sou · H9B372 · 2021-09-07 00:00:00 — Av UHR:s föreskrifter9 framgår att det är upp till högskolan att säkerställa att personal har utbildning. Det framgår inte vad denna utbildning ska innehålla eller hur den ska genomföras. 920 § UHRFS 2015:3. Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin När det gäller lokaler handlar det dels om att kunna få fram tillräckligt många ändamålsenliga lokaler, dels om kostnader för lokalerna. De provanordnande lärosäten ansvarar för att boka upp lokaler på varje provort vilket baseras på antalet anmälda. Eftersom ett lärosäte inte i förväg vet hur många skrivande det blir totalt och hur de fördelas mellan de olika provorterna, görs ofta en viss överbokning, särskilt i de regioner där lokaler kan vara svårt att boka med kort varsel. Enligt lärosätenas redovisning varierar kostnaderna för lokaler kraftigt, vilket delvis kan bero på att vissa lärosäten redovisar kostnaden för lokaler på en annan kostnadspost än högskoleprovet, exempelvis när ett lärosäte använder egna lokaler. Skillnaderna kan också bero på de stora variationerna i lokalhyror mellan exempelvis storstad och mindre samhällen. Högskoleprovet anpassas för personer med olika funktionsvariationer och det är upp till provanordnande lärosäte att avgöra vem som kvalificerar för en anpassning, vilket görs i samband med anmälan. Lärosätet gör bedömningen om en person uppfyller kraven för anpassning så som de anges i UHR:s föreskrifter10. Lärosätet avgör om det generellt finns möjlighet till anpassning av provgenomförandet (särskilda lokaler, höj- och sänkbart bord med mera). Det regleras inte i föreskrifterna. Gruppen gravt synskadade kan välja att göra provet på tre olika sätt. De kan antingen göra provet i punktskrift, eller att använda sig av både punktskrift och i kombination. är ett format för inläsning som har utvecklats speciellt för synskadade. Det består förutom den intalade rösten av taggar så att man lätt kan hitta kapitelrubriker och liknande. Gruppen med dokumenterade lässkrivsvårigheter (Dyslexi) kan få genomföra provet med förlängd tid. Antalet som begär att få ett anpassat prov är relativt litet om man jämför med det totala antalet anmälda, men gruppen med anpassningar till följd av dyslexihar ökat kraftigt. Enligt en rapport som 104–7 §§ UHRFS 2015:3. Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin SUHF sammanställde 201511 framkom att många provanordnande lärosäten inte hade möjlighet att göra de anpassningar som ansågs behövas och att ett av de stora problemen var avsaknaden av ett gemensamt regelverk kring hur funktionsvariationer bör hanteras. Hantering av olika anpassningar av provet medför i ett fåtal fall högre kostnader för provanordnare. UHR svarar för kostnaden för utveckling och framtagning av de anpassade proven medan provanordnarna svarar för kostnader för anpassningar i samband med genomförande av provet. Efter förberedelseprocessen startar provdagsprocessen. Det är den delprocess som innefattar delmoment under och i direkt anslutning till själva provdagen, det vill säga den dag då anmälda skriver högskoleprovet. I nedanstående tabell beskrivs de olika delmomenten i provdagsprocessen. Utdelning av material till varje Administrera provtillfället (ID- kontroll, vakt av provpass) Insamling av provsvar och Distribution av häften till Kontroll och sortering av material och svar för rättning. Hantering av material för maku- Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin Enligt UHR:s föreskrifter12 ska det finnas en huvudansvarig provhandläggare vid varje provort. Den huvudansvarige provhandläggaren är också kontaktperson mot UHR. Det är den huvudansvariga provhandläggaren som är beslutsfattare vid varje provort. Vissa av de beslut som fattas av den huvudansvarige provhandläggaren innebär myndighetsutövning och fattas med stöd i förvaltningslagen. Det innebär ett krav att den huvudansvarige provhandläggaren är statligt anställd. I de fall högskoleprovet genomförs vid ett lärosäte som är en enskild utbildningsanordnare är därför den huvudansvarige provhandläggaren antingen anställd av UHR eller av ett statligt lärosäte. Efter provdagen startar avslutsprocessen. I nedanstående tabell beskrivs de olika delmomenten efter provdagen. Provanordnaren ska senast nästkommande vardag skicka provdeltagarnas svarshäften till univer- Normalt har provanordnaren på sig att samla ihop och skicka tillbaka utpröv- Framtagning av underlag och utbetalning av arvoden till samtliga personalkategorier. De anmärkningar som finns från provdagen utreds Senast efter provet ska eventuella anmärkningar och åtgärdslistor vara färdigställda och (av praktiska skäl) skickas till univer- sitet (). UHR beslutar om provpasset får ingå i resultatet eller inte. UHR:s beslut meddelas prov- 1218 § UHRFS 2015:3 SOU 2021:72Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin Senast efter provdagen ska deltagar- förteckningarna (”närvarolistorna”) skickas till Listorna behövs för att säkerställa att det är rätt personer som får sina resultat. På uppdrag av UHR Föra in svar i På uppdrag av UHR. På uppdrag av UHR På uppdrag av UHR. Resultatdata införs, så att det kan hämtas via Hantering av anmärkningar vid genomförande av provet Provanordnande lärosäten hanterar inledningsvis de anmärkningar som finns från provdagen avseende till exempel avvikelser för någon skrivande från gällande regler. Det görs av ansvarig provledare i varje lokal där provet skrivs. Den huvudansvarige provhandläggaren vid respektive högskola ansvarar därefter för att en utredning genomförs och att ett skriftligt underlag om det inträffade lämnas till UHR (via ). De grundläggande bedömningarna ska således inledningsvis göras av provledarna och därefter hanteras av respektive lärosäte. Enligt UHR:s föreskrifter beträffande högskoleprovets genomförande får provdeltagare som inte följer ordningsbestämmelserna i föreskrifterna eller provledarens anvisningar inget resultat på provpasset. Detta sker, enligt föreskrifterna, efter beslut av provanordnande lärosäte eller UHR för de fall högskoleprovet genomförs av UHR.13 Om det föreligger misstanke om brott vid genomförandet av provet ska högskolan, eller UHR i det fall UHR genomför provet, göra en polisanmälan. Om brottsmisstankar uppstår först i samband med rättning av provet ska UHR göra en polisanmälan.14 1340 § UHRFS 2015:3. 1441 § UHRFS 2015:3. Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin Provanordnande lärosäten använder sig normalt inte av juridisk kompetens vid bedömning av till exempel fuskmisstanke. I en förfrågan till provanordnares lärosätesjurister framgår att de normalt inte är involverade i bedömningar i anslutning till genomförande av högskoleprovet. Högskoleprovets anmälningsavgift används för att täcka kostnader som ett genomförande av ett högskoleprov innebär. Avgiften betalas i samband med anmälan och är den per anmälan. Anmälningsavgiftens storlek står inskriven i högskoleförordningen. Intäkterna från avgiften hanteras i regleringsbrev och delas upp mellan UHR och provanordnande lärosäten där per anmäld tilldelas UHR och per anmäld tilldelas det provanordnande lärosätet. Avgiften har höjts men täcker inte de redovisade kostnader som lärosäten och UHR har för genomförande av högskoleprovet. Intäkter och kostnader för högskoleprovet Intäkter och kostnader 2015–2020 exklusive utland Källa: UHR rapport 2020:4 Högskoleprovets intäkter och kostnader 2019. Intäkterna som är helt beroende på antalet anmälningar, har varierat och har minskat. uppgick intäkterna till . minskade de till och 2019 minskade det ytterligare till . Kostnaderna minskar inte i samma omfattning som intäkterna utan har legat på ungefär 70–och har ökat. En anledning till detta har bland annat varit att kostnaderna mot fusk ökat men också för att andra kostnader är fasta kostnader som inte direkt påverkas av antalet skrivande. Det gäller särskilt kostnaden för provkonstruktion men också vissa Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin lokal- och personalkostnader som är fasta till en viss nivå, eftersom lärosätena planerar för ett visst antal skrivande som sedan kan bli betydligt färre än vad som planerats. 5.3.1Intäkter och kostnader för lärosätena har kostnaderna legat ganska på 40–för lärosäten oavsett antalet anmälda medan intäkterna har minskat. Tabell 5.7 Intäkter och kostnader för lärosäten Intäkter och kostnader 2015–2019 () samt andel av kostnader (procent av totala kostnader avrundat) Källa: UHR rapport 2020:4 Högskoleprovets intäkter och kostnader 2019 . Personalkostnadernas andel har legat på runt 2/3 av totala kostnader för lärosätena. 2015 var andelen personalkostnader i genomsnitt av totala kostnader för lärosäten, 2019 var den . I belopp har kostnaden ökat något och anledningen till detta kan kopplas till de åtgärder lärosätena infört för att förhindra fusk. Lokalkostnaderna varierar mellan lärosätena där vissa inte har eller inte tar upp kostnad för lokaler medan andra betalar full lokalkostnad. Lokalkostnaderna är det som lärosätena själva ser som mest möjligt att justera för att komma i balans. Ett fåtal lärosäten räknar med att alla som anmält sig inte skriver provet, baserat på erfarenheter , och bokar upp något färre lokaler än vad de skulle behöva om alla som anmälde sig faktiskt skrev provet. Lärosäten som har många provorter har svårt att i förväg veta hur deltagarna kommer att fördela sig, vilket försvårar för dem att kalkylera Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin med hur många som kommer att skriva på vilken ort, och därmed kunna boka upp lokaler anpassat efter behovet. Lokalkostnaderna har legat på 15–av totala kostnaden. Variationerna är fortsatt mycket stora mellan lärosäten vilket dels beror på hur de redovisar sina kostnader, dels om de får har tillgång till lokaler utan kostnad eller inte. Kostnader för att stävja fusk Provets ökade kostnader beror delvis på aktiviteter för att stävja fusk. Dessa kostnader har ökat ytterligare . Några exempel på aktiviteter som genomförts är anordnande av utbildningar, införande av namnbrickor och stickprovskontroller i provlokaler samt förändring av organisation. Eftersom lärosätena är fria att skapa sin egen organisation för genomförande innebär det att åtgärderna skiljer sig åt mellan lärosäten. Exempelvis har vissa lärosäten tillsatt en särskild samordnare eller materialansvarig i syfte att öka kontrollen över hur proven hanteras innan skrivtillfället. 5.3.2Intäkter och kostnader för UHR Tabell 5.8 intäkter och kostnader för UHR Intäkter och kostnader för UHR 2015–2019 exklusive utland () samt andel av kostnad (procent av totala kostnader avrundat) Källa: UHR rapport 2020:4 Högskoleprovets intäkter och kostnader 2019 . UHR Rapport 2017 dnr 2.1.2-01126-2017. UHR rapport dnr. 1.1,1.231–2015. UHR har mer balans i sina kostnader kopplat till intäkter. Det kan bero på att många av kostnaderna ligger fast . Dock är det så att i takt med att antalet skrivande gått ned, försämras balansen mellan kostnader och intäkter även för UHR. Den största fasta kostnaden som UHR har är den för provkonstruktion. Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin ökar enbart om det ska utvecklas fler frågor och fler prov. Kostnaden för provkonstruktionen uppgick till och 16,5 miljoner 2019. Även kostnaden för systemadministration ligger förhållandevis fast år , men den täcks av en särskild avgift från lärosätena. Kostnader för tryck av prov och rättning varierar i takt med antalet skrivande. UHR har även kostnader för anpassade prov och då särskilt för framtagning av prov till synskadade. Kostnader för högskoleprov utomlands Högskoleprovet anordnas på ett antal orter utomlands. Anmälningsavgiften för dessa prov är samma som för de som skriver högskoleprovet i dvs. per anmäld, men hela summan går till UHR för genomförande. Högskoleprovet skrivs på sex till åtta orter där de två största provorterna är på och i . Kostnaderna är i vissa fall stora för ett genomförande utomlands och inkluderar främst personalkostnader där UHR skickar en anställd från UHR till den aktuella orten för att vara huvudprovledare, kostnad för lokaler där lokala svenska skolor ofta tillhandahåller lokaler och får ersättning för det samt kostnader för frakt av tryckta prov till den aktuella orten. UHR gjorde 201815 en analys av kostnaderna för genomförandet av högskoleprovet utomlands och redovisade då att den största kostnaden var lokaler. Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandeminSOU 2021:72 Kostnader för varje provort utomlands Källa: UHR. var det enbart en ort som kunde täcka sina kostnader med anmälningsavgiften och det var på . Övriga orter gick med underskott och i vissa fall kraftiga underskott. I som 2018 hade den högsta kostnaden per anmäld var lokalkostnader och personalkostnader. Totalt var kostnaden per anmäld 2018. Om exkluderas uppgår kostnaden per anmäld till . 6Högskoleprovets genomförande under covid-19-pandemin 6.1Högskoleprovets reglering under covid-19-pandemin Isamband med covid-19-pandemin ändrades regleringen i högskoleförordningen. Ändringen i 7 kap. 20 § högskoleförordningen1 innebar att ansvaret för genomförandet överfördes från högskolorna till Universitets- och högskolerådet (UHR) på så sätt att ansvaret lades på UHR och de högskolor som skulle använda högskoleprovet som urvalsgrund skulle bistå UHR. Vidare utökades giltighetstiden för provresultatet från till . Enligt samma reglering ska UHR ansvara för att det på ett smittskyddssäkert sätt genomförs minst ett prov under det första kalenderåret och minst ett prov under det andra. Förändringen trädde i kraft och tillämpades första gången i fråga om prov som genomfördes . Vidare infördes en ny tillfällig bestämmelse i 7 kap. 20a§ högskoleförordningen som innebär att UHR får besluta om vissa begränsningar om det behövs av smittskyddsskäl. Enligt denna bestämmelse fick UHR för ett visst provtillfälle besluta om att endast den som inte har ett giltigt provresultat, hade rätt att delta i provet. Vidare kan UHR enligt denna bestämmelse besluta om ytterligare begränsningar av antalet skrivande vid ett särskilt provtillfälle om det baseras på objektiva grunder.2 Denna förändring trädde i kraft . Begränsningen av förstagångsskrivare upphörde att gälla , då i stället en åldersbegränsning infördes.3 Högskoleprovets genomförande under covid-19-pandemin Åldersbegränsningen innebär att, om det behövs av smittskyddsskäl, kan UHR besluta om en åldersgräns med undantag för den som har börjat gymnasiet tidigare än det kalenderår han eller hon har fyllt och som fortfarande går på gymnasiet vårterminen i årskurs 3 när provet genomförs eller har lämnat gymnasiet. Bestämmelsen att UHR kan besluta om ytterligare begränsningar av antalet skrivande vid ett särskilt provtillfälle, om det behövs av smittskyddsskäl, gäller även efter förordningsändringen som trädde i kraft så att UHR får besluta att endast ett visst högsta antal deltagare får delta i provet. Dessa bestämmelser enligt 7 kap. 20 a § högskoleförordningen gäller fortfarande. som ändringen i 7 kap. 20 § högskoleförordningen, där ansvaret för genomförandet av högskoleprovet flyttades från högskolorna till UHR, beslutades också att det huvudsakliga ansvaret för genomförandet skulle flyttas tillbaka till högskolorna . Mot bakgrund av att det inte kunde uteslutas att ytterligare begränsningar skulle komma att behövas för att högskoleprovet även skulle kunna genomföras på ett smittskyddssäkert sätt senarelades ikraftträdandet av den senare förordningen till . Högskoleprovet var planerat att genomföras . beslutade UHR att ställa in provet med hänvisning till smittspridningen i landet genom covid-19-pandemin.4 Det var då första gången sedan starten som högskoleprovet ställdes in. Beslutet hade föregåtts av dialoger mellan UHR, och provanordnande lärosäten. UHR fattade beslut om att inte genomföra provet baserat på UHR:s föreskrifter om högskoleprovet5, enligt vilka UHR ska besluta om datum för högskoleprovet efter samråd med högskolorna. Beslutet innebar att de som anmält sig som skrivande fick sina anmälningsavgifter återbetalade. Ansvaret för genomförande låg då, som redovisats, på högskolorna. Beslutet att inte anordna provet fattades av UHR grundat på en 4UHR beslut dnr 1.1.5-00437-2020. 515 § UHRFS 2015:3. Högskoleprovets genomförande under covid-19-pandemin bestämmelse av mer administrativ karaktär. Även om det fanns starka skäl att inte anordna provet under våren2020 med de oklarheter som då förelåg om risker för smittspridning, handlade det om ett ingripande beslut som berörde många individer som anmält sig. Beslutet påverkade självfallet mångas möjligheter till högskolestudier under det kommande läsåret. Högskoleprovet planerades till . beslutade UHR att ställa in även provet . Anledningen var det prognosticerade höga antalet skrivande, den fortsatta smittspridningen i landet och de generella rekommendationerna från . UHR bedömde tillsammans med lärosätena att de inte kunde genomföra högskoleprovet utan att risktagandet blev för stort. Detta beslut tillsammans med beslutet inför provet innebar att det inte skulle komma att ha genomförts något högskoleprov. beslutade regeringen att UHR skulle ansvara för att det på ett smittskyddssäkert sätt skulle genomföras minst ett prov och minst ett prov . Regeringen bedömde att det var angeläget att bibehålla de olika vägarna in i högskolan och att högskoleprovet var en viktig andra chans för många, särskilt i pandemitider då risk för ökad arbetslöshet fanns. Högskoleförordningen ändrades så att ansvaret för att genomföra högskoleprovet lades på UHR i stället för på lärosätena medan lärosätena skulle biträda UHR. Anledningen var främst att man ville avlasta lärosätena men också att underlätta styrningen av högskoleprovsgenomförandet genom att en myndighet var ansvarig för genomförande. Förändringen innebar ett skifte i ansvar för provgenomförandet som förut legat på lärosätena. Regeringen ansåg också att det fanns behov av att ge fler än två prov . UHR fick därför ett uppdrag att ta fram fler högskoleprov så att minst tre prov ska kunna anordnas vid minst tre tillfällen –2023. Som tidigare redovisats beslutade regeringen också att utse en nationell samordnare för högskoleprovet. Efter dialog med lärosätena och UHR om att anordna högskoleprov , blev den Högskoleprovets genomförande under covid-19-pandemin nationella samordnarens bedömning att ett högskoleprov skulle kunna genomföras på ett smittskyddsäkert sätt. I samtal med provanordnande lärosäten blev bedömningen dock också att det var nödvändigt med en begränsning i antalet skrivande för att så skulle kunna ske. Detta redovisade av den nationella samordnaren till regeringen med förslag om en förordningsändring så att det skulle vara möjligt att begränsa antalet skrivande. Med anledning härav infördes ytterligare ändringar i högskoleförordningen som trädde i kraft . Enligt denna förändring får UHR besluta om att för ett visst provtillfälle endast den som inte har ett giltigt provresultat, har rätt att delta i provet. Vidare får UHR besluta om ytterligare begränsningar om det behövs av smittskyddsskäl. Begränsningen av antalet skrivande innebar framför allt att lärosätena kunde planera utifrån ett högsta antal (tak) av anmälningar. Totalt sattes taket efter dialog mellan den nationella samordnaren och lärosätena till 27 000 anmälningar. Varje provanordnande lärosäte fick ett tak fastställt. Det skrevs vidare överenskommelser mellan UHR och lärosätena inför provet. Överenskommelserna reglerade hur provanordnande lärosäten skulle bistå UHR vid genomförandet av högskoleprovet. Överenskommelserna utgick från den nationella samordnarens slutsatser efter dialog med lärosätena och UHR att endast de som inte har ett högskoleprovsresultat fick skriva högskoleprovet samt att det skulle finnas ett tak för varje provanordnande lärosäte. Det praktiska genomförandet av högskoleprovet skulle i all väsentlighet följa samma process som tidigare genomförda ordinarie högskoleprov, med den skillnaden att UHR hade ansvaret för att provet genomfördes på ett smittskyddssäkert sätt. Alla provanordnare inklusive provorter behölls vilket innebar att provet gavs på totalt 21 lärosäten. Antalet anmälningar uppgick till 26 615 betalande anmälda, dvs. strax under taket på 27 000. I samband med anmälningar görs en betalning av anmälningsavgiften. En anmälan är inte komplett förrän betalningen är genomförd. Detta medförde initialt vissa problem eftersom den betaltjänst som UHR upphandlat inte klarade av det stora antalet samtidiga anmälningar. genomfördes provet på 97 provorter i 1 490 provlokaler. Vanligtvis faller av de anmälda bort och skriver Högskoleprovets genomförande under covid-19-pandemin därmed inte provet. Högskoleprovet hade ett större bortfall och det totala antalet skrivande blev drygt 23 000 personer. redogjorde den nationella samordnaren för sina slutsatser inför högskoleprov i en skrivelse till regeringen. Skrivelsen gick också till rektorer vid provanordnande lärosäten. Slutsatsen var att prov skulle kunna hållas med vissa begränsningar. Slutsatserna grundades på dialog som förts med provanordnande lärosäten och UHR samt . Slutsatserna grundades på att det var fortsatt viktigt att säkerställa att provet skulle kunna genomföras på ett smittskyddssäkert sätt vilket var möjligt med vissa särskilda åtgärder. Dessa innebar att två provtillfällen skulle anordnas och antalet anmälningar skulle begränsas till 35 000 per skrivtillfälle och att endast de som 2021 fyllde eller var äldre fick anmäla sig. Anmälningstiden skulle vara gemensam till de två provtillfällena Regeringen beslutade att ändra högskoleförordningen. Ändringen innebar att om det behövs av smittskyddsskäl får UHR besluta att rätt att delta i provet har endast dels den som antingen fyller det år högskoleprovet genomförs eller är äldre, dels den som går i årskurs 3 och som börjat gymnasieskolan tidigare än det kalenderår då han eller hon fyller eller som har gått ut gymnasiet. Vidare kunde UHR enligt dessa bestämmelser om det behövdes ytterligare begränsningar av antalet skrivande besluta om ett högsta antal skrivande. Varje provanordnande lärosäte fick efter dialog som den nationella samordnaren haft med lärosätena ett tak fastställt per provtillfälle. Lärosätena bestämde själva provorter och dessa ändrades inte i någon större omfattning från föregående provomgångar. Anmälan öppnade med sista anmälningsdag . Nya överenskommelser skrevs mellan UHR och provanordnande lärosäten. De nya överenskommelserna liknade de överenskommelser som skrevs för högskoleprovet , med den skillnaden att de utgick från två provtillfällen och begränsningen av antalet skrivande per lärosäte baserat på totalt 35 000 per provtillfälle samt till förordningsändringen beträffande åldersgräns . Högskoleprovets genomförande under covid-19-pandemin Det administrativa systemet för anmälningar, HP-Admin är utformat så att två prov inte kan hanteras parallellt, varför de olika stegen i genomförandet av ett prov behöver vara avslutat innan anmälningar till ett nytt prov kan öppnas. Det innebar begränsningar i möjligheterna att besluta om när de båda högskoleproven lämpligen borde läggas ut. Resultatet blev att vårens provomgångar skulle genomföras respektive Processen för anmälan gick till så att varje anmäld blev efter anmälan tilldelad ett provdatum. Därefter placerade de provanordande lärosätena ut varje anmäld till en provlokal eller provort. En hantering gjordes av de som gick på gymnasiet men som var . I likhet med för anmälningar till högskoleprovet uppstod vissa problem eftersom den betaltjänst som UHR upphandlat initialt inte klarade av det stora antalet samtidiga anmälningar. Inför det första provtillfället skärpte rekommendationerna kring avstånd med kort varsel, vilket ledde till att provanordnande lärosäten var tvungna att boka in fler lokaler och provvakter.