sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Myndigheten rådde också regionerna att analysera förutsättningarna för tillgänglighet gemensamt och föra dialog med staten om strate- giska åtgärder samt samarbeta kring medicinska revisioner utförda av professionerna. Rekommendationer till regeringen gällde att ge förutsättningar för regionernas långsiktiga arbete, bättre uppföljning ur patient- perspektiv, utveckla patientregistret, utökad tillsyn av tillgänglig- hetsarbetet och se över vårdgarantins innehåll. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning har haft flera regeringsuppdrag inom området till- gänglighet . Uppdragen har haft olika fokus, såsom att utvärdera vårdgaranti och kömiljard, följa upp väntetider i hälso- och sjukvården och att utveckla uppföljningen av tillgängligheten. I samband med genomförandet av den nationella cancerstrategin , utvecklade en modell för att följa väntetider från remiss till behandling. Det långsiktiga målet är att denna modell ska vara generisk, det vill säga kunna tillämpas för all vård. För att modellen ska kunna implementeras krävs en utveckling av regionernas vårdinformations- system som gör det möjligt att koppla samman faktiska vårdhän- delser i ett vårdförlopp i syfte att kunna följas upp och analyseras. Därför har det pågått ett arbete vid myndigheten för att utreda och utveckla förutsättningarna för att följa patientens väg genom vården. Arbetet pågår fortfarande och är kompletterat med ett arbete kring nationellt kodverk för kontaktorsak som påbörjats . lämnade av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet – Väntetider i akutsjukvården och fyra tematiska analyser. En studie av fyra regioner som gjorts inom ramen för uppdraget pekade på betydelsen av att ledningen förmår skapa ett gemensamt förhållningssätt till väntetider i hela organisationen. Studien visade också att tydliga regelverk och stödfunktioner är viktiga för att omsätta mål och visioner till handling. En sådan stöd- funktion är de nationella väntetidsmätningarna, som uppfattades av regionerna som tillräckliga och tillförlitliga underlag för att följa utvecklingen. För att kunna få ett bättre grepp om sambanden mel- lan väntetider, resurser och produktion efterfrågade regionerna mer stöd för analyser av de data som samlas in. pekade också på att det är av vikt att uppföljning av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet breddas till att inkludera fler aspekter än väntetider. Området bör omfatta så väl patient- som systemperspektiv. utger statistik avseende väntetider från landets akutmottagningar, se tidigare exempel i detta kapitel. Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning har publicerat rapporten av första och andra covid-19-vågen – produktion, köer och väntetider i vården, se tidigare avsnitt i detta kapitel. 4.4.3Inspektionen för vård och omsorg () Rapporten I väntan på vårdplats – Om patientsäkerhet på akutmottag- ningar – Nationell tillsyn inom hälso- och sjukvård publicerades av Inspektionen för vård och omsorg () . Rapporten bygg- de på en nationell tillsyn av 64 somatiska akutmottagningar . Huvudsyftet med tillsynen var att ge en nationell bild av hur patientsäkerheten såg ut för patienter som vårdas kvar på akutmot- tagningar i väntan på att transporteras till en vårdavdelning. Bland de områden som ingick i granskningen fanns uppskattade väntetider samt orsaker till att väntetid uppstod. bedömde att patientsäkerheten såg förhållandevis god ut i landet för patienter som vårdas kvar på akutmottagningen i väntan på en vårdplats. Drygt hälften av akutmottagningarna hade sällan problem med långa väntetider. Merparten av de akutmottagningar där det i större utsträckning förekom att patienter vårdades kvar i väntan på vårdplats, hade vidtagit åtgärder för att minska risken för vårdskador. Vid 51 av de 64 tillsynade verksamheterna be- dömde att vården, när det gällde de områden som granskningen avsåg, uppfyllde de krav på god vård som lagen ställer. IVO:s tillsyn har avsett patientsäkerhet. Regeringen har gett i Uppdrag att beskriva risker med bristande tillgänglighet och lämna förslag på tillsyn (S2020/07838). ska en- ligt uppdraget lämna förslag på hur myndigheten kan utveckla sin tillsyn utifrån de risker som bristande tillgänglighet i hälso- och sjuk- vården kan medföra för patientsäkerheten samt andra konsekvenser ur ett patientperspektiv. Vidare ska beskriva de rättsliga förutsätt- ningarna som myndigheten har att bedriva tillsyn utifrån olika aspekter av tillgänglighet, som kötider och den nationella vårdgarantin. ska också analysera om myndigheten har tillräckliga rättsliga möjligheter för att agera, till exempel i form av vite eller sanktioner, när det gäller sin tillsyn inom tillgänglighetsområdet. Av IVO:s ana- lys ska det framgå i vilka situationer myndigheten i så fall skulle Väntetiderna i hälso- och sjukvården – en svår utmaning kunna ålägga huvudmän vite eller sanktioner i de fall då vårdgarantin inte uppfylls. Uppdraget ska redovisas . 5Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet Kapitlet inleds med utredningens uppdrag, sedan beskrivs strate- giskt utvecklingsarbete enligt överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) varefter följer en beskriv- ning av utredningens arbete med att stödja regionernas framtagande av regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet. Därefter följer utredningens analys av handlingsplanerna, återkoppling till region- erna och slutligen utredningens bedömningar och förslag. Regeringen påtalar i direktivet till utredningen att ytterst är det regionerna som ansvarar för vården och därmed för tillgängligheten och för att patienter får vård i rimlig tid. En förutsättning för att regionernas tillgänglighetsarbete ska få genomslag i verksamheterna och komma patienterna till del är att förtroendevalda inom regioner, tjänstemän, offentliga och privata vårdgivare, liksom andra berörda aktörer, såväl inom som mellan regionerna, arbetar samordnat. Vidare att regionerna måste fortsätta ta ansvar för och prioritera kontinuerligt, brett och långsiktigt tillgänglighetsarbete. Utmaning- arna är än större på grund av utbrottet av covid-19, som påverkar planerad vård som skjutits samt skapat nya behov. I direktivet uppges att regeringen kan stödja regionerna genom att skapa goda förutsättning för deras tillgänglighetsarbete. Det kan bland annat innebära att man från nationellt håll bistår regionerna genom att stödja samarbeten och samordna dialoger. Goda arbets- sätt och metoder för förbättrad tillgänglighet kan på så sätt spridas mellan regionerna. är det angeläget att insatser från natio- nellt håll stödjer redan pågående utvecklingsarbete i regionerna. Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet inkluderar arbetet inom ramen för överenskommelser mellan staten och SKR. Idirektivet anger regeringen att det inte finns en enskild nationell lösning på problemen utan åtgärder behöver anpassas efter lokala förutsättningar, behov och utmaningar. Enligt statens och SKR:s överenskommelse om en ny uppdaterad kömiljard och fortsatta överenskommelser åren 2020–2021 ska regionerna ta fram regional nulägesrapport och regional hand- lingsplan för tillgängligheten i den egna regionen. I handlingsplanen ska regionen bland annat redogöra för regionens målsättningar när det gäller väntetider till hälso- och sjukvården. Utredningens uppgift är att: –stödja regionerna i arbetet med att ta fram regionala handlings- planer med regionala målsättningar för ökad tillgänglighet, –inom ramen för arbetet med de regionala handlingsplanerna, stödja utvecklingen av ökad tillgänglighet till vård och stöd för barn och unga med psykisk ohälsa, –inom ramen för arbetet med de regionala handlingsplanerna, stödja regionerna i deras arbete för att säkerställa tillgängligheten såväl under som efter utbrottet av covid-19, –sammanställa och analysera de regionala nulägesrapporterna och handlingsplanerna som stöd för regionerna och som information till regeringen, –stödja regionerna i deras arbete med att genomföra de åtgärder som anges i de regionala handlingsplanerna, och –om det finns behov, föreslå andra insatser som bedöms nödvän- diga för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården med fokus på kortare väntetider. De överenskommelser som slutits mellan regeringen och SKR –2021 gällande kömiljard bygger bland annat på ett strategiskt utvecklingsarbete. I detta kapitel redogörs för utveck- lingsarbetet som har sin tyngdpunkt i framtagandet av regionala handlingsplaner. Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet ingick regeringen och SKR en överenskommelse om en ny uppdaterad kömiljard. I överenskommelsen beskrivs att arbetet inom överenskommelser ska bli mer strategiskt och långsiktigt och bygga på en samsyn kring utmaningarna hälso- och sjukvården står inför. Arbetet bör i ökad utsträckning utgå från regionala behov, förutsättningar och utmaningar. Ett samlat grepp om tillgänglighets- området behöver tas. Överenskommelsen om en ny uppdaterad kö- miljard syftade till att ge ny förnyad kraft i tillgänglighetsarbetet. En del av överenskommelsen var att regionerna skulle lämna in en nulägesrapport som skulle ligga till grund för en regio- nal handlingsplan . I överenskommelsen för skrivs förutom ovanstående att uppföljningen i högre grad ska fokusera på resultat och målupp- fyllelse, mindre på process. En del i överenskommelsen är ett strategiskt utvecklingsarbete inom tillgänglighetsområdet. Samtliga regioner ska ta fram en regional handlingsplan med regionala målsättningar för väntetider och vårdköer. Handlingsplanen ska innehålla en beskrivning av hur regionen arbetar och strategiskt avser att arbeta för att förbättra tillgängligheten. Det ska framgå vilka egna insatser och åtgärder som regionen anser krävs för att uppnå en hållbar och förbättrad tillgäng- lighet, med kortare väntetider och minskade vårdköer. Detta gäller både direkta åtgärder och indirekta förändringar med hjälp av till exempel digitala verktyg och förändrade arbetssätt. I handlings- planen ska insatser kopplade till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) belysas särskilt. Handlingsplanen ska även omfatta en aktuell nulägesanalys kring de förutsättningar, insatser, behov och utmaningar som präglar den egna regionen när det gäller tillgänglighet till vård. Regionen ska i handlingsplanen särskilt redogöra för: –hur stimulansmedel används för att minska väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin, Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet –hur regionen arbetar och strategiskt avser att arbeta för att pati- enter med kroniska sjukdomar ska få vård efter behov och i rimlig tid, –hur regionen utbyter erfarenheter och drar lärdom av andra regio- ners tillgänglighetsarbete, –hur regionen säkerställer att rapporteringen av data till den natio- nella väntetidsdatabasen sker enligt framtagna riktlinjer och regelverk, med särskilt fokus på rapporteringen av återbesök, och –hur regionen kontinuerligt säkerställer att regionens väntelistor enbart innehåller patienter med aktuellt vårdbehov. Den regionala handlingsplanen skulle vara inlämnad den 30 sep- tember 2020. drabbades dock av det coronavirus som efterhand ledde till en pandemi. Regeringen och SKR slöt då en tilläggsöverenskommelse som bland annat innebar att redovisningsdatum för regionala handlingsplaner senarelades till . Därmed infördes att handlingsplanen även skulle redogöra för: –hur tilldelade medel inom överenskommelsen har eller kommer att användas av regionen för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården, och –hur situationen med covid-19 har påverkat regionens tillgänglig- hetsarbete och vilka tillgänglighetsutmaningar det medför fram- över, samt hur regionen kommer att arbeta med att säkerställa tillgängligheten framöver. Överenskommelsen präglas av covid-19-pandemin. Det framgår att regionerna ska, utöver det som beskrivits i tidigare över- enskommelser, redogöra för regionens insatser för att hantera upp- dämda vårdbehov som uppstått som en konsekvens av utbrottet av covid-19. Regionen ska beskriva hur de uppdämda vårdbehoven påverkar de totala väntetiderna i regionen och hur man utifrån detta säkerställer omhändertagande i rimlig tid även för de som har väntat Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet längre än till besök och operation eller annan åtgärd inom den specialiserade vården. För att stödja regionerna i framtagandet och genomförandet av handlingsplanerna ska utredningen föra en dialog med regionerna. För att följa upp regionernas arbete med de insatser och åtgärder som regionerna redogör för i handlingsplanen ska regionerna in- komma med en nulägesrapport . 5.3Utredningens stöd till regionernas framtagande Begreppet stödja för en statlig utredning har ingen tydlig definition. I direktivet står att stödja kan bland annat innebära att man bistår regionerna genom att stödja samarbeten och samordna dialoger. Goda arbetssätt och metoder för förbättrad tillgänglighet kan på så sätt spridas mellan regionerna. Det är angeläget att insatser från nationellt håll stödjer redan pågående utvecklingsarbete i regionerna. Vid den rådgivande delegationens möte diskute- rades frågan om vilket stöd regionerna kan ges. I diskussionen fram- fördes att utredningen kan: –följa regionernas arbete genom att ställa frågor som manar till eftertanke – hur ser regionens mål ut? Vad vill regionen uppnå ? Finns koppling till de aktiviteter som föreslås? Vad är kortsiktiga och vad är långsiktiga insatser? Finns det logik i arbetet? –bidra med ensade data så att alla har samma bild av tillgänglighets- läget, –föra dialog med regionerna om vilket stöd staten kan bidra med, och –jämföra och återkoppla efter att ha tagit del av flera handlings- planer. Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet Synpunkter från regionernas tjänstemannaledningar Frågan om vilket stöd regionerna önskar för sitt arbete med regio- nala handlingsplaner diskuterades vid möte med regionernas tjänste- mannaledningar den 29 respektive . Vid region- direktörernas möte framfördes att utredningen borde ha kontakt med varje region för fortsatt diskussion. Hälso- och sjukvårdsdirek- törernas nätverk avvisade frågan om stöd och ansåg att staten inte bör stödja arbetet med regionala handlingsplaner genom en statlig utredning. Statens uppgifter är enligt sammanfattning vid mötet ”lagstiftning, nationell statistik och nationell nomenklatur”. Under mötet framkom tveksamheter kring värdet av regionala handlings- planer och risk för att handlingsplanen blir ”ett administrativt över- bygge utan värde” påtalades. Några framförde att regionerna behö- ver stöd att hantera digitala regelverk generellt men framförallt gällande digifysisk vård. 5.3.2Underlag inför dialog och analys Utredningen sökte tidigt samverkan med SKR för att gemensamt ta fram en mall för den regionala handlingsplanen. SKR valde dock att tillsammans med endast regionerna ta fram för regionernas handlingsplaner. Utredningen bedömde då att i begreppet stödja ligger att göra känt vad utredningen avser att följa upp i analysen av de färdiga regionala handlingsplanerna. Utredningen tog därför fram ett underlag innehållande de frågor som enligt överenskommelserna ska besvaras i den regionala handlingsplanen men även frågor kring hur planen tagits fram och ledning och styrning av tillgänglighets- arbetet. Underlaget finns i bilaga 4. 5.3.3Kontaktpersoner i varje region För att föra dialog med regionerna har utredningen erhållit en kon- taktperson i varje region. Det är regionen själv som utsett kon- taktpersonen, oftast genom hälso- och sjukvårdsdirektören. Kontakt- personerna har olika bakgrund men samtliga har uppdrag avseende framtagande av den regionala handlingsplanen. En del är tillgänglig- hetssamordnare, en del är vårdlotsar eller liknande och deltar i SKR:s Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet nätverk av olika slag. En del har bakgrund inom verksamhetsutveck- ling medan andra är kopplade till regionens ekonomistyrning som exempelvis controller. Utredningen har januari–fört en in- ledande dialog med samtliga kontaktpersoner. Flera regioner har deltagit med en grupp medarbetare med utgångspunkt från arbetet med tillgänglighet där ibland hälso- och sjukvårdsdirektören del- tagit, ibland övergripande linjechefer eller ansvariga för olika delar av tillgängligheten, tex omställningen till nära vård eller cancer- arbetets standardiserade vårdförlopp. Dialogen vid detta inledande möte utgick från den nulägesrapport som regionen lämnade och diskussionen handlade om utvecklingen . Många regioner hade påbörjat arbetet som skulle resultera i regional handlingsplan men avbrutit arbetet när covid-19-pandemin slog till. De ansvariga för nuläges- rapport och handlingsplan hade i många fall fått nya arbetsuppgifter gällande covid-19-arbetet och det framkom tydligt att arbetet med handlingsplan på flera ställen återupptogs . Diskussionen vid mötet handlade också om uppläggning av handlingsplanearbetet. Inför mötet fick samtliga kontaktpersoner ta del av underlaget för utredningens kommande analys. Kontaktper- sonerna fick även ett underlag bestående av regionens läge, i förhål- lande till vårdgarantins tidsgränser, jämfört med övriga regioner inom aktuell samverkansregion. Därtill lämnade utredningen ett ut- drag ur det Svenskt Perioperativt Register (SPOR) som visade antalet sena avbokningar till operation på såväl region- som sjukhusnivå. Avsikten med det senare underlaget var att möjligen identifiera ett förbättringsområde inför arbete med de uppdämda vårdbehoven till följd av covid-19-pandemin. gjordes över 21 000 sena ombokningar eller strykningar i hela landet, det vill säga operationen av- eller ombokades operationen eller . Alla gavs möjlighet att komma med synpunkter till utredningen avseende statens arbete med tillgänglighet. Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet Sammanfattningsvis utvecklades diskussionen efterhand som allt fler möten ordnades; från att initialt handla om nulägesrapporten till att i de sista dialogerna vara betydligt bredare och mer omfattande med fler personer närvarande. 5.3.5Spridning av goda exempel Under utredningens första månader identifierades flera goda exem- pel på väl utfört tillgänglighetsarbete. Utredningen anordnade där- för ett digitalt seminarium med tre goda exempel . 1.Digital specialistkonsult mellan och ortopedkliniken i i län.1 Patienter med ortopediska oklara åkommor där ortopedisk rådgivning behövs, träffar direkt digitalt en ortoped tillsammans med sin primärvårdsläkare. Införandet minskar kraftigt antalet remisser till ortopeden som patienten i de flesta fall får omedel- bar handläggning med utredning eller behandling utan väntetid (15–får remiss för fortsatt handläggning på ortoped- kliniken). som primärvårdsläkaren också fortbildas minskar administrationen av remisser vid den ortopediska klini- ken. Arbetssättet beskrivs mer i kapitel 7. 2.Kortare väntan för barn och unga i behov av BUP i Region var siffrorna för vård vid BUP sämst i landet. En behovsplan togs fram och ett rapportverktyg utveck- lades. arbetade verksamheten koncentrerat med produktionsplanering och upp- följning. Vid slutet av var köerna halverade och 94 pro- cent fick sitt första besök . 3.Regional operationsplanering i spåren av covid-19-pandemin i Region . En ny regional operationsplanerings- grupp inrättades under pandemin med målet att nyttja samtliga operationsavdelningar optimalt. Arbetet har lett till samverkan mellan sjukhusen och över specialitetsgränser. 1Åke , verksamhetschef , Region län. 2Åsa , Produktionsansvarig, Region . 3Jessica , , . Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet nyttjats bättre och horisontella medicinska prioriteringar har utvecklats. anordnades seminarium nummer två. Vid detta semina- rium presenterades ytterligare tre exempel: 1.Med produktionsplanering, tät uppföljning och samverkan så tog vi oss an motsvarande en årsproduktion av cellprovskallelser under pandemihösten 2020 – var vi i balans! Region första pandemivågen och med en rygg- säck av ett halvårs framflyttade kallelser satte regionen målet att alla skulle kallas till screening före . En produktionsplan med uppföljning infördes. Extra mottagningar och samverkan med privata vårdgivare infördes. Målet nåddes och en grund för tätare samarbete i regionen lades. 2.Tillgänglighetsveckor – att fokusera på kärnverksamheten. Region ökade köer inom psykiatrins öppen- vård ledde till tillgänglighetsveckor med fokus på kärnverksam- heten. Icke nödvändiga möten ställdes in, fler deltog i kliniskt arbete, samarbete mellan enheter utvecklades, väntelistor städ- ades. Medarbetarna bidrog med förbättringsförslag. Enheternas resultat varierade men det totala antalet besök var det högsta uppmätta –2020. 3.Produktionsplanering på barn- och ungdomskliniken. Region har arbetat med produktionsplanering . Schemaläggning sker framåt och väntelista är bytt mot planeringslista med målet att patienten ska erhålla tid i handen framåt. Arbetsbelastningen har blivit jämnare och förväntningarna på medarbetarna tydliga. Omfattande verk- samhetsutveckling har skett och samverkan mellan regionens två sjukhus förbättrats. Andelen väntande patienter har varit . Utredningen avser att fortsätta sprida goda exempel på tillgänglig- hetsarbete med påvisat resultat. 4Magnus och , båda verksamhetsutvecklare, Region . 5Ywette , bitr. verksamhetschef och , enhetschef, . 6Gunilla , verksamhetsutvecklare, Region . Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet 5.3.6Dialog under framtagandet av handlingsplaner hölls digitala möten för uppföljning av regionernas arbete med handlingsplanen. Vid varje möte deltog 2–4 regioner. Dialogen utgick från följande frågor: •Vad har ni valt för regionala mål? •Vilka är de viktigaste insatserna för att nå målen och hur har ni strukturerat upplägget av dem? •Vad har fungerat väl i arbetet och vad har varit utmaningar? •Frågor och medskick till utredningen som framkommit under arbetet med planen? •Goda exempel ni funnit under arbetets gång? Under mötet utbyttes erfarenheter mellan de regioner som deltog. –större tydlighet behövs kring att sätta mätbara mål och när uppföljning av dessa ska ske, –nationella insatser med arbetsgrupper eller nätverk bör hållas ihop på ett bättre sätt, blir det många olika grupper att delta i eller kartläggningar som ska besvaras, –frågorna för regionala handlingsplanen är lite bredare med frågor kring kroniska sjukdomar, nära vård och BUP vilket krävt sam- arbete med nya grupperingar internt i regionen för att få helhetsbild vilket har upplevts bra, –många regioner arbetar aktivt med produktions- och kapacitets- planering och dessutom flera med framtagandet av verktyg för produktions- och kapacitetsplanering, –flera beskriver pågående arbete med att finna alternativa vård- givare och önskar en sammanställning av dessa med visad ledig kapacitet, och –återkopplingen från privata vårdgivare till ansvarig region måste förbättras avseende vilken vård som getts patienten. Regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet Den största utmaningen i framtagandet av regional handlingsplan har varit att få fokus på arbetet som covid-19-pandemin pågått parallellt. Det allra viktigaste och mest återkommande medskicket vid upp- följningen var att LÅNGSIKTIGHET i arbetet med ökad tillgäng- lighet krävs. Det är svårt att bedriva ett långsiktigt arbete som bygger på uppgifter i ettåriga överenskommelser mellan staten och regio- nerna. Samsyn och flerårsplanering är viktigt. En handlingsplan ska användas annars har den inget berättigande. Att regionens arbete granskas genom till exempel platsbesök med feedback på pågående arbete skulle upplevas positivt. Utredningen konstaterar att de telefon- och videomöten som ut- redningen haft med kontaktpersoner, arbetsgrupper och många enskilda medarbetare i regionerna har varit lärorika och givande. Ut- redningen har bemötts med stort intresse och har fått ta del av syn- punkter och förslag kring det fortsatta tillgänglighetsarbetet.