sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Uppdraget ska redovisas . Den svenska skolan behöver förstärkas har tillkännagett för regeringen det som utskottet anfört om att regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grund- skola och återkomma till med ett lagförslag (bet. 2018/19: UbU1 punkt d, rskr. 2018/19:104). I utbildningsutskottets betänk- ande anges att utskottet vill införa en tioårig grundskola med skol- start i årskurs 1 för att ytterligare stärka elevernas lärande. Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till ny års- kurs 1 och att lågstadiet blir fyrårigt. I betänkandet anges även att de kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och att förändringen innebär att sexåringarna knyts till perso- nal, kompetens, läroplan och resurser. Kunskapsresultaten i behöver förbättras Regeringens mål är att ska vara en framstående kunskaps- nation. Alla elever i skolan ska få en utbildning av hög och likvärdig kvalitet och ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön (prop. 2019/20:1 utg.omr. Utbildning är en av de viktigaste faktorerna för barn och ungdo- mars framtida möjligheter till fortsatta studier och etablering i arbets- och samhällslivet. Lärande i sig och att slutföra skolan med goda resultat leder bl.a. till minskad risk för kriminalitet och utanförskap. Att klara skolan är därtill den enskilt viktigaste faktorn för barns framtida hälsa (se t.ex. prop. 2017/18:182 s. 49). Den svenska skolan nådde mycket goda kunskapsresultat . Svenska elevers resultat inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse i senare år försämrades därefter påtagligt enligt internationella kunskapsmätningar, se bl.a. rapporterna Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? (2009) samt lägesbedömning 2017 (rapport 455). Flera undersökningar visar dock att resultaten har förbättrats de PISA-undersökningen (Programme for International Student ) visade t.ex. på ett positivt trendbrott där svenska 15-åringar fick ett förbättrat resultat i matematik och läsförståelse jämfört med 2012 (2016, rapport 450). Denna resultatuppgång bekräftas i den senaste PISA-undersökningen . De svenska resultaten i läsförståelse, matematik och natur- vetenskap är nu på samma nivåer som 2006. Dessutom har resultat i ett internationellt perspektiv förbättrats och svenska elever presterar nu över OECD-genomsnittet inom alla tre ämnesområden (2019, rapport 487). Även TIMSS 2015 (Trends in Inter- national Mathematics and Science Study) visade ett trendbrott (2016, rapport 448). TIMSS mäter elevers kunskaper i och attityder till matematik och naturvetenskap i årskurs 4 och 8 och efter försämringar i tidigare undersökningar förbättrades tre av fyra resul- tat 2015. Jämfört med resultaten i övriga EU och presterade svenska elever, såväl fjärdeklassare som åttondeklassare, dock något under genomsnittet i matematik. Vidare visar PIRLS 2016 (Progress in International Reading Literacy Study) att svenska fjärdeklassare har höjt sin läsförmåga och nivån skiljer sig inte från resultaten vid den första mätningen 2001 (2017, rapport 463). De svenska eleverna presterade såväl då som 2016 bättre än genomsnittet i EU- och . Trots att svenska elevers resultat i internationella kunskapsmät- ningar vänt tydligt uppåt så behöver mer göras för att förbättra kunskapsresultaten. Svenska elever är inom viktiga områden långt ifrån den framstående position som är regeringens mål. Skill- naden mellan olika elevgrupper är också stora, bl.a. utifrån socio- ekonomisk bakgrund och kön (se t.ex. statistik om betyg i årskurs 9). Bilden förstärks ytterligare av att alltför många elever inte når godkänt resultat på de nationella proven och att mer än 15 pro- cent av eleverna som avslutar årskurs 9 saknar behörighet till gymna- sieskolans nationella program. Det kan också konstateras att inte har nått EU:s utbildningspolitiska riktmärke om elever utan godtagbar baskompetens, dvs. att andelen 15-åringar som är lågpre- sterande i läsförståelse, matematik och naturkunskap ska vara lägre än (se prop. 2019/20:1 utg.omr. Styrningen av förskoleklassen har varit bristande En av avsikterna med förskoleklassen när den infördes var att den skulle vara en brygga mellan förskolan och skolan, där det bästa av respektive verksamhet skulle tas till vara (prop. 1997/98:6). Olika undersökningar har dock visat att förskoleklassen inte riktigt funge- rat som den var tänkt. En försvårande omständighet var att eleverna i förskoleklassen arbetade mot övergripande läroplansmål utan kon- kretiserade verksamhetsmål för förskoleklassen. I Statens skolin- spektions kvalitetsgranskning av förskoleklassen (rap- port 2015:03) framgick t.ex. att undervisningen bara i av de granskade förskoleklasserna utgick från läroplanens övergripande mål för kunskaper. Andra resultat var att den egeninitierade leken var för vanligt förekommande och att undervisningen vilade på enskilda lärares engagemang och drivkraft utan ett tydligt uppdrag från rektorn. Den relativt oreglerade modell som valts i läroplanerna skapade en- ligt myndigheten risker och oönskade konsekvenser. Skolinspektio- nen konstaterade att detta är ett problem utifrån den princip om lik- värdig utbildning som uttrycks i skollagen. Granskningar hade också visat på bristande samverkan och pedagogiskt samarbete mellan för- skoleklassen och den efterföljande . De senaste årens reformer Flera reformer har genomförts för att förbättra styrningen av för- skoleklassen. fick förskoleklassen sär- skilda avsnitt i läroplanerna. De nya läroplansavsnitten delas in under rubrikerna ”Syfte” och ”Centralt innehåll”, där det centrala innehållet är indelat i fem kunskapsområden. förtydligades delarna om samverkan mellan förskoleklassen och skolan. gäller även den s.k. läsa-skriva räkna-garantin i förskoleklassen och lågstadiet, enligt förslag i propositionen Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser (prop. 2017/18:195). En del av garantin utgörs av obligatoriska kartläggningsmaterial i språklig medvetenhet och matematiskt tänkande i förskoleklassen. Dessa åtgärder samspelar vidare med införandet av förskoleklassen som en obligatorisk skol- form (prop. 2017/18:9). I propositionen angavs att om man i ett senare skede skulle vilja omvandla förskoleklassen till en del av underlättas det av att förskoleklassen då redan är en del av det obligatoriska skolväsendet i . Skillnader mellan förskoleklassen och Förskoleklassen är en egen skolform och undervisningen sker inte utifrån ämnen och de kursplaner som finns för dessa ämnen. Även i övrigt gäller delvis olika bestämmelser för förskole- klassen och , t.ex. finns för ett uttryckligt krav på en strukturerad undervisning som ger ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd, vilket inte finns i förskoleklassen (5 kap. 2 § skol- förordningen [2011:185]). Enligt skollagens tredje kapitel om barns och elevers utveckling mot målen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling (3 kap. 2 §). Det finns även bestämmelser om stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd för elever i både förskoleklassen och . Be- stämmelserna om särskilt stöd skiljer sig dock något åt, bl.a. då det inte finns några kunskapskrav i förskoleklassen. För gäller att särskilt stöd ska ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. För finns även bestämmelser om pla- cering i särskild undervisningsgrupp och enskild undervisning (3 kap. 10 och 11 §§). Detsamma gäller bestämmelser om t.ex. mottagande och undervisning av nyanlända elever, vilket inkluderar bedömning av nyanlända elevers kunskaper och undervisning i förberedelseklass (3 kap. 12 a–1 f §§). Vidare omfattar förskoleklassen minst under ett läsår, vilket i snitt är per skoldag (9 kap. 7 § skollagen). I har eleverna rätt till minst i lågstadiet, vilket fördelat lika över de tre åren blir per läsår (se bilaga 1 till skolförordningen). Mer undervisningstid kan vara ett sätt att förbättra kunskapsresultaten Det viktigaste för elevernas kunskapsresultat är undervisningens kva- litet, men det finns också internationell forskning som stöder sam- bandet mellan undervisningstid och kunskapsresultat (se t.ex. 2015 års skolkommissions slutbetänkande Samling för skolan [SOU 2017:35] samt promemorian Vissa timplanefrågor [U2015/06066/S]). Mer undervisningstid av hög kvalitet bör därmed kunna påverka elever- nas kunskapsutveckling positivt. Reformer som gått i denna riktning är bl.a. det tidigare nämnda införandet av en obligatorisk förskoleklass med skolplikt för eleverna . Skolplikten har därmed förlängts med och är i regel tioårig. Normalt inträder skol- plikten numera höstterminen det år då barnet fyller , men den kan under vissa förutsättningar skjutas upp . Det finns också möjligheter för barn att få börja tidigare i förskoleklassen eller att hoppa över den (7 kap. 10–11 b §§ skollagen). När förskoleklassen blev obligatorisk infördes rätt till skolskjuts och skolmål- tider för eleverna i förskoleklassen (se prop. 2017/18:9). infördes även en skyldighet för skolhuvudmän att erbjuda lovskola, enligt förslag i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156). Lovskola ska erbjudas till elever som avslutat årskurs 8 och som riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt pro- gram i gymnasieskolan och till elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. För att alla elever ska få den undervisningstid som de har rätt till har det även införts stadieindelade timplaner från , enligt förslag i propositionen En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (prop. 2016/17:143). fick eleverna i mer undervisningstid i matematik i hög- stadiet samt mer undervisningstid i idrott och hälsa, genom en minskning av tiden för elevens val. Denna utökning kom- pletterar den ökning av den totala garanterade undervisningstiden som gjordes 2013 och 2016, för att ge eleverna mer undervisningstid i matematik (se prop. 2012/13:64 och 2015/16:149). Uppdraget att föreslå hur en tioårig grundskola kan införas En tioårig grundskola ger mer tid för undervisning utifrån ämnen och kursplaner Genom att göra om förskoleklassen till en ny första årskurs och där- igenom göra tioårig kan varje elev ges mer undervisning i ämnen, utifrån kursplanen för varje ämne. kan varje elev ges mer tid att utveckla sina ämnesspecifika kunskaper så långt som möjligt. Eleverna ges då även mer tid inom den regel- och kompetensmässiga struktur som har, exempelvis när det gäller särskilt stöd och bedömning av nyanlända elevers kun- skaper. Något som inte minst kan vara viktigt för de elever som riskerar att inte nå upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås, där pojkar som grupp är överrepresenterad liksom elever med svag socioekonomisk bakgrund. Detta ger personalen inom att utveckla eleverna mot utbildningens mål och möjliggör en större kontinuitet i elevernas lärande när de ges utbild- ning inom samma skolform . Det är dock givetvis viktigt att även framöver utforma regelverket och utbildningen på ett sådant sätt att det är anpassat för barn samt utifrån barnens olika behov och förutsättningar. Enligt skollagen ska också barnets bästa vara utgångspunkt i all utbildning och annan verksam- het (1 kap. 10 §). Denna portalparagraf tar sin utgångspunkt i arti- kel 3 om barnets bästa i FN:s konvention om barnets rättigheter, . Det finns således skäl att utreda hur en tioårig grundskola kan utformas. En utgångspunkt vid utformningen av den tioåriga grund- skolan ska vara att lågstadiet, årskurs 1–3, ska kompletteras med en årskurs. Lågstadiet i den tioåriga kommer då att om- fatta årskurs 1–4. Mellanstadiet kommer att omfatta årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. Kunskapskraven som finns i årskurs 3 i bör i stället gälla för årskurs 4 och de kunskapskrav som finns för slutet av respektive stadium bör i huvudsak vara oförändrade. När det gäller dagens kunskapskrav i läsförståelse i års- kurs 1 behöver dock överväganden göras om sådana krav även fram- över ska finnas för årskurs 1 eller om de bör flyttas till årskurs 2 i den tioåriga . Timplanen för kommer att behöva utökas då ytterligare en årskurs tillkommer i lågstadiet. Utöver de ändringar som måste göras i timplanen för lågstadiet kan även andra ändringar behöva övervägas i syfte att eleverna ska utveckla sina kun- skaper så långt som möjligt i alla ämnen. Den reglering som gäller för , i bl.a. skollagen och läroplanen, bör i huvudsak även gälla för den nya första års- kursen. Det innebär bl.a. att eleverna ska ha rätt till det särskilda stöd som behövs för att de ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Men det är viktigt att utbildningen är anpassad till elevernas ålder, förutsättningar och behov. framgår det av läroplan att skapande och undersökande arbete är väsentliga delar i det aktiva lärandet och att leken har en stor betydelse särskilt under de tidiga skolåren för att eleverna ska tillägna sig kunskaper. Även behovet av daglig fysisk aktivitet lyfts fram i läroplanen. Det finns också forskning som tyder på att en för tidig formaliserad skolgång, med mer vuxenstyrd undervisning, miss- gynnar elever i den fortsatta skolgången. Detta har bl.a. behandlats i betänkandet I rättan tid? Om ålder och skolstart (SOU 2010:67) som redogör för svensk och internationell forskning. Det kan alltså behövas vissa skillnader i bestämmelserna för den första årskursen, t.ex. när det gäller tillräckliga möjligheter till fysisk aktivitet och vila samt interaktion och lek med andra elever. Förskoleklassens peda- gogik med en rik variation av uttrycksformer och arbetssätt bör även fortsättningsvis ha en viktig roll i skolan. Det är inte minst viktigt för kontinuiteten och för att underlätta över- gången mellan förskolan och . Erfarenheter av effekterna av de senaste årens reformer för förskoleklassen som framkommer under utredningens gång bör här tas tillvara. Det behöver även i övrigt analyseras vilka anpassningar av dagens bestämmelser som behövs för ett lyckat införande av en tioårig grund- skola. Utöver bestämmelser för själva utbildningen, måste exempel- vis behörighetskrav för att undervisa i den första årskursen tas fram. Även bestämmelser om berörda inriktningar inom lärarutbildningen behöver ses över, t.ex. examensordningen (se bilaga 2 till högskole- förordningen [1993:100]). När det gäller läroplaner och kursplaner samt Statens skolverks föreskrifter bör dock lämplig myndighet på skolområdet utarbeta ändringsförslag. Även de motsvarande obligatoriska skolformerna grundsärskolan, specialskolan och sameskolan bör utökas med genom att för- skoleklassen omvandlas till en ny första årskurs. Det innebär att grund- särskolan kommer att omfatta årskurs 1–10, specialskolan årskurs 1– 11 och sameskolan årskurs 1–7. Vid behov bör dock förslagen för dessa skolformer anpassas, t.ex. när det gäller vilket stadium i special- skolan som bör förlängas. Vidare påverkas bl.a. tidpunkten för mot- tagande i grundsärskolan och specialskolan och de utredningar som ska genomföras inför ett sådant mottagande, vilket måste beaktas. •analysera och föreslå hur en tioårig grundskola, en tioårig grund- särskola, en elvaårig specialskola och en sjuårig sameskola kan ut- formas, inbegripet undervisningstidens omfattning och fördelning, •föreslå vilka behörighetskrav som ska gälla för lärare som ska be- driva undervisning i den första årskursen i dessa skolformer, •analysera och vid behov föreslå vilka förändringar som behöver göras i högskoleförordningen när det gäller berörda inriktningar inom utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämnes- lärarexamen, •analysera och vid behov ge förslag på andra anpassningar av dag- ens bestämmelser som behövs vid ett införande, och •lämna nödvändiga författningsförslag, med undantag för läro- och kursplaner samt föreskrifter. Det behövs en plan för införandet av en tioårig grundskola Ett införande av en tioårig grundskola är en omfattande process som kräver noggrann planering och förberedelse. Huvudmän och skolor måste ges tid och förutsättningar för att förbereda sina organisatio- ner inför förändringen på ett bra sätt, bl.a. i fråga om organisation, personal och lokaler. Även de blivande eleverna i den tioåriga grund- skolan och deras vårdnadshavare måste ges rimlig tid inför reformen. Mot denna bakgrund behöver det tas fram en plan för hur en tio- årig grundskola kan införas på ett lämpligt sätt. Det är viktigt att de lärare som ska undervisa i den första årskur- sen i den tioåriga har den kompetens och skicklighet som är nödvändig för en utbildning av hög kvalitet. En viktig del i förberedelserna är därmed fortbildning och kompetensutveckling för förskollärare och lärare. I förskoleklassen är både förskollärare och vissa lärare behöriga att undervisa. Av de drygt 10 000 personer som arbetar i förskoleklassen är lärare, 50 pro- cent förskollärare och fritidspedagoger. Hälften av arbetet i förskoleklassen utförs alltså av personer med förskollärarexamen och deras värdefulla kompetens ska tas tillvara. Beroende på hur behörighetskraven för den första årskursen i den tioåriga utformas kan förskollärare behöva viss fortbild- ning om de ska vara behöriga att undervisa elever i samma ålders- grupp som dagens förskoleklass. Detta i en situation där det kommer att råda brist på lärare . Oavsett behörighets- kravens utformning bör förskollärare som ska undervisa i den nya första årskursen ges kompletterande kunskaper om bl.a. styrdoku- menten för samt i fråga om tidig läs- och skrivinlärning och grundläggande matematikundervisning. Likaså kan lärare med behörighet att undervisa i de lägre årskurserna behöva kompetens- utveckling om effektiva undervisningsmetoder anpassade utifrån ålder, förutsättningar och behov i bl.a. svenska och matematik för elever . Även annan personal i skolan kan vara i behov av fortbildnings- eller kompetensutvecklingsinsatser, t.ex. fritids- pedagoger. Det är viktigt att noggrant analysera vilken fortbildning och kompetensutveckling som bör genomföras givet utredningens förslag om utformning av den tioåriga . I budgetpropositionen har regeringen beräknat att medel ska avsättas för fortbildningsinsatser för förskollärare vid ett införande av en tioårig grundskola. beräknas 190 mil- joner kronor och därefter för ända- målet (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.7.10). Ytterligare beräk- ningar av kostnaderna måste dock göras bl.a. utifrån utredningens förslag om fortbildning och kompetensutveckling för både förskol- lärare och lärare. Vid införandet av en tioårig grundskola bör särskilt den rådande bristen på lärare beaktas, t.ex. vad gäller behovet av övergångsregler när det gäller behörighetskrav för att undervisa i den första årskursen. I detta ingår att kompetensen hos förskollärare som är verksamma inom förskoleklassen bör tas tillvara. Det behöver även göras en be- dömning av vilket övrigt stöd som staten kan erbjuda huvudmän och skolor vid implementeringen av reformen. Vid utformningen av tidsplanen måste hänsyn också tas till de olika steg som finns i processen. Till dessa hör att , med utgångpunkt i vad utredningen föreslår, ska ta fram förslag till änd- ringar i läro- och kursplaner som regeringen sedan ska besluta om. Det som angetts ovan är på motsvarande sätt relevant även för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. •föreslå en tidsplan för genomförandet av reformen med utgångs- punkten att den bör genomföras med beak- tande av bl.a. behovet av fortbildning och kompetensutveckling för förskollärare och lärare samt huvudmännens behov av för- beredelser och anpassningar, •föreslå vilken fortbildning som bör genomföras för förskollärare och då särskilt beakta vilka behov som finns inom bl.a. läs- och skrivinlärning och grundläggande matematikundervisning, •föreslå vilka kompetensutvecklingsinsatser som bör genomföras för lärare och då särskilt beakta behovet av effektiva och ålders- anpassade undervisningsmetoder i bl.a. svenska och matematik, •vid behov föreslå annan fortbildning eller kompetensutveckling för förskollärare och lärare samt annan personal i skolan, •analysera behovet av övergångsbestämmelser för reformen bl.a. med beaktande av den rådande bristen på lärare och behovet av att ta tillvara kompetensen hos förskollärare i förskoleklassen, •föreslå vilka andra åtgärder som staten bör vidta för att stödja genomförandet av reformen, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska redogöra för ekonomiska och andra konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförord- ningen (1998:1474) ska organisatoriska och pedagogiska konsekven- ser av förslagen redovisas. Utredaren ska beskriva och om möjligt kvantifiera de samhällsekonomiska effekterna av de förslag som läggs. Viktiga ställningstaganden i utformningen av förslagen ska beskrivas. Alternativa lösningar ska beskrivas samt skälen till att de har valts bort. Vidare ska utredaren överväga hur de föreslagna åtgärderna kan utvärderas och hur utvärdering kan gynnas. Även konsekvenser för lärarförsörjningen samt för behöriga yrkes- verksamma och blivande lärare och förskollärare inom berörda skol- former ska redovisas. Vidare ska konsekvenser för universitet och högskolor som tillhandahåller lärarutbildning eller berörda fortbild- ningsinsatser redovisas. Förslagen ska analyseras utifrån det natio- nella jämställdhetspolitiska målet där ett delmål är jämställd utbild- ning. Utredaren ska vidare redovisa konsekvenserna av förslagen utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter (), FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning samt principen om ickediskriminering. isitt arbete i övrigt beakta ett barnrätts- och funktionshindersper- spektiv. I enlighet med 14 kap. 3 § regeringsformen ska utredaren beakta proportionalitetsprincipen i samband med överväganden om inskränkningar i den kommunala självstyrelsen och redogöra för sina bedömningar i detta avseende. Utredaren ska vidare göra en samlad bedömning av förslagens konsekvenser och ställa dessa i relation till alternativa åtgärder för att nå förbättrade kunskapsresultat. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter och erfarenheter från kommuner och enskilda skolhuvudmän liksom från , Statens skol- inspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, utvärdering, , , Kommuner och Regioner, , Idéburna skolors riksförbund, , samt andra myndigheter och organisationer, med relevans för uppdraget, bl.a. elevorganisationer, funktionshindersorganisationer samt universitet och högskolor med examenstillstånd för förskollärar- och lärarexamen. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om införandet av en tioårig grundskola (U 2020:02) har gett mig i uppdrag att ta fram en översikt över hur de nordiska länderna organiserar skolstart och utbildning för sexåringar i för- skoleklass respektive grundskola. Syftet är att tillföra ett underlag till utredningens förslag om ett införande av skolstart för sexåringar och en tioårig grundskola i . Uppdraget har inneburit att sammanställa kunskap om situationen i , , och . Metoderna har främst varit granskning av webbsidor och dokument samt korrespondens med företrädare för berörda ministerier och myndigheter i de övriga nor- diska länderna. I slutbetänkandet från fanns en översikt över hur undervisning och skolstart för sexåringar orga- niserades i de nordiska länderna , och 2014 (SOU 2015:81). gjorde ett flertal studiebesök och genomförde omfattande intervjuer med olika intressenter. Denna översikt bygger på denna tidigare genomgång och har uppdaterats och kompletterats med uppgifter om systemet i . Syftet med översikten är att ge information om de överväganden som ligger bakom organisation och innehåll samt eventuella resultat av utvärderingar av reformerna.