1302 Dispositionsrätten kvarstår, även om vissa förändringar av arealen har genomförts. antog en plan för reglering av och området runt nuvarande , och då krävdes att staten avstod viss mark till staden. tog initiativ till att ersättningen skulle utgöra en särskild fond förvaltad av Statskontoret, vars avkastning skulle tillfalla Djurgårdskassan, och att staten skulle avstå marken på villkor att staden skulle återlämna den om staten åter behövde den.1303 En översikt över upplåtelserna på togs fram i samband med en utredning om exploatering av området.1304 Djurgårdsfonden fick senare ytterligare liknande tillskott,1305 bl.a. när ett område tillhörande överläts till Vetenskapsakademien1306 och när en tomt såldes till engelska episkopalförsamlingen i Stockholm.1307 Den sistnämnda överlåtelsen företer ett exempel på att konungen personligen i statsrådsprotokollet förklarade att han av- stod från dispositionsrätten, och även att överlåtelser av mark för visst ändamål förenades med återförsäljningsskyldighet till staten om ändamålet upphörde. I avsnitt 6.5.7. nedan be- handlas dels frågan om bidrag från Djurgårdskassan och Djurgårdsfonden till underhåll av lustslotten, dels frågan om bidrag från till skötseln av . ökade byggandet av villor på , och det har hävdats att detta berodde på att tolkade ordet ’dispositionsrätt’ på ett annat sätt än företrädarna –att kungahuset hade rätt att använda efter egen uppfattning. Detta ledde emel- lertid till reaktioner i , bl.a. när det gäller revisionen av Djurgårdskassan. fanns både kommunala och statliga intressen av exploatering, som gjorde motstånd mot.1308 uttalade ”den önskan, att Kungl. vid i så stor utsträckning som möjligt bibehålles såsom naturlig park” och anhöll ”att utredning måtte verkställas, så att möjligt en lämplig gräns kunde fastslås för de om- råden, som borde såsom park bevaras”.1309 Detta ledde fram till en utredning 1302 Se t.ex. prop. 1926:194, jordbruksutskottets bet. 1926:28, rskr 1926:139. 1884:23, statsutskottets bet. 1884:29, rskr. 1304 Underdånigt betänkande och förslag angående försäljning af m.m., 1903. 1305 Se härtill prop. 1908:219 s. 14-15 och prop. 1910:151 s. 5. 1909:199, statsutskottets bet. 1909:132, rskr. 1926:173, jordbruksutskottets bet. 1926:24, rskr 1926:136. Se beträffande inskränkningen av dispositionsrättens geografiska omfattning också Bexhed 2020 s. 238-239. Se för exempel på ändamålsupplå- telser kungliga dispositionsrätten s. 4. 1308 1980 s. 99 och 116-123. Jfr även Lyrevik 2018 s. 116-117. 1913:69 s. 12, se även första kammarens första tillfälliga utskotts bet. Se också SOU 1925:15 s. 146-161. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom med inventering av vilka områden som borde bevaras som park och vilka som kunde exploateras.1310 inrättades en statlig kommission vid namn , som skulle ha överinseende över exploateringen av Djurgården.1311 Denna kommision omorganiserades till . Överståthållaren hade utrett frågan och kon- staterat att konungens dispositionsrätt till enligt överenskommelse utövades av , en avdelning inom . Ämbetet fö- reträdde ”de under dess inseende stående delarna av i alla avseenden, således icke allenast vid den ekonomiska förvaltningen utan även i frågor som gällde vederbörande fas- tigheters integritet”.1312 hade konstaterat att vissa markupplåtelser hade skett genom , vissa genom Kungl. Maj:t i statsrådet och vissa genom att Kungl. Maj:t inhämtat samtycke. Konungens personliga godkännande hade också inhäm- tats. Upplåtelseformerna och -tiderna hade också varierat. ifrågasatte om det var principiellt korrekt att hade behö- righet att i alla avseenden företräda kronan såsom markägare. Snarare borde enligt utifrån gällande föreskrifter i övrigt Kammarkollegiet bevaka kronans rätt såsom markägare, även om den ekonomiska förvaltningen tillkom Riksmarskalksämbetet.1313 föreslog emellertid att skulle ombildas till en med vidgat uppdrag, innefattande företrädandet av kronan som markägare. Däremot fanns enligt inget ”sakligt behov av att ifrågasätta förhandlingar rörande ändring av den dispositionsrätt till , som i sin nuvarande form men i själva verket sedan uråldriga tider tillkommit den regerande Konungen”.1314 Departementschefen konstaterade att ”den slutliga prövningen av frågor om försäljning av djurgårdsmark [ankom] på i den mån beslutanderätten ej delegerats till Kungl. Maj:t”.1315 Han anslöt sig väsentligen till utred- ningsmannens förslag. och biföll propositionen och avslog en mo- tion om att underhandlingar med konungen borde inledas i syfte att överföra dispositions- rätten till statliga myndigheter.1316 avvecklades enligt beslut , varefter dess kvarstående uppgif- ter övertogs av Byggnadsstyrelsen.1317 Av Djurgårdsnämndens markförsäljningsmedel över- fördes ett belopp om till Djurgårdsfonden att användas för upprustning av Djurgården.1318 En dispositionsplan togs fram och antogs med utgångspunk- ten att ännu icke exploaterade områden i så stor utsträckning som möjligt skulle reserveras 1310 Betänkande angående bevarande såsom park, 1917. 1311 Instruktion i SFS 1931:236; se även prop. 1947:248 s. 2. 1947:248 s. 4. 1947:248 s. 7. 1947:248 s. 24. 1947:186, rskr. 1962:98, statsutskottets bet. 1962:99, rskr. 1964:183, statsutskottets bet. 1964:195, rskr. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom för park- och rekreationsändamål.1319 Denna dispositionsplan synes länge ha varit vägle- dande.1320 finns en av fastställd vård- och utvecklingsplan för Djurgården.1321 I samband med avvecklingen av förutsattes att Riksmar- skalksämbetet inrättade en rådgivande nämnd till för frågor om dis- positionen av ersattes av H.M. Konungens råd för mark- och byggnadsfrågor, vars verksamhet syftar till att mark och byggnader vid de kungl. slotten och på ska vårdas, förvaltas och utvecklas effektivt och med beaktande av de stora kultur- och naturvärdena.1323 /06 konstaterades att staten ägde fastigheterna 1 i Värtan och 1:1 vid i , fastigheter som konungen hade enskild disposit- ionsrätt till. Staten hade genom avtalat om markbyte med avseende 1 och en del av 1:1 mot vissa andra områ- den, varav en del skulle falla inom konungens dispositionsrätt. Parterna hade tecknat avtal om markbyte, vilket förutsatte dels godkännande, dels att konungen avstod från sin dispositionsrätt till de markområden som skulle överlåtas till kommunen.1324 Vidare utta- lades: ”Avtalet innebär att staten erhåller en mellangift om . I enlig- het med tidigare praxis skall medel som erhålls vid statens avyttring av mark inom dispositionsrätten tillföras den s.k. Djurgårdsfonden. Denna försäljning faller inom denna praxis. Kammarkollegiet förvaltar fonden för Kungl. Djurgår- dens Förvaltnings (KDF) räkning. Djurgårdsfondens avkastning disponeras av KDF för förbättrande och förskönande. Om en del av kapitalet skall användas för t.ex. investeringar behövs medgivande.”1325 Regeringen ansåg dessutom att medel ur Djurgårdsfonden skulle få användas till utgif- terna för sanering och upprustning av och Djurgårdsvarvet. överför- des vissa markområden till staten, och för dessa uppläts dispositionsrätt för evig tid till ko- nungen.1326 Även beträffande mark där konungen avstått från sin dispositionsrätt för något visst ändamål är rättsläget sådant att konungen återinträder i dispositionsrätten om ändamålet upphör.1327 I instruktionen för anges att Djurgårdsfonden förvaltas av Kammarkollegiet och att avkastningen disponeras på uppdrag av av för förbättrande och förskönande.1328 1319 Dispositionsplan för Kungl , upprättad av . 1964:183, stats- utskottets bet. 1964:195, rskr. 1320 Jfr kungliga dispositionsrätten s. 5 och 7. 1321 i , Vård- och utvecklingsplan för Kungliga , Rapport 2012:33. Där redovisas också översiktsplaner och andra styrande dokument. 1962:98 s. 77. 1987/88:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 1-2. 2005/06:100 s. 164-165. 2005/06:100 s. 165, se vidare bet. 2005/06:FiU21 s. 24-25, rskr. 2005/06:370. 1326 kungliga dispositionsrätten s. 6. 1327 Se från senare tid prop. 1991/92:44 s. 23, 1992/93:37 s. 15 samt kungliga dispositions- rätten s. 7. 1328 Instruktion för , bilaga 4 till protokoll hållet inför H.E. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Till räknas , som därför inte nämns självständigt i samband med dispositionsrätten till de olika slotten. uppfördes av åren 1823- 26.Det förvaltas av Djurgårdsförvaltningen.1329 Genom avtal med har övertagit förvaltningen av och några områden vid . Denna mark ingår inte i den kungl. Djurgårdsförvalt- ningen har i gengäld lämnat ifrån sig förvaltningen av ett område på . Av- talet har godkänts av regeringen. Staten har också upplåtit fyra öar i ögruppen derholmarna till Djurgårdsförvaltningen.1330 I , 4 kap., finns särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden. De inledande bestämmelserna handlar om områden som i sin helhet är riksintressen. Bland dessa riksintressen finns (då detta reglerades i naturresurs- lagen) området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården, som enligt 7 § är en nationalstads- park. Den kallas Kungliga nationalstadsparken.1331 Inom en sådan park får ny bebyggelse och nya anläggningar komma till stånd och andra åtgärder vidtas endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att det historiska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas. Trots detta får en åtgärd som innebär ett tillfälligt intrång eller en tillfällig skada vidtas, om den höjer parkens natur- och kulturvärden eller tillgodoser ett annat angeläget allmänt intresse, och om parken återställs så att det inte kvarstår mer än ett obetydligt intrång eller en obetydlig skada.1332 När det gäller besluts- och normgivningsmakt i förhållande till , se även avsnitt 6.8.8. Kungsgårdar, kungsladugårdar och andra inkomstgivande egendomar, tidigare under konungens omedelbara styrelse, under disposition och med avkastningen tillfallande statsverket. slott som inte omfattas av dispositionsrätten Här ska kort nämnas de tidigare kungsgårdar och kungsladugårdar som ägdes av staten men stod under konungens omedelbara styrelse. Genom överenskommelse kom de under disposition, och arrenden redovisades till statsverket i stället för till hov- förvaltningen. Beträffande kungsgårdar och kungsladugårdar tillhörade , Vänthol- men, , , , Sundbyholm, Ribbingelund, och , och alla hov- och stallängar, finns inte anledning att diskutera deras öden därefter. Det kan dock nämnas att prins målning ”Det gamla ” föreställer , och att förvärvades av stad. konstaterade att överenskommelsen hade träffats genom att ko- nungen bifallit anhållan och att arrenden för dessa gårdar skulle inlevereras till räntekammaren.1333 Beträffande några av slotten fanns dock fortfarande ett samband mellan 1329 Bexhed 2020 nämner på s. 236 att det ägs av staten, i Instruktion för , bilaga 4 till protokoll hållet inför H.E. Riksmarskalken, s. 3, anges att det ägs av . 1330 kungliga dispositionsrätten s. 5-6; Bexhed 2020 s. 239. 1331 4 § nationalstadsparksförordningen (2009:55). 1332 Se härtill prop. 1994/95:3 och bet. 1994/95:BoU6; se även prop. 1997/98:45 del 2 s. 41. Ett aktuellt avgörande utifrån dessa bestämmelser är tingsrätts, Mark- och miljödomstolen, dom i mål P 3546-20. 1333 riksdag, ridderskapets och adelns protokoll, bd 6:1 (), s. 1105-1111. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Det gäller bl.a. , där förvaltningen av kungsgår- den skedde genom slottsförvaltningen (se ovan avsnitt 6.4.2. ), och Tullgarn (se 6.4.4.). Den väsentliga anledningen till detta är att riksdag fokuserade på inkomsterna från de egendomar som redan var utarrenderade och inte på naturaavkastningen av slottens marker. Sju slott betraktas formellt som kungliga slott även om de inte togs upp överenskommelse och inte omfattas av någon dispositionsrätt. Det är , , , , , och slott.1334 Detta har till följd att landshöv- dingen i respektive län betraktas som ståthållare på dessa slott.1335 och andra byggnader i för hovhållningen i nämndes inte särskilt överenskommelse. Det var uppenbarligen liksom tidigare självklart att konungen, kungafamiljen och hovet dispone- rade , åtminstone till den största delen.1336 Institutioner som inte hörde till hovet var emellertid inrymda i , t.ex. Kungl. fram och Högsta domsto- len fram till år 1949,1338 och driftskostnader för detta synes hovet ha svarat för.1339 Även disponerade delar av , nämligen en del källarvalv. Dessa skulle räcka inkommande handlingar, ”om icke en del af hyllorna derstädes vore så full- ständigt i mörker, att man under höst- och vintermånaderna endast genom trefvande med handen kunde komma under fund med om hyllorna vore tomma eller icke”.1340 Vissa källare hade och fortfarande genom hyrts ut till privatpersoner, men denna ordning upphörde . När källare i hyrdes ut skedde det av hovförvaltningen, vilket visar att disposi- tionsrätten även till dessa källare då hade gått över till hovet.1341 Det var som stod som ansvarigt för 1867 och återkommande tablåerna över det ungefärliga värdet av statsverkets fasta och lösa egendom.1342 Detta innebär sammantaget att Kungl. ingick i den kungl. dipositionsrätten och att upplåtelser av delar av till andra verksamheter gjordes, så att säga, i andra hand. 1334 Bexhed 2020 s. 240. 1335 Hovkalender 2019 s. 15. Bakgrunden synes vara ett förordnande i kungl. brev , se 1847 s. 460. 1336 Se Bramstång Hov och slott s. 252-257 angående rättsläget . 1337 Jfr statsutskottets bet. 1870:28 s. 28-30, 1876:22 s. 72-73 samt 1883:12a s. 24-30 och rskr. 1338 Jfr prop. 1918A:2 bilaga Första huvudtiteln s. 2, SOU 1925:15 s. 217-218, , ”” i 1949 s. 777-781. 1339 Detta förutsätts t.ex. i prop. 1918A:2 bilaga Första huvudtiteln s. 2 och prop. 1921:2 bilaga Första huvudtiteln s. 4. 1885:1 bilaga Åttonde hufvudtiteln s. 28-29. 1341 Bramstång Hov och slott s. 258-261. 1868:16 s. 4, jfr prop. 1868:4; statsutskottets bet. 1885:32 s. 5, 1894:36 s. 3, 1903:38 s. 6, 1910:22 s. 5, 1920:211 s. 5, 1929:131 s. 22. Därefter synes uppgifterna ha förts in i statsbokföringen, se 1929:131 s. 3 och 10. Se också SOU 1925:15 s. 26. – ansvarade också för högvaktens lokaler, se statsutskottets bet. 1927:111 s. 7-8, rskr. 1927:225 s. 3-4. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Samma slutsats följer av en av de utredningar som gjordes genom under beträffande statens mark och tomter i . Gränserna för den fastighet på vilken Kungl. är belägen – 1 – har aldrig fastställts i någon lantmäteriförrättning och någon lagfaren ägare har länge inte funnits: ”Någon designation öfver har aldrig utfärdats, då den tomta- real, som byggnaden intager eller i öfrigt behöfver för sitt ändamål, helt naturligt ej varit underkastad växlande äganderättsförhållanden. Lagfarts- och öfriga fas- tighetshandlingar för saknas.”1343 är dock lagfaren ägare för 1 och 1:29;1344 den sistnämnda fastigheten är den som omger åt norr, öster och söder (se figur 4 i avsnitt 6.4.10. statsutskott ansåg att det inte borde finnas något särskilt ståthållarämbete på , utan att dess göromål borde handhas av . Detta togs upp som en fråga om vem som skulle ansvara för att ved och kol fanns på . Även i övrigt ansåg statsutskottet sig inte behöva anteckna lönen för ståthållare separat, för om en ståthållare skulle bibehållas skulle lönen ingå i någon av de andra budgetposterna. Slottskamrerarna skulle ansvara för redovisningen av anslagen till vård och tillsyn av de olika slotten.1345 Efter det att Slottsbyggnadsdirektionen hade upphört , anförtroddes re- paration och underhåll åt och den dit hörande ståthållaren, biträdd av en hovintendent som avlönades genom Kungl. En motion vid 1828- riksdag om att inrätta en särskild tjänst som ståthållare på ledde inte till bifall. Trots sammanblandningen av budgetposter och ansvarsområden ansåg statsutskot- tet ingen annan åtgärd erforderlig än att bevilja en personlig lön till dåvarande ståthållaren om han hade fungerat som ståthållare även antecknas han som utnämnd (se även nedan avsnitt 6.8.2. och 6.8.6.). Han dog den 18 mars 1832.1347 blev ståthållare på i survi- vans , vilket innebar att han fick en försäkran om att få efterträda , och sedan fick han bekräftelse på tjänsten samma år.1348 Under första huvudtiteln fanns överenskommelse inget särskilt anslag för Kungl. Dessa kostnader föll under åttonde huvudtitelns anslag omfattande bygg- nader och reparationer i samt ett annat anslag avseende lyshållning för ”Kronans 1343 S. och L. M. Bååth, Utredningar rörande statens mark och tomter i . Staden mellan broarna, : , 1911, s. 1-2. 1344 Lantmäteriet, utdrag ur fastighetsregistret samt akt D-2018-00597150. 1345 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4:1, , s. 1230 1346 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 2, hft. 1, statsutskottets bet. nr 126 s. 46-48. Se också kungl. brev till i Bergfalk s. 43-45. 1347 , Bidrag till Kongl. Maj:ts hofs personalhistoria under det senaste århundradet, bd 1, : , 1888, s. 263-264. 1348 Swalin 1888 s. 109. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom publike hus i ”.1349 Fråga uppkom vid riksdag om att flytta även kost- naden för de andra slottens underhåll dit, men det ansåg statsutskottet inte lämpligt.1350 Vid riksdag vidtogs emellertid den motsatta åtgärden: hade nu aktuella anslag flyttats från åttonde till sjunde huvudtiteln, och därifrån flyttades nu 32 000 rdr till första huvudtiteln, varav 25 000 rdr för byggnads- och reparationsarbeten på , 2 000 rdr för och 5 000 rdr för ett antal övriga byggnader som användes för hovhållningen och som därmed – som det måste uppfattas – ingick i dispositionsrätten. Detta medförde enligt utskottet ordning och redighet i räkenskaperna.1351 noterades i budgetpropositionen att användes som bostad åt konungen samt som representations- och kontorslokaler.1352 gjordes tillägget att vissa delar visades för allmänheten.1353 Övriga byggnader i uteslutande avsedda för hovhållningens behov Vilka var då dessa byggnader som, med en senare formulering, ”var uteslutande afsatta för kungl. hofhållningens behof”?1354 De räknades upp vid riksdag,1355 något som också hade ett samband med att de genom konungens beslut ställts under Riksmarskalksäm- betets förvaltning,1356 och sedan fanns de med denna utgångspunkt upptagna i tablåerna över statens egendom. Inledningsvis tas här upp de egendomar som räknades upp vid riksdag: •”, numera , palats” •”F. •”Öfver-Hofstallmästare-bostället” •”Under-Stallmästare-bostället” •”F. d. Oldenburgska huset” •”F. d. Enke-Drottningens Stallmästare-boställe” •”å ” •”Kongl. •”Husgerådskammarens Magazin å ” •”Tvättstugan under ” I liknande sammanhang har därutöver följande byggnader nämnts. •”F. d. Oxenstjernska huset och Vaktstallen derinvid” 1349 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 86 s. 8. 1350 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. Se nedan avsnitt 6.5.1. 1351 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 6-9; saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 34, s. 1-5; saml. 10, avd. 1, bd 1, riksdagsskrivelse nr 30, s. 50-52, bd 2, riksstat s. 10-11, riksdagsbeslutet 6 §. Se också Kungl. brev till i Bergfalk s. 45-46. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1978/79:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 16. 1907:44 s. 9. 1355 riksdag, Bihang, saml. 1, avd. 1, proposition nr 1, s. 8. 1356 Se prop. 1907:44 s. 4 med hänvisning till nådigt beslut av betr. Änkedrottning- ens hovstall och andra för hovhållningen erforderliga byggnader. Kronans hus hade enligt beslut riksdag ställts under inseende, se riksdag, saml. 10, bd 2, riksdagsskri- velse nr 272, s. 74-80. Se också Kungl. brev till i Bergfalk s. 45-46. 6.Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom •”Fatburen å ” Dessa byggnader ska nu presenteras närmare. ”, numera , palats” är det palats som sedan kallades Arfprinsens palats och Arvfurstens palats. Det uppfördes av prinsessan (syster till och ), därav inskriptionen på fasaden.