sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — –kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete och –Kapitel 25 En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. 26.2.3En konsekvensanalys ska innehålla en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd Miljömålsberedningens förslag handlar i stor utsträckning om att ef- fektivisera tillämpningen av de befintliga regelverken, styrmedlen och åtgärderna i havsmiljöarbetet vilket i sin tur har satt ramarna för både möjliga och alternativa lösningar. 26.3Aktörer som berörs av Miljömålsberedningens förslag De statliga aktörer som berörs av Miljömålsberedningens övervägan- den och förslag är bl.a. , Försvarsmakten, länsstyrelserna, Havs- och vattenmyndigheten, , , , , lärosäten, , , geologiska undersökning (SGU), (), , , Transportstyrelsen, Trafikanalys och vattenmyndigheterna. Kommuner berörs av Miljömålsberedningens överväganden och förslag. Företag som berörs direkt av Miljömålsberedningens förslag är lantbrukare, företag inom sjöfarten, fiskenäringen och turistnäringen. Andra enskilda som berörs direkt av Miljömålsberedningens för- slag är fritidsfiskare, fritidsbåtsägare, privata verksamhetsutövare samt enskilda mark- och vattenrättsägare. 26.3.2Aktörer som berörs av förslagen i respektive kapitel Kapitel 11 Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal , Havs- och vattenmyndigheten och Naturvårds- verket m.fl. Regeringen, Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelser, vattenmyn- digheterna, kommuner, domstolar, ev. i förlängningen enskilda om fler miljökvalitetsnormer gör det svårare att få tillstånd för verksamhet. Kapitel 13 Åtgärdsprogram och åtgärdsarbete Regeringen, , Havs- och vattenmyndigheten, vat- tenmyndigheterna, vattendelegationerna, länsstyrelserna, nationella förvaltningsmyndigheter och kommunerna. Enskilda företagare, hus- håll och verksamhetsutövare kan komma att beröras indirekt av åt- gärderna i åtgärdsprogrammet. Kapitel 14 Ingen gödning till havet Regeringen, , , Havs- och vatten- myndigheten, , länsstyrelser, kommuner och lant- bruksnäringen samt i mindre utsträckning , Till- växtverket, och Formas. Kapitel 15 Farliga ämnen Regeringen, , Kemikalieinspektionen, Naturvårds- verket, Havs- och vattenmyndigheten, vattenmyndigheterna och övriga offentliga myndigheter som bedriver åtgärdsarbete som rör farliga ämnen. Kommunerna berörs i egenskap av VA-huvudmän. Kapitel 16 Marint skräp Regeringen, , Havs- och vattenmyndigheten och . Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Regeringen, , Havs- och vattenmyndigheten, Natur- vårdsverket, länsstyrelserna, yrkesfisket, fritidsfisket och fiskerätts- ägare till ostron samt indirekt turistnäringen. Kapitel 18 Sjöfarten och havet Regeringen, , , , , Trafikanalys och Havs- och vattenmyndigheten berörs direkt av förslagen. Kommunala hamnar och sjöfartsnäringen kan komma att beröras. Havs- och vattenmyndigheten, Försvarsmakten, , , länsstyrelser, kommuner, forskare, enskilda och ev. företag som inte får tillstånd p.g.a. ökad kunskap om undervat- tensbullers effekter på de ekosystemen. Kapitel 20 Marint områdesskydd Regeringen, kustlänsstyrelserna, Havs- och vattenmyndigheten, Sjö- fartsverket, Transportstyrelsen, Försvarsmakten, , kommuner, kust- och havsbaserade näringar som t.ex. yrkesfiske, sjöfart, havsbaserad energiutvinning och turism, enskilda mark- och vattenrättsägare, samt friluftsliv, inklusive fritidsfiske och fritids- båtsägare. Kapitel 21 där alla vill vara Länsstyrelser, kommuner, enskilda, företag inom t.ex. fiske, sjöfart och turism, enskilda mark- och vattenrättsägare, , , Havs- och vattenmyndigheten, friluftsorganisationer, fri- luftslivet, inklusive fritidsbåtsägare. Havs- och vattenmyndigheten, SGU, , , , , , forskare, länsstyrelser, kommu- ner, utförare av recipientkontroll. Kapitel 23 Behov av forskning och kunskap om havsmiljön , regeringen, , , , Havs- och vattenmyndigheten, , länsstyrelser och länsstyrelser som är vattenmyndigheter, Natur- vårdsverket, SGU, , , , Transport- styrelsen, Trafikanalys, , , Kemikalieinspektionen, kommuner m.fl. Kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete , regeringen, , offentliga myndigheter som arbetar med havsmiljö, kommuner, enskilda, företag, samhället i stort. Kapitel 25 En strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser , regeringen, , offentliga myndigheter som arbetar med havsmiljö, kommuner, företag och enskilda. 26.3.3Varför och på vilket sätt de olika aktörerna berörs Varför och på vilket sätt de olika aktörerna berörs framgår av redo- visningen nedan. 26.3.4I vilken utsträckning olika aktörer berörs I vilken utsträckning olika aktörer berörs av Miljömålsberedningens förslag framgår nedan. 26.4Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten m.fl. Av bestämmelserna i 14 § i kommittéförordningen framgår att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda, ska en be- räkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om försla- gen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa re- dovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för sta- ten, kommuner eller regioner, ska kommittén föreslå en finansi- ering. Av 14 § kommittéförordningen framgår det dock inte tydligt vad som i förordningens mening avses med finansiering. Miljömåls- beredningen har därför utifrån sin tolkning av vad som avses med finansiering i förekommande fall gjort bedömningar av vilka mer- kostnader förslagen kan medföra för olika aktörer, lämnat förslag på finansieringsform och där det bedömts vara möjligt, hur de bedömda merkostnaderna skulle kunna finansieras. Av kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete framgår att finansieringen av havs- och vattenmiljöarbetet är både splittrad, kortsiktig och otillräcklig. Åtgärder i havs- och vattenmil- jöarbetet genomförs och finansieras huvudsakligen i tidsbegränsade frivilliga projekt. Det gäller oavsett om ersättningen kommer ur EU- program eller från statsbudgeten. Det är den övergripande bild som Miljömålsberedningen har fått av finansieringen och genomförandet av åtgärder i det nationella havs- och vattenmiljöarbetet. Ett genomgående budskap till Miljömålsberedningen under ut- redningsarbetet har varit att havs- och vattenmiljöarbetet behöver effektivare finansiering och effektivare finansiell styrning för effek- tivare verksamhet. Det handlar inte bara om att uppgifterna uppfat- tas vara underfinansierade utan aktörerna har också framfört att finansieringen av deras verksamheter liksom finansieringen av åtgär- der är osäker, kortsiktig, ryckig och behöver stärkas. Miljömålsberedningen har inte möjlighet att bedöma vilket re- surstillskott som skulle behövas för att de efterfrågade resultaten ska kunna nås. Ett av flera skäl till det är att eftersom merparten av an- slagsbeloppet som tilldelas Havs- och vattenmyndigheten betalas ut som inomstatliga bidrag till statliga myndigheter och samtliga läns- styrelser och även används för löner och andra förvaltningsutgifter saknas dessutom de bidragstagande myndigheternas bedömningar och argument i det årliga budgetunderlaget. Därmed saknas en av- görande del av det underlag som krävs för att kunna göra en rättvi- sande bedömning av resursbehovet. Miljömålsberedningen föreslår i kapitel 24 Effektivare myndig- heter i offentligt havsmiljöarbete att regeringen gör en genom- lysning av om nivån på anslagsmedlen för åtgärder för havs- och vat- tenmiljö motsvarar och regeringens ambitionsnivå för det offentliga åtagandet i frågor om havs- och vattenmiljö. Det nationella havsmiljöarbetet finanserias huvudsakligen med medel från anslagsposten 2 på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur- vård. disponeras av Havs- och vattenmyndigheten. I årsredovisningen redovisade Havs- och vattenmyndig- heten en indragning på från anslagsposten 2 Åt- gärder för havs- och vattenmiljö på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. I årsredovisningarna redovisades motsvarande indragningar till och . noterar Miljömålsberedningen att 2019 finansie- rade Havs- och vattenmyndighetens egna lönekostnader för 19 an- ställda med medel ur anslagspost 2 på 1:11-anslaget. Frågan om bristerna i finansieringen av havsmiljöarbetet har Havs- och vattenmyndigheten uppmärksammat regeringen på i sina budget- underlag. Senast i sin komplettering till budgetunderlaget – 2023 har Havs- och vattenmyndigheten påtalat att de tilldelade resur- serna på 1:11-anslaget inte räcker till för att lösa uppgifterna inom havs- och vattenområdet. Viktigt att notera här är att det är flera statsbidrag till kommuner och enskilda som också finansieras ur 1:11-anslaget. Det vill säga statsbidrag som det är frivilligt att söka och använda. I kapitel 24 Effektivare myndigheter i offentligt havsmiljöarbete lämnar Miljömålsberedningen flera förslag som innebär att medlen på det nuvarande anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ska kunna användas på ett mer kostnadseffektivt sätt än , men givet det som framgår ovan är det svårt att göra en när- mare bedömning av hur stort utrymme som faktiskt frigörs med dessa förslag. Flera av Miljömålsberedningens förslag innebär fortsatta utred- ningar inom ramen för kommittéväsendet. I dessa fall ligger uppgif- ten att närmare analysera konsekvenser och föreslå finansiering av förslagen inom ramen för den föreslagna utredningens uppdrag. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betän- kandet. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller regioner, ska kommittén föreslå en finan- siering. Här nedan redovisas konsekvenserna för statliga myndigheter av Miljömålsberedningens förslag. är en av de 26 nationella miljömålsmyndigheterna.5 hade 269 årsarbetskrafter. Driftskostnaden per årsarbets- kraft6 var 1 296 tusen kronor.7 Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör redovisas här. Kapitel 21 där alla vill vara –Miljömålsberedningen föreslår att strandskyddets syfte om beva- rande av goda livsvillkor för djur och växtlivet i vatten förtydligas så att det framgår att det också innebär att nå god miljöstatus en- ligt havsmiljöförordningen och god ekologisk och kemisk status enligt vattenförvaltningsförordningen. Detta innebär ändringar i 7 kap. 13 § . Förslaget medför att och behöver komplettera sina vägledningar om strand- skyddet i enlighet med den förtydligade syftesbestämmelsen. Förslaget innebär inte någon ny eller utökad uppgift för 58 § förordningen (2012:546) med instruktion för . 6Med årsarbetskrafter avses i detta sammanhang antal anställda personer omräknat till hel- tidsarbetande. Uppgift om årets driftskostnader hämtas från resultaträkningen genom att summera posterna kostnader för personal, kostnader för lokaler och övriga driftskostnader. Se ESV:s allmänna råd till 2 kap. 4 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag. 7Boverkets årsredovisning 2019. utan ingår i verkets ordinarie uppgifter och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. Försvarsmakten är en av de 26 nationella miljömålsmyndigheterna.8 hade Försvarsmakten 21 333 årsarbetskrafter. Driftskostna- den per årsarbetskraft var 1 864 tusen kronor.9 Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör Försvarsmakten redovisas här. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten får ett utökat ansvar när det gäller samordning av frågor om un- dervattensbuller vilket kan väntas leda till att fler aktörer blir med- vetna om undervattensbullers effekter på ekosystem. Det kan komma att påverka t.ex. Försvarsmakten så att myndigheten i sin verksamhet tar bättre hänsyn till undervattensbullers på- verkan. Sådan planering bedöms rymmas inom Försvarsmaktens löpande planering av den ordinarie verksamheten och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. Kapitel 20 Marint områdesskydd –Miljömålsberedningen föreslår att Försvarsmakten får en instruk- tionsenlig uppgift att bidra i arbetet med skyddade områden. För Försvarsmakten handlar detta om att så långt möjligt och rimligt i fredstid anpassa sin verksamhet till föreskrifter i skyddade om- råden. Framför allt innebär detta att Försvarsmakten i planer- ingen av sin verksamhet som t.ex. inför övningar, minsprängning m.m. har kontakt med länsstyrelserna för att samråda om hur nega- tiv påverkan i skyddade områden kan minimeras. Sådan planering bedöms rymmas inom Försvarsmaktens löpande planering av den 85 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 9Försvarsmaktens årsredovisning 2019. ordinarie verksamheten och bedöms inte medföra behov av sär- skild finansiering. –Miljömålsberedningen föreslår att Försvarsmakten tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten, och får ett regeringsuppdrag att utföra marin kartering av de delar av det svenska sjöterritoriet där det enligt Försvarsmakten är möjligt, samt att regeringsuppdraget även ålägger myndigheterna att ge- mensamt upprätta en tydligare process för ansökningar och svar när det gäller spridningstillstånd. Att utföra marin kartering är både tids- och kostnadskrävande. Miljömålsberedningen bedö- mer att det främst är som får ökade kostnader för att genomföra förslaget eftersom det är personal därifrån som ut- för sjömätningen som ligger till grund för karteringen. När det gäller de övriga myndigheterna bedöms därför uppgiften rymmas inom deras ordinarie ramar. Processen för ansökningar och svar när det gäller spridningstillstånd bedöms rymmas inom befintliga ramar för alla myndigheterna inklusive Försvarsmakten och be- döms inte medföra behov av särskild finansiering. 26.5.3Konsekvenser för Havs- och vattenmyndigheten Havs- och vattenmyndigheten är en av de 26 nationella miljömåls- myndigheterna.10 hade Havs- och vattenmyndigheten 282 årsarbetskrafter. Driftskostnaden per årsarbetskraft var 2 172 tusen kronor.11 Konsekvenserna av Miljömålsberedningens bedömningar, över- väganden och förslag som berör Havs- och vattenmyndigheten re- 103–4 §§ förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten. 11Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning 2019. Finansiering av förslagen som berör Havs- och vattenmyndigheten Miljömålsberedningens förslag som berör Havs- och vattenmyndig- heten bedöms medföra merkostnader motsvarande fem årsarbets- krafter. Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsanslag kan där- för behöva tillföras medel för denna merkostnad. Miljömålsberedningen förslag till finansiering från anslagsposten 2 på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö innebär att an- slaget minskas med för att finansiera det före- slagna forskningsanslaget och med för att finansiera särskilda informationssatsningar till det båtburna friluftslivet. Medlen för informationssatsningarna återförs därefter till anslaget 1:11. Kapitel 11 Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen beslutar att miljö- kvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska ha tre preciseringar som direkt kopplar till målet om god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen(2010:1341), målet om god ekolo- gisk och kemisk status i enlighet med vattenförvaltningsförord- ningen (2004:660) och slutligen målet gynnsam bevarandestatus i enlighet med områdesskyddsförordningen (1998:1252), artskydds- förordningen (2007:845) samt arter och livsmiljöer förtecknade inom Helcom och Ospar. Förslaget medför en minskad admini- stration på Havs- och vattenmyndigheten då färre preciseringar ska följas upp och rapporteras. De föreslagna preciseringarna lig- ger helt i linje med mål som åtagit sig att nå enligt EU- direktiv. Uppföljningen och rapporteringen av miljökvalitets- målet ska harmoniseras med uppföljningen och rapporteringen av direktiven vilket också bidrar till ytterligare effektivisering inom Havs- och vattenmyndigheten. Uppföljning av tidigare preciser- ing om friluftsliv faller väl inom uppföljningen av regeringens Maritima strategi som också genomförs av Havs- och vattenmyn- digheten. Förslaget bedöms minska den administrativa bördan för Havs- och vattenmyndigheten. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten redovisar den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård i årsredovisningen. Förslaget medför behov av ändring i Havs- och vattenmyndighetens och instruktioner. Förslaget minskar den admini- strativa bördan på Havs- och vattenmyndigheten genom minskat rapporteringskrav. Förslaget kan medföra att arbetet med årsredovisningen tar något mera resurser i anspråk men be- döms totalt sett inte medföra någon ökad kostnad för myndig- heten och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten redovisar en utvärdering av de uppnådda resultaten iförhållande till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård direkt till regeringen. Även detta förslag medför behov av ändring i Havs- och vattenmyndighetens och Natur- vårdsverkets instruktioner. Förslaget bedöms minska den admi- nistrativa bördan på Havs- och vattenmyndigheten genom att myndigheten står friare att utforma resultatredovisningen och harmonisera denna med rapportering av EU-direktiv. Förslaget bedöms inte medföra någon ökad kostnad för myndigheten och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. –Miljömålsberedningen föreslår att indikatorer och andra uppfölj- ningsmått för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård harmoniseras med de uppföljningsmått som används iarbetet med EU-direktiven. Miljömålsberedningen föreslår även att den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård anpassas så att den för alla pre- ciseringar som hanterar havets miljötillstånd använder statusbe- dömning och rapportering enligt havsmiljöförordningen, vatten- förvaltningsförordningen och art- och habitatdirektivet. Dessa två förslag bedöms ge effektivitetsvinster på Havs- och vatten- myndigheten då samma uppföljning och rapportering både kan användas för rapportering till EU samt till regeringen för miljö- kvalitetsmålet. Förslagen antas minska den administrativa bördan på Havs- och vattenmyndigheten. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten får ett särskilt ansvar för att säkerställa ett samordnat genomfö- rande av vattenförvaltningen, havsmiljöförvaltningen och art- och habitatdirektivet för akvatiska arter och livsmiljöer. Förslaget ligger redan inom Havs- och vattenmyndighetens ansvarsområde men myndigheten saknar signaler från regeringen att arbeta sam- ordnat med dessa ansvarsområden. Här saknas en tyd- lig styrning. Det är en prioriterings- och organisationsfråga som visserligen kräver resurser att genomföra men bedöms inte med- föra att Havs- och vattenmyndigheten behöver mer resurser för uppgiften. kan denna ändring till och med innebära en effek- tivisering. –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ger Havs- och vatten- myndigheten ett uppdrag att se över och harmonisera miljö- kvalitetsnormer för kustvatten som beslutas med stöd av 20 § havsmiljöförordningen (2010:1341) och 4 kap. 1 § vattenförvalt- ningsförordningen (2004:660) samt att bedömningsområden för miljökvalitetsnormer som beslutas med stöd av 20 § havsmiljö- förordningen, där det är möjligt, ska överensstämma med vatten- förvaltningens kustvattenförekomster. I regeringsuppdraget ska även ingå en översyn av miljökvalitetsnormerna för ytvatten så att normerna utformas och bestäms så precist som möjligt så att åtgärder enligt 5 kap. 9 § kan genomföras och leda till att målen nås. I samma regeringsuppdrag bör även ingå Miljömålsberedningens förslag om miljökvalitetsnormer i kapitlet om Undervattens- buller som innebär att Havs- och vattenmyndigheten ska fast- ställa minst en miljökvalitetsnorm för kontinuerligt undervat- tensbuller och miljökvalitetsnormer av begränsningskaraktär för impulsiva bullerkällor som t.ex. pålning och sprängning. Reger- ingsuppdraget bedöms ligga inom ramen för Havs- och vatten- myndighetens ordinarie uppgifter och bedöms inte medföra be- hov av särskild finansiering. –Miljömålsberedningen föreslår att ett gemensamt beslutsorgan ska besluta om miljökvalitetsnormer i enlighet med både vattenför- valtningsförordningen och havsmiljöförordningen samt referens- värden i enlighet med art- och habitatdirektivet och fågeldirekti- vet för akvatiska arter och livsmiljöer. Ett sådant beslutsorgan kommer att innebära att färre myndigheter än ska fatta dessa beslut vilket bedöms medföra minskad administration. Det kom- mer också att ge möjlighet till samordning från början i stället för att i efterhand behöva anpassa och korrigera för att få ihop de olika sorters normerna. Eftersom Miljömålsberedningen inte har föreslagit i vilken form det gemensamma beslutsorganet ska or- ganiseras görs här ingen konsekvensanalys av hur olika myndig- heters resursbehov påverkas av det nya beslutsorganet. Förslaget bedöms dock inte medföra någon ökad kostnad totalt sett utan snarare en möjlig effektivisering och omfördelning av kostnader mellan berörda myndigheter och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. Kapitel 14 Ingen gödning till havet –Miljömålsberedningen föreslår att tar över ansva- ret från Havs- och vattenmyndigheten som miljömålsanvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Detta be- döms medföra en minskad kostnad motsvarande en årsarbets- kraft, dvs. för Havs- och vattenmyndigheten. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten och får i uppgift att tillsammans tillhandahålla en nationell rådgivnings- och stödfunktion för det lokala åtgärds- arbetet. Förslaget medför ändringar i myndigheternas instruk- tioner. En nationell stödfunktion länkar till ett stort antal områ- den inom Havs- och vattenmyndigheten befintliga uppgifter och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. Kapitel 16 Marint skräp –Miljömålsberedningen föreslår ett tillägg i Havs- och vattenmyn- dighetens instruktion som innebär att myndighetens arbete med frågor som rör marint skräp formaliseras samt att Havs- och vattenmyndigheten ska utreda behovet av ett nytt etappmål för marint skräp. Förslagen bedöms medföra en ökad kostnad för myndigheten motsvarande driftskostnaden för en halv års- arbetskraft.12 Kapitel 17 Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen –Miljömålsberedningen föreslår att regeringen integrerar frågor om hållbar förvaltning av fiskresurserna med havsmiljöförvaltningen. Förslaget innebär att regeringens styrning av Havs- och vatten- myndigheten blir mer enhetlig och tydlig vilket bör underlätta och effektivisera myndighetens arbete i frågor om förvaltning av fisk. Förslaget bedöms inte medföra ökade kostnader för myn- digheten och bedöms inte medföra behov av särskild finansiering. –Miljömålsberedningen föreslår att Havs- och vattenmyndighetens instruktion ändras så att det framgår att myndigheten ska til- lämpa en ekosystemansats samt att hållbar förvaltning av fiskre- surserna integreras med havsmiljöarbetet. Instruktionsändringen bedöms inte medföra ökade kostnader för myndigheten och be- döms inte medföra behov av särskild finansiering.