sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — De bestämmelser om utlandssvenskars möjlig- heter att återupptas i röstlängden utgår från att de röstberättigade utlandssvenskarna befinner sig i utlandet när de ska rösta. För att få ett röstkort tillsänt till sig behöver det finnas en adress note- rad i folkbokföringen. Detta gäller för samtliga röstberättigade. Be- stämmelser om folkbokföring finns i folkbokföringslagen (1991:481). Av 27 § folkbokföringslagen framgår att den som är folkbokförd och avser flytta till utlandet ska anmäla detta till . Av 29 § samma lag framgår att en anmälan enligt 27 § bland annat ska innehålla en adress i utlandet. Det finns dock ingen skyldighet enligt denna lag att anmäla om ny adress i utlandet. Av statistik framgår att 18 887 utlandssvenskar av totalt 170 203 inte kunde få sitt utlandsröstkort tillsänt till sig vid val på grund av avsaknad av en fungerande adress angiven i folkbokföringen. Till detta antal ska läggas 20 460 returer av utlands- röstkort där adressaten av olika skäl inte längre fanns på angiven adress. Totalt fick 39 347 utlandssvenskar som var upptagna i röst- längden vid val inget utlandsröstkort. Detta motsvarar av samtliga utlandssvenskar som var upptagna i röst- längden för det valet. konstitutionsutskott har i ett tillkännagivande (bet. 2016/17:KU22 punkt 5) anfört om åtgärder för att öka valdel- tagandet bland utlandssvenskar. Tillkännagivandet refererar särskilt till Demokratiberedningens betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) där det uppmärksammats att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. Enligt betänkandet kan det låga val- deltagandet förklaras av ointresse och avståndet till . En utlands- boende exponeras inte, till exempel, i samma utsträckning för sam- hällsdebatter i eller för mediernas bevakning av valrörelsen. Det är också troligt, anför Demokratiberedningen, att flera utlands- boende saknar kunskap om att de måste anmäla sig till om de bytt adress eller varit bosatta utomlands . Be- redningen pekar också på att det kan vara krångligt att rösta vid en svensk utlandsmyndighet eftersom öppettiderna är begränsade och kan innebära långa resvägar. Även om brevröstning numera är möj- ligt från samtliga länder kan brevröstning inte användas för att avge en röst inom . Av utskottets egen utredning (genom ) framgår att ger utlandsmyndigheterna rekommen- dationer om att hålla öppet åtminstone någon kväll och helgdag för att underlätta röstning för dem som inte kan rösta på vardagar. Information om röstning utomlands samt reglerna för att vara upptagen i röstlängden sprids av via myndighetens webbplats men också genom annonser riktade till svenskar utomlands. Utskottet skriver i sitt tillkännagivande att det särskilt låga val- deltagande som Demokratiberedningen uppmärksammat i sitt betänk- ande kan ha flera orsaker. I de delar som beror på sådana hinder som står inom myndigheternas och lagstiftarens makt att undanröja är det rimligt, skriver utskottet, att så också sker. Regeringen bör verka för att sådana förbättringar genomförs . Och eftersom det inte är möjligt för utlandssvenskar att kunna brevrösta inom landet anser utskottet att det finns skäl att utreda huruvida det borde bli möjligt att för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta också från . har i sin rapport från valen 2018 pekat på ett antal svårigheter som rör röstning från utlandet. Myndigheten noterar att de vid val, liksom vid tidigare val, fick många frågor från utlandssvenskar på besök i före och under val- dagen som försökt rösta här men som inte kunnat det därför att de inte var upptagna i röstlängden. Det skulle enligt myndigheten under- lätta röstandet för utlandssvenskar om anmälan till röstlängden kunde göras även när en person befinner sig i i samband med ett val. föreslår att en utlandssvensk som fallit ur röst- längden ska kunna anmäla sig till röstlängden när det är kvar till val på annat sätt än genom att rösta från utlandet. Lämpligen genom en särskild anmälan till Valmyndigheten9. Myndigheten skriver följande om röstning från utlandet i rap- porten10. All röstning från utlandet, både brevröstning och röstning vid utlands- myndigheter, har ökat markant. Distributionen av utlandsröster till kommunernas valnämnder är en mycket tidspressad process med små eller ibland till och med inga marginaler. Det är svårt att få logistiken att fungera på ett önskvärt sätt. Många olika aktörer är inblandade med olika beroenderelationer och uppgifter som innebär en utmaning att få ihop till en välfungerande logistikkedja. Det händer tyvärr att leveranser inte kommer fram, röster hamnar fel eller inte hämtas ut/tas emot av mottagarna. När det händer finns det sällan några marginaler för att kunna rätta till problemet. 9Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 19. 10Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 29–31. (…)Det var drygt 45 000 väljare som brevröstade från utlandet. Cirka 1 800 brevröster inkom för sent till valadministrationen och drygt 4 400 brevröster blev underkända av olika skäl. Ett vanligt förekommande skäl är att rösterna skickas för tidigt, dvs. Många väljare efterfrågar material exempelvis inför en resa och tar inte alltid till sig info om att rösten inte får skickas tidigare än före valdagen, vilket innebär att rösten inte räknas när den når . Andra problem är att rösten har gjorts i ordning på fel sätt (exempelvis att väljaren inte fyllt i efterfrågade personuppgifter eller inte lagt med sitt röstkort), rösten saknar poststämpel (krävs normalt för att avgöra om rösten postats i utlandet och om den har skickats i rätt tid) eller att rösten skickas på andra sätt än med vanlig post. Det före- kommer också att röster kommer till . Med anledning av regelverket är det svårt för att pedagogiskt informera om när en väljares röst behöver vara inkommen för att hinna räknas (beror bl.a. på om röstkort använts och om det är en utlandssvensk som behöver läggas till i röstlängden eller inte). Reglerna är svåra att överblicka för väljarna. Det är också en stor utmaning för och Postnord att få väljares brevröster att nå fram till rätt valnämnd till att den preli- minära rösträkningen börjar. Slutligen bör påtalas att brevröstning från utlandet är ett sätt att rösta på där det är svårt att med säkerhet veta att rösten verkligen är en röst från den person vars personuppgifter är an- givna på ytterkuvertet för brevröst. Det enda som behövs utöver per- sonuppgifterna för någon som har rösträtt är att vittnesuppgifterna falskeligen intygar att det är rätt väljare som avlagt rösten. Det går inte heller att kontrollera att röstningen skett utan påverkan och med val- hemligheten i behåll. föreslår att utlandsröstningen ses över i sin helhet, i syfte att minska de sårbarheter som problemen med post och distribution medför. , , publicerar efter varje ordinarie val en valdeltagarundersökning som, bland annat, omfattar valdeltagandet för utlandssvenskar. Undersökningar innan de allmänna valen 2018 har byggt på en urvalsgranskning av röstlängden, men tack vare en möjlighet till skanning av de markerade röstlängderna kunde en total- undersökning genomföras efter de allmänna valen 2018. Följande redovisning av utlandssvenskars valdeltagande finns i SCB:s rapport i de allmänna valen 201811. 11SCB – Deltagande i de allmänna valen s. 40–42. Svenska medborgare som har valt att bosätta sig i annat land, så kallade utlandssvenskar, har haft rätt att rösta i riksdags- val. Fram fick utlandssvenskarna själva begära att bli upptagna i röstlängden men tas alla som flyttat utomlands automatiskt upp i röstlängden. Därefter behöver man som utlandssvensk anmäla sig till röstlängden . Röstningen från utlandet sker antingen genom brevröst från utlandet eller röstning på ambassad eller ett konsulat. Röstnings- perioden skiljer sig något från den som gäller för röstningen i . Vid riksdagsvalet fick man tidigast brevrösta från utlandet och förtidsröstningen hos ambassader och konsulat började tidigast den Däremot har man ingen möjlighet att rösta på själva valdagen i utlandet (). Förändringen av rösträttsreglerna har haft bäring på antalet röst- berättigade och valdeltagandet – mellan 1994 och 1998 års val sjönk val- deltagandet från som antalet röstberättigade ökade från knappt 22 000 till närmare 78 000 personer. års val hade utlandssvenskarna en marginell påverkan på det totala valdeltagandet i riksdagsval. Men års val sänker de valdeltagandet något. I riksdagsvalet var andelen röstande , men om vi exkluderar utlandssvenskar var valdeltagandet . Valdeltagandet bland utlandssvenskar har legat på om- kring . I riksdagsvalet röstade vilket är en ökning i förhållande till riksdagsval då röstade. I från de allmänna valen 2018 skriver man att många utlandsmyndigheter har upplevt stort tryck på röstning i utlandet samt att man märkt av ett intresse från partier och organisationer avseende utlandssvenskars deltagande i valet. (Valmyndig- heten 2018) Om vi jämför valdeltagandet bland utlandssvenskar efter kön så har det varierat . Under de senaste valen har det inte funnits några större skillnader mellan män och kvinnors röstande. val röstade kvinnor i något större utsträckning än män, jämfört med Kvinnor röstade i något större utsträckning än män i alla åldrar förutom bland de äldsta. Utifrån de uppgifter som finns tillgängliga kan man studera huruvida valdeltagandet varierar avseende hur länge sedan det var man utvandrade från . Det är en försvinnande liten andel bland de röstberättigade som har utvandrat tidigare än 1990. Gruppen röstberättigade utlands- svenskar utgörs till av personer som utvandrat och på så vis per automatik är röstberättigade. Och inte oväntat är valdeltagandet högre bland personer som aktivt har anmält att de vill bli upptagna i röstlängden, det vill säga de som utvandrat . (…) Bland dem som utvandrat kan man se ett högre valdeltagande bland dem som alldeles utvandrat jämfört med dem som utvandrade för nära . 9.6Hanteringen av anmälan om att återupptas i röstlängden En anmälan om att återupptas i röstlängden kan med dagens bestäm- melser ske på två sätt. Antingen genom att skicka in en skriftlig an- mälan till folkbokföring senast före valdagen eller genom att avge en röst från utlandet. Anmälan till om att återupptas i röstlängden ska ske skriftligen och görs på en särskild blankett som skickas till Skatte- verket, antingen som brevförsändelse eller som inskannad bilaga till e-post. Även anmälningar som inkommer skriftligen där blanketten inte använts accepteras. En anmälan som kommer in före kvalifika- tionsdagen noteras i folkbokföringen och personen tas automatiskt upp i röstlängden för det aktuella valet och för kommande val under en tioårsperiod12. För anmälningar som inkommer till efter kvalifikationsdagen registreras ett anmälningsdatum efter aktuellt val och personen får en ny tioårsperiod i röstlängden. Någon rutin för notifiering till utlandssvensken om att och när en anmälan tagits emot finns inte. Utöver möjligheten att skicka in en ifylld och inskannad blankett per e-post till finns inget annat digitalt anmälnings- förfarande tillgängligt eftersom blanketten ska skrivas under. För att underskriften ska kunna ske digitalt krävs en e-legitimation som fungerar i det land som tillhandahåller den digitala tjänsten. Det på- går ett arbete inom den Europeiska unionen med att ta fram ett stöd för användning av godkända nationella e-legitimationer inom unionen13. Medlemsländerna kan ansöka om att få e-legitimationer godkända enligt iDAS-förordningen. Genom ett sådant godkänn- ande kan e-legitimationer från andra länder inom den Europeiska unionen användas för e-tjänster i Sverige14. Dock återstår ett om- fattande arbete med att hitta former för att säkerställa individers iden- titet utifrån olika länders system med personuppgifter. 12Anmälningar som kommer in inom den aktuella tioårsperioden får ett anmälningsdatum för en ny tioårsperiod, även om den tidigare tioårsperioden ännu inte gått ut. 13I enlighet med EU-förordningen eIDAS (EU) 910/2014, Kommissionens genomförande- förordning (EU) 2015/1502 om fastställande av tekniska minimispecifikationer och förfar- anden för tillitsnivåer, Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1501 om inter- operabilitetsramverket enligt art 12.8, Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/296 om inrättande av förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna samt Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1984 om förutsättningar, format och förfaranden för anmä- lan. 14https:///utlandska-e-legitimationer-och-e-tjanster. Anmälningar om att återupptas i röstlängden kan också göras genom att utlandssvensken avger en röst från utlandet, antingen som brevröst eller en röst avgiven hos en svensk utlandsmyndighet som har röstmottagning. Det är den avgivna rösten som utgör en sådan anmälan och rösten behöver inte åtföljas av någon blankett eller annan information från väljaren. Dessa röster hanteras på samma sätt som övriga röster från utlandet och skickas till , som enligt bestämmelsen i 5 kap. 2 § andra stycket vallagen ska lägga till utlandssvenskar som fallit ur röstlängden. Om en sådan röst in- kommer till myndigheten senast dagen före valdagen ska utlands- svensken läggas till i röstlängden för det aktuella valet och återupptas i röstlängden för en period . Om rösten inkommer senare sätts ett anmälningsdatum för att återupptas i röstlängden efter det aktuella valet för en period . skickar efter valet en underrättelse till folkbokföring för de utlands- svenskar som lagts till i röstlängden för det aktuella valet och de utlandssvenskar vars röster kom in till myndigheten för sent och som ska få ett anmälningsdatum efter valet. Vid val inkom 3 100 röster från utlandssvenskar som fallit ur röstlängden. 2 787 av dem lades till i röstlängden för det aktuella valet, och 313 återupptogs i röstlängden för en kommande tioårsperiod men kom in för sent för att läggas till i röstlängden för det aktuella valet. Siffran 3 100 avser antalet röster som inkom till och med onsdagen efter valdagen 2018. Ytterligare 66 röster har där- efter kommit in till myndigheten och även dessa utlandssvenskar återupptogs i röstlängden för en tioårsperiod med start efter det aktuella valet. För att höja kunskapen om rösträttsvillkoren och tillhandahålla in- formation om röstning från utlandet vidtas ett antal åt- gärder av olika instanser. Dessa är i sammanfattning följande. •Information riktad till utlandssvenskar om att det är val och hur man röstar från utlandet sprids av via olika kanaler inför varje allmänt val. •På utlandsmyndigheternas webbplats(er) publiceras information om anmälan till röstlängd för utlandssvenskar, röstning och röst- mottagning, samt att brevröstningsmaterial också kan beställas från utlandsmyndigheterna. •Brevröstningsmaterial skickas tillsammans med utlandsröstkortet till de röstberättigade utlandssvenskar som har en adress registrerad i folkbokföringsregister. Ett särskilt beställnings- formulär för brevröstningsmaterial erbjuds på webbplats. •Eftersom det nuvarande regelverket om 10-årsregeln för utlands- svenskar att vara upptagen i röstlängden började gälla års vallag har särskilda informationskampanjer skett ungefär till utlandssvenskar som inte finns med i röstlängden, både brevledes och genom spridning av informationsblad. Om dessa perioder har infallit innan ett allmänt val har blanketten för an- mälan till röstlängden inkluderats i försändelsen med utlands- röstkort. •Skatteverkets information i samband med avregistrering från folk- bokföringen med anledning av att en person flyttar till utlandet innehåller uppgifter om vad som gäller för röstning och anmälan till röstlängden. •Föreningar och organisationer som riktar sig till utlandssvenskar informerar sina prenumeranter och tillhandahåller i vissa fall även blankett för anmälan till röstlängden och anmälan om adress i utlandet. Det kan konstateras att det finns flera instanser som informerar utlandssvenskar om rösträtt och anmälan om att återupptas i röst- längden. Det går däremot inte att avgöra i vilken utsträckning in- formationen når fram eller i vilken utsträckning som utlandssvensk- arna själva söker information. folkbokföring vittnar om att det i viss utsträckning saknas uppdaterade adressuppgifter eller att adressen saknas i folkbokföringen. Det har också framkommit i valadministrationens kontakter med utlandssvenskar att det finns ett antal missuppfattningar som åter- kommer vid varje val. En relativt vanlig missuppfattning är att det räcker med att vara svensk medborgare och ha fyllt för att vara röstberättigad i riksdagsval och Europaparlamentsval. Kunskap sak- nas i dessa fall om att det finns ett krav på att personen måste ha varit folkbokförd i . En annan missuppfattning är att avsaknaden av att vara upptagen i röstlängden före valdagen innebär att rösträtten har gått förlorad för det valet. I dessa fall sak- nas kunskap om att en avgiven röst från utlandet utgör en anmälan om att återupptas i röstlängden, och att rösten kommer att räknas för det aktuella valet om den kommit in till den centrala valmyndig- heten senast dagen före valdagen. 9.8.1Utlandssvenskar som fallit ur röstlängden ska kunna förtidsrösta i och därigenom återupptas i röstlängden Förslag: Utlandssvenskar som fallit ur röstlängden ska kunna för- tidsrösta i . Den avgivna förtidsrösten ska utgöra en anmä- lan om att återupptas i röstlängden. Valnämnderna ska lägga till dessa väljare i röstlängden. Vid röstmottagningen ska ett adresskort användas i stället för ett röstkort för dessa väljare. Efter valet ska valnämnden meddela den centrala valmyndig- heten om tilläggen i röstlängden. Den centrala valmyndigheten ska därefter meddela folkbokföring. bemyndigas att utforma adresskort. Förslagen föranleder förändringar i 5 kap. 2 §, samt 10 kap. 3 och 4 §§ vallagen, liksom ett tillägg i 16 § valförordningen (2005:874). Både riksdagen15 och Valmyndigheten16 har påtalat att vallagen inte medger att en utlandssvensk som fallit ur röstlängden kan återupptas i röstlängden genom att rösta i . Om en utlandssvensk som fallit ur röstlängden befinner sig i utlandet kan han eller hon avge en röst från utlandet och på så sätt återupptas i röstlängden för det aktuella valet. De utlandssvenskar som fallit ur röstlängden och som befinner sig i måste med dagens 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:200. 16Valmyndighetens rapport vid valen 2018, s. 19. regler bege sig utomlands och rösta därifrån för att bli återupptagna i röstlängden för det aktuella valet. Denna omständighet utgör en betydande begränsning i möjligheten för dessa väljare att kunna ut- nyttja sin rösträtt. Villkoren för utlandssvenskars rösträtt anges i regeringsformen och vallagen. Av regeringsformen framgår att rösträtt till har den som är svensk medborgare, fyllt senast på valdagen och varit folkbokförd i landet. Där framgår också att frågan om någon har rösträtt avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd17. Bestämmelser om upprättande av röstlängd finns i val- lagen18. Av bestämmelserna framgår att endast personer som finns upptagna i röstlängden för ett visst val har rösträtt vid det valet. För utlandssvenskar som fallit ur röstlängden och som vill rösta vid ett visst val finns bestämmelser i vallagen om villkoren för att återupptas i röstlängden19. Endast om en anmälan kommer in senast 30dagar före valdagen kan en utlandssvensk som befinner sig i avge sin röst där. Däremot kan utlandssvenskar som fallit ur röst- längden och som befinner sig i utlandet återupptas i röstlängden genom att avge en förtidsröst från utlandet och rösten räknas i det aktuella valet om den inkommer till den centrala valmyndigheten senast dagen före valdagen. Detta är ingen god ordning. Var i världen en utlandssvensk befinner sig ska inte vara avgörande för möjlig- heten att kunna återupptas i röstlängden och kunna avge sin röst vid ett visst val. Utredningen föreslår därför att det ska vara möjligt för en utlandssvensk som fallit ur röstlängden att kunna förtidsrösta i , och på så sätt återupptas i röstlängden för det aktuella valet och framåt. Ett sådant tillägg i röstlängden ska kunna göras av valnämnden i den kommun där förtidsrösten avlämnas. I praktiken sker tillägg av utlandssvenskar i röstlängden digitalt i röstlängdsregistret och handgreppet kräver särskild behörighet. Röst- längdsregistret ingår i valadministrationens it-stöd som drivs och för- valtas av . Förslaget innebär att den krets som kan göra tillägg av utlandssvenskar i röstlängden behöver vidgas från att bara tillfalla den centrala valmyndigheten till att inkludera valnämnd- erna. 173 kap. 4 § regeringsformen. 185 kap. 1–7 §§ vallagen. 195 kap. 1–2 §§ vallagen. Eftersom kretsen föreslås öka i relativt stor utsträckning och sker digitalt behöver en bedömning göras gällande risker. Antalet val- myndigheter som kan lägga till utlandssvenskar i röstlängden kommer med förslaget att öka och inkludera samtliga kommuners valnämnder. Detta skulle kunna öka risken för fel, men bedöms av Valmyndig- heten kunna avhjälpas med tydliga instruktioner. Enligt Valmyndig- heten behöver uppgiften isoleras till att endast innefatta en behörig- het att göra tillägg av utlandssvenskar som fallit ur röstlängden. Inga andra ändringar i röstlängdsregistret är då möjliga att göra med denna behörighet. Frågan är om mängden personer som har möjlighet att göra tillägg kan utgöra en risk i sig. har framfört att eftersom antalet förtidsröster av denna typ bedöms bli så pass få, bör dessa hanteras av valkansliet hos valnämnden och inte av röstmot- tagarna. Utredningen delar den bedömningen. Det bör, enligt utred- ningens mening, vara upp till respektive valnämnd att avgöra vem eller vilka inom nämnden eller valkansliet som ska inneha denna be- hörighet. Det får förutsättas att valnämnden begränsar antalet behörig- heter till en eller ett fåtal personer och att personerna som utses har lämplig kunskap för uppgiften. Förslaget innebär en reglering som möjliggör för varje valnämnd att i förekommande fall kunna göra tillägg av utlandssvenskar i röst- längden. Det ska noteras att de tillägg som avses här sanno- likt inte kommer att förekomma i alla kommuner. Antalet röster som avges i förväntas blir relativt litet sett över hela landet, och vara betydligt färre än de röster från utlandet som i övrigt utgör en anmälan om att återupptas i röstlängden (vid val drygt 3 100 personer). Utredningen bedömer att tydliga instruktioner tillsammans med att valnämnden får ett reglerat ansvar för uppgiften att lägga till ut- landssvenskar i röstlängden ger goda förutsättningar för en säker hantering av förtidsröster från utlandssvenskar som fallit ur röst- längden. Vid förtidsröstning inom ska väljarna lämna sitt röstkort. Detta framgår av 10 kap. 3 § första stycket vallagen. Röstkortet, eller de uppgifter som röstkortet innehåller, behövs som adressbärare för att förtidsrösten ska kunna skickas vidare till rätt kommun. Utred- ningens förslag att tillåta för utlandssvenskar som fallit ur röstlängden att kunna förtidsrösta i innebär att det vid själva röstnings- tillfället inte kommer att vara möjligt för dessa väljare att visa något röstkort, eftersom detta förutsätter att väljaren redan är upptagen i röstlängden. Detta föranleder att röstmottagarna, efter att utlands- svenskens rösträtt och övriga uppgifter har verifierats av röstmot- tagarna vid röstningstillfället, behöver ha ett alternativ till ett röst- kort. Utredningen föreslår därför att det alternativ till röstkort som används vid förtidsröstning på svenska utlandsmyndigheter, dvs. ett adresskort, också ska tillåtas vid förtidsröstning i för utlands- svenskar som fallit ur röstlängden. Förslaget föranleder ett tillägg i 10 kap. 3 § vallagen. Frågan om utlandssvenskar ska ges möjlighet att kunna brevrösta från