sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — I utredningens hearings har lärare också uttryckt att det är viktigt att de läromedel som används är ”lagom svåra”, både när det gäller texter och övningar eller uppgifter. Flera lärare har beskrivit för ut- redningen att läromedel i allt högre grad förenklas och att texterna ofta är för kortfattade för att bidra till fördjupade kun- skaper. Några beskriver också att i synnerhet digitala läromedel fram- ställer vissa kunskapsområden på ett fragmentariskt sätt. Utredningen har emellertid även tagit del av ståndpunkten att vissa läromedels- texter är så svårtillgängliga att läromedlen inte kan användas i under- visningen. Skolinspektionen konstaterar också i sin nämnda gransk- ning om läromedel i kemi att texterna och uppgifterna i läromedlen ibland upplevs som för lätta av en del elever medan andra elever kan ha svårt att ta till sig samma texter. Detta, konstaterar , kan få konsekvenser bland annat för elevers motivation.65 kan elever behöva olika läromedel men det finns, som vi noterat ovan, också ett värde i att en undervisningsgrupp samlas runt ett och samma läromedel. Möjlighet till viss flexibilitet inom ett läro- medel är därför ofta värdefullt. Exempelvis innehåller läromedel i matematik ofta uppgifter på olika svårighetsnivå och läromedel i till exempel moderna språk kan på motsvarande sätt erbjuda texter med olika svårighetsgrad. 63SPSM (2021b). 64Skolinspektionen (2021b). 65Skolinspektionen (2011). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel I läroplanen för vuxenutbildningen framhålls särskilt att vuxen- utbildningens målgrupp är heterogen och att eleverna är individer med mycket olika förutsättningar.66 Utbildningen kan variera både till längd och till innehåll samt avseende elevernas mål. Den konti- nuerliga antagningen67 ställer, enligt Skolinspektionen, höga krav på en individanpassad undervisning.68 Inom vuxenutbildningen finns det dessutom stora brister på specialpedagogisk kompetens för att kunna möta särskilda behov hos elever.69 Detta får sammantaget på olika sätt konsekvenser för läromedel. Lärare har exempelvis be- skrivit för utredningen att det är särskilt viktigt att läromedel inom vuxenutbildningen i stor utsträckning erbjuder individualiserade lös- ningar. Ändamålsenliga läromedel ger både adekvat stöd och möjlighet till fördjupning. Vilken svårighetsnivå som är lämplig hänger nära samman med hur läromedlet används. En lärare som planerar att arbeta strukturerat med texterna inom ramen för undervisningen kan rim- ligen tänka sig något svårare texter än en lärare som planerar att använda läromedlet som referenslitteratur (se 4.3.1). Även i en norsk kunskapsöversikt noteras att ett viktigt krav för lärare är att texterna i läromedel är både begripliga och moti- verande. Forskarna framhåller att denna utgångspunkt är en näst intill omöjlig ekvation med tanke på elevers olika förförståelser och förmågor.70 Det är emellertid, som nämnts ovan, möjligt för läro- medelsproducenterna att på olika sätt anpassa och utveckla texter, bilder och utformning så att undervisningsmaterialet blir både till- gängligt och utmanande för fler elever. Det finns olika faktorer som har betydelse när det gäller att hitta läro- medel till elever med specifika behov. Professor beskriver i en forskningsstudie att en viktig faktor att tänka på när det gäller elever med funktionsnedsättning är att inne- hållet i texterna behöver vara åldersadekvat. framhåller att elever med intellektuell funktionsnedsättning som alla andra ele- ver vill ha spännande och intresseväckande böcker där aktörerna är i deras egen ålder.71 66Avsnitt 1 SKOLFS 2012:101. 67Utbildningen inom vuxenutbildning ska bedrivas kontinuerligt , enligt 2 kap. 25 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 68Skolinspektionen (2012). 70Kløve Juuhl med flera (2010). 71Reichenberg (2019). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel presenterade SPSM en undersökning om läromedelsstiuationen för elever i grundsärskolans årskurs 7–10. Undersökningen visade att användningen av förlagsproducerade läro- medel var låg och att ett viktigt skäl till detta var att det var svårt att finna åldersadekvata läromedel för elevgruppen. I undersökningen anges att ”flera pekar på att de studerande upplever läromedlen som ’barnsliga’”.72 Motsvarande problem har uppmärksammats inom vuxenutbild- ningen, där lärare ibland använder läromedel som är avsedda för barn och ungdomar. Detta kan påverka elevernas motivation och lärare har i utredningens hearings beskrivit att vuxna elever kan känna sig förlöjligade av exempel, bilder och tilltal i läromedlen. Mer om till- gången till läromedel för vuxna elever i 5.5. Även för andraspråkselever är det viktigt med åldersadekvata läro- medel. Lärare inom svenska för invandrare beskriver att det kan vara särskilt svårt att välja ändamålsenliga läromedel för vuxna elever som ännu inte kan läsa och skriva. Mer om tillgången för äldre elever med begränsad läs- och skrivförmåga i 5.4.3. Som framgår ovan är svårighetsgraden väsentlig för om ett läromedel uppfattas som ändamålsenligt eller inte av elever och lärare. I detta sammanhang är den språkliga nivån ett centralt perspektiv. Texterna i läromedel måste vara begripliga, som de behöver bidra till att utmana elevernas språkliga förmåga. I didaktisk forskning talas det ofta om ämnesspråk eller skolspråk och vikten av att elever får möta specifika ämnesspråk i undervisningen. Ämnesspråken är mer formella, mer abstrakta och ofta mer skrift- språkliga än vardagsspråket. Med hjälp av vardagsspråket kan elever beskriva vardagliga erfarenheter i den direkt iakttagbara kontexten, men när elever exempelvis ska tolka och resonera om mer abstrakta fenomen behöver de ämnesspråk.73 Det är därför avgörande för kun- skapsutvecklingen att elever utvecklar ämnesspråk. 72Hede (2009), s. 15. 73Hajer (2016). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Att lära sig ämnesspråk handlar delvis om att utveckla sitt ord- förråd inom olika ämnen, men ämnesspråk är inte bara en fråga om ord och begrepp, utan kännetecknas också av en speciell struktur, av tilltal och av ton. Utvecklingen mot ett mer ämnesrelaterat språk- bruk sker kontinuerligt genom skolåren. blir det ämnes- specifika språket en alltmer integrerad del av innehållet i respektive skolämne. Denna ökade koppling mellan ämnesspråk och innehåll innebär att eleverna måste lära sig att läsa och förstå olika texter i olika ämnen. , docent i svenska med didaktisk inriktning vid , skriver i sin avhandling om biologi- ämnets texter att lärobokstexterna har ”potential att föra in eleverna i mer naturvetenskapliga textvärldar”.74 Språket spelar alltså en central roll i en socialiseringsprocess som kan leda till medlemskap i nya gemenskaper och roller för elever. Genom att utveckla ämnesspråk får elever inträdesbiljetter till olika gemenskaper. Det gäller inte minst för elever med svenska som andra- språk, för vilka exempelvis ordförrådet i skolans ämnesundervisning kan utgöra en stötesten.75 Språket i läromedel är ofta koncentrerat, faktamättat, opersonligt och präglat av en nominal stil med långa substantivfraser och ovan- liga ord. Dessa stildrag delar läromedlen med många andra genrer. Nominal stil förekommer exempelvis ofta i vetenskaplig prosa.76 Att läsa läromedel är på så vis ett sätt att vänja sig vid det språkbruk som förekommer bland annat i facklitteratur i högre studier. Det finns mycket forskning som pekar på att språket är vårt främsta redskap för lärande i alla ämnen. Det är till exempel genom språket vi kommunicerar med andra, utvecklar ny kunskap och visar vad vi har lärt oss. I läroplanerna för , grundsärskolan, special- skolan och sameskolan framhålls det bland annat att språk, lärande och identitetsutveckling är nära förknippade med varandra och att elever i skolan ska få rika möjligheter att samtala, läsa och skriva.77 Såväl läroplanerna för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som läroplanerna för gymnasieskolan och gymna- siesärskolan innehåller också bestämmelser som innebär att läraren 74Nygård (2011), s. 22. 75Lindberg och (2007). 76Nygård (2011). 77Avsnitt 1 SKOLFS 2010:37, avsnitt 1 SKOLFS 2010:250, avsnitt 1 SKOLFS 2010:251, avsnitt 1 SKOLFS 2010:255, avsnitt 1 SKOLFS 2011:144, avsnitt 1 SKOLFS 2012:101 och avsnitt 1 SKOLFS 2013:148. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel ska organisera och genomföra arbetet så att eleven får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling.78 Detta kan lärare göra på flera olika sätt men aktivt arbete med texter i läromedel är en väg att stötta elevers språkliga utveckling mot ett mer fördjupat ämnes- språk. Därför är även språket i läromedlen en avgörande faktor för om ett läromedel är ändamålsenligt eller inte. I en tidigare läroplan för , , påtalades bety- delsen av språket i läromedlet på följande konkreta vis: ”Ett peda- gogiskt krav är exempelvis att tryckta läromedel skall vara skrivna på ett medryckande och livfullt sätt och stimulera till kritisk debatt.”79 Läromedel innehåller inte bara verbaltext utan också till exempel bil- der, illustrationer, kartor, diagram och symboler. Även dessa så kallade multimodala inslag behöver stimulera och stödja elevers förståelse för ämnet. För digitala läromedel tillkommer dessutom ofta ljud, rörlig bild och andra element.80 , professor vid , menar att en läromedelstexts uppbyggnad är avgörande för om tex- ten uppfattas som lätt eller svår att läsa och förstå. Med uppbyggnad avser hon hur sambanden mellan till exempel texter, rubriker, stycken och bilder fungerar. Om sambandet mellan textens olika element är svår att hitta blir texten mer svårbegriplig och läsaren kan ge upp.81 Bilderna har också stor betydelse för att väcka intresse. Professor påpekar att läromedlet måste väcka läsarens nyfikenhet och att det därför är viktigt att lärare när de ska välja ett nytt läromedel ställer sig frågan om omslagsbilden och övriga bilder kommer att kunna stimulera intresset.82 Bilder läggs ibland in för att lätta upp texten och göra typografin luftigare, eller för att väcka intresse. Allra viktigast är dock, fram- håller , professor i psykologi och forskare inom läs- och skrivutveckling, att läromedlet använder bilderna för att för- 782.2 SKOLFS 2010:37, 2.2 SKOLFS 2010:250, 2.2 SKOLFS 2010:251, 2.2 SKOLFS 2010:255, 2.1 SKOLFS 2011:144 och 2.1 SKOLFS 2013:148. 79Förordning (1980:64) om mål och riktlinjer läroplan för . 80Upphovsrättsligt innebär detta att läromedlen kan innehålla olika verkstyper , mer om detta i 5.1.3. 81Aamotsbakken (2015). 82Reichenberg (2019). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel djupa, förklara och förtydliga.83 Bilder kan på detta sätt förstärka förståelsen men de kan också skapa en ”visuell röra” som försvårar elevers förståelse av ett innehåll.84 Även hur olika element i texten sammanfogas och bildernas funktion har alltså betydelse för läro- medlets ändamålsenlighet. Digitala verktyg bygger ofta på visuella element där bilden och texten tillsammans utgör det dominerade sättet att förmedla ett kunskapsinnehåll. Det blir därför särskilt viktigt att värdera bilden i kombination med den skrivna texten när det kommer till val av digi- tala läromedel.85 Bilderna i ett läromedel har även betydelse ur andra perspektiv. Flera vetenskapliga studier som gjorts visar på brister när det gäller representation i läromedels bildval.86 I den läroboksgranskning från som refereras ovan, i 6.3.1, var en av de frågor som fors- karna använde för att granska läromedel: Vad säger lärobokstexten/bilderna explicit om etnisk tillhörighet, funk- tionshinder, kön, religion/trosuppfattning eller sexuell läggning? Vilka kategorier/grupper presenteras? När, var, hur och varför framträder dessa kategorier/grupper? I vilka sammanhang eller i vilka sociala rela- tioner framträder dessa kategorier/grupper?87 Frågor som motsvarar denna kan vara relevanta för att avgöra hur väl ett läromedel fungerar i undervisningen och hur väl läromedlet överens- stämmer med läroplanerna. Flera lärare som utredningen varit i kon- takt med beskriver att de på något sätt skapar sig en bild av repre- sentation av exempelvis män och kvinnor när de väljer och värderar läromedel. Utöver den mångfald av innehållsliga och språkliga aspekter som fram- hållits ovan, har den pedagogiska och didaktiska funktionaliteten be- tydelse för läromedlets ändamålsenlighet. Ett läromedel med god funktionalitet stödjer lärandet, undervisningen och det tänkta arbets- sättet. 83Lundberg (2010). 84Recihenberg (2008), s. 33. 85Åkerfeldt och (2016). 86Till exempel Aamotsbakken (2010) och Arshad-Ayaz (2016). 87Skolverket (2006a), s. 14. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Ofta samtalar man om aspekter av funktionalitet när det gäller digitala läromedel. Det kan handla om interaktiva övningar, spel och andra resurser som gör att läromedlet fungerar väl i undervisnings- situationen. Även läroböcker innehåller emellertid väsentliga funk- tioner som främjar elevers lärande. Arbetsuppgifter och frågor som utmanar tänkandet och stimulerar elevernas kreativitet och lust att lära är exempel på inslag som stärker läromedlets pedagogiska funk- tionalitet. I den undersökning bland grundskollärare som analys- och under- sökningsföretaget 2020 gjort på uppdrag av läromedelsför- laget Liber, anger av de tillfrågade lärarna att de föredrar en tryckt bok i kombination med digitala komponenter. svarar att de föredrar en tryckt bok och svarar att de helst vill ha en helt digital lösning när det gäller läromedel.88 De flesta lärare uppskattar alltså att läroböcker kompletteras med digitala in- slag. Lärare som deltagit i utredningens hearings understryker att de digitala komponenterna ofta erbjuder funktioner som främjar ele- vers lärande och att vissa funktioner kan bidra till en mer varierad undervisning. Digitala resurser bygger i hög utsträckning på visuella och audi- tiva element där bild, ljud och text kombineras för att förmedla ett kunskapsinnehåll. Lärare framhåller bland annat att det är värdefullt med funktioner som gör det möjligt för elever att lyssna på inläst text, att få klickbara ordförklaringar samt att verbaltexten kom- pletteras med introduktionsfilmer till olika kunskapsområden och med animationer. Lärare har också nämnt att självrättande övningar och simuleringsprogram kan vara väsentliga funktioner i ett digitalt läromedel. Exempelvis har yrkeslärare betonat att datorsimuleringar kan vara värdefulla för praktiska övningar. Texter i digitala läromedel innehåller ofta hyperlänkar och öv- ningar i direkt anslutning till textavsnitten. Dessa format kan vara ändamålsenliga men det finns en risk med att vissa funktioner stör läsandet och lärandet och att tekniska finesser tar uppmärksamheten från innehållet i stället för att stödja de tänkta arbetssätten. Ett läro- medel blir inte nödvändigtvis mer ändamålsenligt genom ett stort antal funktioner, utan det väsentliga är hur verktyg och olika moda- liteter, såsom text, ljud, bild, animationer och film, samspelar med 88Liber (2020). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel varandra och hur de bidrar till att stärka elevernas förståelse av inne- hållet. En annan aspekt på pedagogisk funktionalitet är navigering. Lärare och elever har beskrivit att det är viktigt att det är lätt att ta sig fram genom läromedlet på ett effektivt sätt. Såväl lärare som elever har i våra hearings redogjort för att detta kan vara utmanande när det gäller digitala läromedel. Målgruppernas svårigheter med navigering kan ha att göra med att de är ovana vid att ta del av den icke-linjära text som är vanligt förekommande i digitala läromedel, men svårig- heterna kan också bero på avsaknad av vägledning och logisk struk- tur i läromedlet.89 För vissa elever kan olika funktioner vara nödvändiga för att de ska kunna tillgodogöra sig innehållet i läromedel. Exempelvis kan elever med hörselnedsättning ha behov av textade filmer och elever med synnedsättning kan det vara väsentligt med ett skärmläsnings- program eller punktskrift. För elever med rörelsehinder kan det vara helt avgörande att det digitala läromedlet går att styra med alter- styrsätt, såsom genom en kombination av kontakter, tangent- bord, mus, med fingrarna på en pekplatta eller genom ögonstyrning. 6.4Lärares strategier för val och utvärdering av läromedel Det finns stora skillnader när det kommer till hur lärare går till väga när de väljer läromedel. Hur valet genomförs påverkas bland annat av lärarnas utbildning och vilka förutsättningar lärarna får. Skolinspektionen framhåller att val av läromedel sker vid olika tillfällen och på olika sätt. Valet kan avse dels beslut om vilket läro- medel eller undervisningsmaterial som ska användas för ett specifikt undervisningsområde, dels beslut om inköp av ett nytt läromedel till skolan.90 Nedan är det främst den senare sortens val som beskrivs. 89I en studentuppsats konstaterar (2019) att de digitala läromedel hon granskat saknar en tydlig guide över hur de ska användas. 90Skolinspektionen (2021b). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel 6.4.1Flera faktorer har betydelse vid valet Som framgår av 6.3 finns det flera aspekter som har betydelse för läromedels ändamålsenlighet. I utredningens hearings med lärare har det tydligt framkommit att dessa är väsentliga när lärare ska välja och värdera läromedel. I vilken utsträckning de olika aspekterna påverkar valet är svårare att besvara. I likhet med Skolinspektionen konstate- rar utredningen emellertid att överensstämmelse med kurs- och ämnes- planer är särskilt betydelsefullt för många lärare.91 Professor har i flera studier undersökt vad som är viktigast för lärare när de väljer läromedel. Den mest bety- delsefulla faktorn förefaller vara läromedlens innehåll. Många lärare lägger också, enligt , stor vikt vid rekommendationer från kollegor. Även texternas läsbarhet har stor betydelse för lärare när de väljer läromedel.92 har 2019 tillsammans med professor gjort en jämförande studie där svenska och norska lärares val av läro- medel studerats. Vissa forskare befarade att avskaffandet av statlig läromedelsgranskning som ägt rum både i och skulle leda till att kostnader för läromedel skulle bli mer betydelsefullt vid valet av undervisningsmaterial, alltså att skolorna oftare skulle välja att köpa in det billigaste läromedlet. och studie visar emellertid att svenska och norska lärare fortsatt att granska läromedel med avseende på exempelvis innehåll och läsbarhet, även efter att den statliga granskningen av läromedel avskaffats. Kostna- der och reklam från läromedelsförlag var i själva verket den faktor som lärare värderade som minst betydelsefull i undersökningen.93 Detta stämmer väl överens med den bild utredningen har av kost- nadens betydelse för lärare vid valet av läromedel. Det är ovanligt att lärare beskriver att ett specifikt läromedel väljs bort av kostnadsskäl. Däremot förefaller det relativt ofta finnas ekonomiska orsaker till att läromedel inte kan köpas in över huvud taget eller vid ett specifikt tillfälle. Mer om hur skolans budget och ekonomiska prioriteringar påverkar förutsättningarna att köpa in läromedel i 5.3. och framhåller att det är rimligt att anta att lärare kan göra professionella bedömningar av läromedlen. Deras studie ger stöd för att betrakta lärarna som relativt autonoma aktö- 92Reichenberg (2014), (2019). 93Reichenberg & (2019). Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel Graden av lärarnas autonomi är emellertid, enligt dessa forskare, beroende av utbildning, kunskap om specialpedagogik, antal år i yrket och ålder. Läromedlens läsbarhet bedömdes exempelvis som mer väsentlig av äldre lärare än av yngre lärare i . Även vissa skill- nader mellan och kunde noteras. Kostnaderna för läromedel hade enligt denna studie till exempel större betydelse för svenska lärare än för norska.94 och gör också en jämförelse mellan hur lärare och specialpedagoger värderar olika faktorer och konstaterar att det finns uppenbara skillnader när det kommer till vilken vikt de olika yrkeskategorierna tillmäter läsbarhet och forskning. Dessa fak- torer uppfattas som mer väsentliga bland specialpedagoger än bland lärare utan vidareutbildning inom specialpedagogik. Faktorer som ännu inte nämnts här men som kan tänkas ha bety- delse för lärares val av läromedel är bokmässor och recensioner. Det verkar emellertid både enligt och studie och enligt de lärare utredningen haft kontakt med, relativt ovanligt att lärare tar intryck av mässor och recensioner. Läromedel recen- seras dessutom numera endast i liten utsträckning i svenska dags- tidningar eller fackpress. Det är däremot vanligt förekommande att lärare själva rekommenderar och utvärderar läromedel i till exempel lärargrupper på sociala medier. Utredningen har inte funnit någon studie eller rapport som specifikt behandlar vilka faktorer som har betydelse när lärare inom vuxenutbildningen väljer läromedel. Det finns dock indikationer på att priset har större betydelse för lärare inom vuxenutbildningen än för dem som undervisar inom en skolform där läromedel är kost- nadsfria för eleverna. Flera lärare som undervisar inom vuxenutbild- ningen har i utredningens hearings beskrivit att de strävar efter att välja läromedel som är så billiga som möjligt för att möjliggöra för en större grupp elever att införskaffa materialet. När det gäller de val av läromedel som genomförs på rektors- eller huvudmannanivå har utredningen inte funnit några undersökningar som söker svara på vilka faktorer som har störst betydelse. Avsakna- den av kunskap inom detta fält kan bero på att det är ett relativt nytt Lärarna fick bedöma på en sjugradig skala vilken betydelse olika faktorer hade för valet av läromedel och lärarna i värderade kostnaden till 4,3 medan lärarna i endast värderade denna faktor till 2,9. Förbättra lärarnas förutsättningar att välja läromedel fenomen att rektorer, skolchefen eller andra representanter från huvud- mannen fattar beslut om läromedel. 6.4.2Lärares processer för att välja läromedel varierar mycket Som framgår av ovan tar rektorerna relativt sällan ett övergripande ansvar för valet av läromedel. Skolinspektionen konstaterar dock att detta inte behöver betyda att skolans kvalitetssäkring av läromedel brister. I granskningen om läromedel har inspektionen sett flera exempel på att lärare, även utan rektors ledning, ”genomför en god kvalitetssäkring”.95 I utredningens kontakter med lärare och rektorer har flera olika strategier för valet av läromedel beskrivits. Ofta föregås valet av att lärare beställer gratisexemplar från förlag, lånar av varandra eller jäm- för presentationer av läromedel på olika förlags hemsidor. Det är också relativt vanligt att lärare ber om råd och tips i grupper på sociala medier. Lärare förefaller däremot i ganska låg utsträckning göra mer systematiska sökningar efter vilka alternativ som finns och många beskriver att de inte har fullständig överblick över det sammanlagda utbudet. Flera anger också att de inte upplever sig ha möjlighet att skaffa det. I Skolinspektionens kvalitetsgranskning av läromedel i kemi uttrycks att en risk med att val och utvärdering av läromedel har överlämnats till skolorna är att urvalet ”sker sporadiskt utifrån läromedlens utformning och layout snarare än på innehållsmässiga grunder”.96 Utredningens erfarenhet, som överensstämmer med den ovan refererade studien av och , är dock att lärare vanligen strävar efter att noggrant värdera läromedlens inne- håll, språk, tillgänglighet med mera. Det förefaller emellertid ovanligt att lärare utgår från i förväg fastställda kriterier när de väljer läromedel. Av de lärare vi mött i våra hearings är det få som beskriver ett strukturerat arbete där olika aspekter på läromedel värderas mer systematiskt. Skolinspektionen visar också att val av läromedel endast i liten grad görs genom en syste- matisk process. Det verkar, enligt Skolinspektionen, ovanligt att det