sou · H9B368 · 2021-08-25 00:00:00 — 6.om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i orga- niserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering, 7.om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folk- grupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hud- färg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell lägg- ning, könsöverskridande identitet eller uttryck eller annan liknande omständighet, 8.om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person, 9.om brottet begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående innehaft ett uppdrag som förtroendevald i stat, kommun, region, eller , eller 10.om ett motiv för brottet varit att bevara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan liknande grupps heder. Utöver vad som anges i 2 § ska det vid bedömningen av straffvärdet anses som synner- ligen försvårande om gärningen inneburit ett allvarligt angrepp på någons liv eller hälsa eller trygghet till person och 1. innefattat användning av skjutvapen eller sprängämnen eller annat likvärdigt ämne och begåtts på allmän plats eller en annan plats där människor brukar samlas eller har samlats, 2. haft bakgrund i en konflikt mellan grupper av personer i vilken skjutvapen eller sådana ämnen som avses i 1 använts, eller 3.varit ägnad att framkalla en konflikt av sådant slag som avses i 2. Vid straffmätningen ska rät- Vid straffmätningen ska rät- ten, utöver brottets straffvärde, i ten, utöver brottets straffvärde, i skärpande riktning ta hänsyn till skärpande riktning ta hänsyn till om den tilltalade tidigare gjort om den tilltalade tidigare gjort sig skyldig till brott, om inte sig skyldig till brott, om inte förhållandet beaktas genom på- förhållandet beaktas genom på- följdsvalet eller i tillräcklig ut- följdsvalet eller i tillräcklig ut- av villkorligt medgiven frihet. av villkorligt medgiven frihet. Vid denna bedömning ska särskilt Har den tilltalade tidigare vid beaktas vilken omfattning den tidigare brottsligheten haft, vilken skyldig till brott, eller utgör brottet tid som förflutit mellan brotten återfall i särskilt allvarlig brotts- samt om den tidigare och den nya lighet ska den tidigare brotts- brottsligheten är likartade eller brottsligheten i båda fallen är av om sådant förverkande sker. stycket ska rätten ta hänsyn till den tid som har förflutit mellan brotten och om den tidigare och den nya brottsligheten är lik- artade. Denna lag träder i kraft . 11Senaste lydelse 2010:370. 1.3Förslag till lag om ändring av narkotikastrafflagen (1968:64) Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 4 §§ narkotikastrafflagen (1968:64) ska ha följande lydelse. 2.framställer narkotika som är avsedd för missbruk, 3.förvärvar narkotika i överlåtelsesyfte, 4.anskaffar, bearbetar, förpackar, transporterar, förvarar eller tar annan sådan befattning med narkotika som inte är avsedd för eget bruk, 5.bjuder ut narkotika till försäljning, förvarar eller befordrar vederlag för narkotika, förmedlar kontakter mellan säljare och köpare eller företar någon annan sådan åtgärd, om förfarandet är ägnat att främja narkotikahandel, eller 6.innehar, brukar eller tar annan befattning med narkotika döms, om gärningen sker uppsåtligen, för narkotikabrott till fängelse Om en gärning som avses i första stycket innebär att gärnings- mannen säljer narkotika eller annars befattar sig med narkotika som är avsedd att säljas döms i stället till fängelse i lägst sex måna- der och högst . Bestämmelser om straff för olovlig införsel och utförsel av narkotika och olovlig befattning i vissa fall med narkotika finns i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. 12Senaste lydelse 2000:1228. Är brott som avses i 1 § första stycket med hänsyn till arten och mängden narkotika samt övriga omständigheter att anse som ringa, döms för ringa nar- kotikabrott till böter eller fäng- else . Detta gäller inte om gärningen omfattas av 1 § andra stycket. Är brott som avses i 1 § första stycket med hänsyn till arten och mängden narkotika samt övriga omständigheter att anse som ringa, döms för ringa nar- kotikabrott till böter eller fäng- else . För försök eller förberedelse För försök eller förberedelse till narkotikabrott, ringa narko- till narkotikabrott, ringa narko- tikabrott, grovt narkotikabrott eller synnerligen grovt narkoti- eller synnerligen grovt narkoti- kabrott liksom för stämpling till kabrott liksom för stämpling till narkotikabrott, grovt narkotika- narkotikabrott, grovt narkotika- brott eller synnerligen grovt nar- brott eller synnerligen grovt nar- kotikabrott döms det, om gär- kotikabrott döms det, om gär- ningen avser annan befattning än ningen avser annat än bruk av som avses i 1 § första stycket 6, till ansvar enligt 23 kap. . För försök till olovlig befattning med narkotikaprekursorer döms det, om gärningen avser annan befattning än som avses i 3 b § första stycket 2, till ansvar enligt 23 kap. . Denna lag träder i kraft . 13Senaste lydelse 2016:488. 14Senaste lydelse 2016:488. 2Uppdraget och dess genomförande Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga en rad straffrättsliga åtgärder mot brott i kri- minella nätverk. Syftet med uppdraget är att säkerställa att det straffrättsliga regelverket är effektivt och att det återspeglar allvaret i brottslighet med koppling till kriminella nätverk. I uppdraget ingår att överväga och lämna förslag till ändringar i lagstiftningen som innebär en skärpt och mer effektiv straffrättslig reglering mot brott i kriminella nätverk, särskilt brott med kopp- lingar till kriminella uppgörelser. Uppdraget omfattar också att lämna förslag om en skärpt straffrättslig reaktion mot narkotika- försäljning respektive mot dem som involverar unga i kriminalitet. Vidare omfattar uppdraget att överväga och vid behov lämna förslag till ändringar i lagstiftningen som innebär att det finns en presum- tion för häktning när allvarliga brott, såsom rån, grov misshandel och grov utpressning, begås inom ramen för kriminella nätverk. Enligt uppdraget har vi möjlighet att ta upp även andra frågor som tar sikte på brottslighet kopplad till kriminella nätverk. En fullständig uppdragsbeskrivning finns i regeringens direktiv, som bifogas som bilaga 1 till betänkandet. Vårt arbete har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sam- manträden med förordnade experter och sakkunniga. har vi hållit sammanlagt elva sammanträden, varav ett tvådagars slutsammanträde. Utöver dessa möten har täta underhandskontak- Uppdraget och dess genomförande ter skett mellan den särskilde utredaren, sekretariatet samt utred- ningens experter och sakkunniga. Enligt direktiven ska vi i den utsträckning det behövs samråda med berörda myndigheter och organisationer. Vi ska också hålla oss informerade om sådant arbete inom som är rele- vant för uppdraget. Under utredningsarbetet har vi haft flera möten med Polismyn- digheten, bl.a. med olika företrädare för Nationella Operativa Av- delningen () samt Polisens företrädare i projektet skjut i . Förslag som övervägts under vårt arbete har vidare pre- senterats för synpunkter till en mindre grupp av chefer och andra poliser inom regionerna , Väst och Syd. Vi har också haft möte med den nationella avhopparverksamheten Passus vid Frys- huset och med företrädare för olika avdelningar vid Brottsförebyg- gande rådet (Brå). Samråd har ägt rum med sekretariaten i utredningarna om En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring (Ju 2019:11)1 och om Effektivare möjligheter att ta brottsvinster från kriminella – en över- syn av lagstiftningen om förverkande (Ju 2020:16)2. Vi har hållit oss informerade om arbetet med framtagandet av lagförslag avseende en utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål (Ju 2019:G)3. Vi har också kartlagt relevanta straffrättsliga regleringar i andra nordiska länder i fråga om brott som begås inom kriminella nätverk samt bestämmelser om den som involverar unga i brott. I detta syfte har vi haft möte med företrädare för det danska justitieministeriet och rättsväsendet. Lagstiftning och i förekommande fall förarbeten samt övrig information har inhämtats från officiella webbplatser. Skriftlig kommunikation har också ägt rum med företrädare för de departement i respektive land som ansvarar för aktuella frågor. En medlem av sekretariatet har deltagit i en forskningskonferens inom EU om brottslighet i släkt- och familjebaserade nätverk (, Crime in Europe), anordnad av ett antal nationella myndigheter tillsammans 1Utredningen har överlämnat sitt betänkande En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring (SOU 2021:35). 2Utredningens betänkande ska redovisas . 3Ds 2020:23 En utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål överlämnades . Uppdraget och dess genomförande Ordföranden och en företrädare för sekretariatet har medverkat i straffrättsdag 2020. Huvuddelen av de möten som ägt rum inom utredningen och med externa aktörer har genomförts via videolänk med hänsyn till den försiktighet som den pågående pandemin har påkallat. Av samma skäl har vi ansett oss förhindrade att genomföra studiebesök hos andra myndigheter och organisationer. Betänkandet innehåller 16 numrerade kapitel. I kapitel 1 redovisas våra författningsförslag. Därefter behandlas i detta kapitel vårt upp- drag och arbete. Kapitel 3 innehåller en allmän problembeskrivning. I kapitel 4 redovisas tidigare och pågående lagstiftningsärenden. Kapitel 5 innehåller en redogörelse för relevant lagstiftning i andra nordiska länder. I kapitel 6 redovisas straffteoretiska utgångspunkter. Kapitel 7 redogör för utredningens inriktning och i kapitel 8 redovisas våra överväganden och förslag vad avser våldsbrott och brott mot frihet och frid m.m. Kapitel 9 innehåller våra överväganden och för- slag i fråga om unga som involveras i kriminalitet. Därefter följer i kapitel 10 våra överväganden och förslag när det gäller narkotika- brotten. Kapitel 11 behandlar våra överväganden och förslag i fråga om straffskärpning vid återfall i brott. Kapitel 12 behandlar våra överväganden och förslag avseende häktning. I kapitel 13 redovisas de sammantagna effekterna av våra förslag. I betänkandets tre sista kapitel behandlas frågor om konsekvenserna av våra förslag (kapi- tel 14), ikraftträdande och övergångsbestämmelser (kapitel 15) och författningskommentarer (kapitel 16). Vår utredning har tillsatts av regeringen mot bakgrund av de senaste årens brottsutveckling där våld i form av skjutningar och spräng- ningar, samt antalet skjutningar med dödlig utgång, har ökat. Denna brottslighet och de konflikter som ligger bakom har en stark kopp- ling till kriminella nätverk i vilka unga personer ofta förekommer. Dessa grupper får i stor utsträckning sina inkomster genom narko- tikabrottslighet och annan vinningsbrottlighet såsom rån och ut- pressning. Men också annan brottslighet förekommer i denna miljö, bl.a. våldsbrott som syftar till att upprätthålla maktstrukturerna. I vårt uppdrag ingår bl.a. att kartlägga vilka brott som är vanligt förekommande inom ramen för kriminella nätverk och identifiera de brott som kännetecknar eller är ett uttryck för kriminella upp- görelser. Vi ska också analysera hur problembilden ser ut när det kommer till unga personer som involveras i kriminalitet. För att vi ska kunna lämna ändamålsenliga förslag till en skärpt straffrättslig reglering i dessa och andra frågor är det av vikt att ge en konkret bakgrund till de problem som förknippas med kriminella nätverk. I detta kapitel ges därför en beskrivning av brottsutveck- lingen beträffande skjutningar, sprängningar och dödligt våld i den kriminella miljön (avsnitt 3.2). Därefter behandlar vi frågor om kri- minella nätverk och redogör bl.a. för kriminella uppgörelser och vår kartläggning av vilka brott som begås inom ramen för sådana grupper (avsnitt 3.3). Sedan redogör vi för narkotikamarknaden i (avsnitt 3.4). Kapitlet avslutas med att involvering av unga i kriminalitet beskrivs och analyseras (avsnitt 3.5). 3.2Skjutningar, sprängningar och dödligt våld i den kriminella miljön 3.2.1Det dödliga våldet har ökat , då (Brå) började ta fram statistik över konstaterade fall av dödligt våld, har antalet varierat mellan 68 och 124 fall . –2020 har det årliga antalet legat mellan 106 och 124 fall. Det är en högre och jämnare nivå jämfört (2002–2014) då nivåerna varierade mellan 68 och 111 fall . konstaterades 111 fall av dödligt våld och redovisas 124 fall.1 Den generella nivån av dödligt våld sett till befolkningens storlek är dock inte högre än och mycket låg i ett globalt perspektiv.2 Det är det dödliga skjutvapenvåldet som står bakom ökningen har det skett förändringar av strukturen på det död- liga våldet genom att andelen fall som begås med skjutvapen har ökat. Andelen konstaterade fall av dödligt våld där skjutvapen an- vänts har nästan fördubblats (från till ). En annan trend är att dödligt våld med män som offer har ökat, medan dödligt våld med kvinnor som offer har min- skat. Andelen kvinnor respektive män som föll offer för dödligt våld uppgick till . Det hör samman med att konflikter bland kriminella blivit vanligare som bakomliggande orsak till våldet, som annat dödligt våld har minskat (t.ex. dödligt våld i nära relationer/inom familjen). –2017 inträffade nära 30 fall av dödligt våld vid konflikter i den kriminella miljön3, vilket utgjorde mer än en fjärdedel () 1Brå 2019:3, Skjutningar i kriminella miljöer, s. 13 och 14 samt Brå (2020) Konstaterade fall av dödligt våld, s. 6. 2Brå 2021:8, Dödligt skjutvapenvåld i och andra europeiska länder, s. 30. 3Med den kriminella miljön menas enligt Brås användning av begreppet den vinningsdrivna miljö där personer enskilt eller tillsammans systematiskt begår brott för att tjäna pengar. Det handlar ofta om brott med kopplingar till narkotikahandel eller organiserad brottslighet. Begreppet används för att betona att den kriminella miljön är skild från den vanliga legala miljön, snarare än för att peka ut att det finns olika geografiska områden eller platser som utgör kriminella miljöer (illegala spelklubbar, platser där narkotikahandel eller prostitution av det dödliga våldet i . Ökningen av det dödliga våldet kon- staterades härvid främst härröra från sådana konflikter.4 I en nyligen publicerad rapport från Brå framgår det att ligger mycket högt i fråga om dödligt våld med skjutvapen jäm- fört med andra europeiska länder. Det framgår även att den kraftiga utveckling av dödligt skjutvapenvåld som har ägt rum här i landet inte har någon motsvarighet i övriga samt att åtta av tio fall av dödligt skjutvapenvåld i numera sker i den kriminella miljön.5 Uppgången i skjutvapenrelaterade fall är tydlig både i absoluta antal offer och när hänsyn tas till förändringar i befolkningsstorlek.6 Sammantaget framträder bilden att det dödliga våldet skulle ligga på en lägre nivå än tidigare om det inte vore för den beskrivna utvecklingen.7 Brås studier av dödligt våld i den kriminella miljön visar att dödliga konflikter bland kriminella i stor utsträckning är ett storstadsfenomen, men inte är helt begränsat till dessa delar av landet. har en dryg tredjedel av fallen skett i (), en dryg fjärdedel i () och en knapp fjärdedel i (), medan en sjättedel skett i övriga landet (). Ökningen av dödligt våld i den kriminella miljön utgörs framför allt av fall där brottsoffret är män mellan . En jämförelse visar att såväl brottsoffer som misstänkta och gärningspersoner har blivit yngre. Det rör sig nästan uteslutande om män som begår våldet mot andra män (av alla brottsoffer och samtliga gärningspersoner). I de få fall kvinnor är brottsoffer vid denna typ av dödligt våld är de inte det primära målet för våldet. De dödas i stället tillsammans med, eller i stället för, en pojkvän/sambo eller någon annan nära anhörig. En annan förändring är att skjutningar ofta sker utomhus på olika förekommer och liknande). Att den kriminella miljön är vinningsdriven innebär också att andra former av organiserad brottslighet, som exempelvis fotbollshuliganism eller vålds- bejakande politisk extremism, inte med automatik ingår i miljön. Definitionen omfattar inte heller fall där de inblandade tillhör marginaliserade grupper eller missbrukarkretsar, där brottslig verksamhet visserligen förekommer, men inte på samma systematiska och målin- riktade sätt. Personer i den kriminella miljön kan ingå i olika nätverk och grupperingar, men kan också vara en del av den kriminella miljön utan att ingå i något nätverk. Se Brå 2020:4, Dödligt våld i den kriminella miljön 2005–2017, s. 12. 4Brå 2017:5, Brottsutvecklingen i –2015, s. 254, Brå 2019:3 s. 13, Brå (2020), s. 6 och 12 samt Brå 2020:4 s. 12. 5Brå 2021:8 s. 8 och 10. platser i den offentliga miljön och att bruket av automatvapen har blivit vanligare (se vidare nedan).8 Även skjutningar och sprängningar i sig har ökat Inte bara det dödliga skjutvapenvåldet har ökat, det finns också tecken på att det har skett en mer övergripande ökning av antalet skjutningar i sig (dvs. skjutningar generellt). Antalet personer som vårdats på sjukhus p.g.a. skjutvapenskador, dvs. som drabbats av skjutvapenvåld utan dödlig utgång, har ökat. ägde 366 skjutningar rum enligt (vilka resulterade i 47 av- lidna och 116 skadade personer). var antalet 334 (42 avlidna och 120 skadade), 2018 rörde det sig om 306 skjutningar (45 avlidna och 135 skadade) och motsvarande siffra var 324 (43 avlidna och 139 skadade). Också antalet sprängningar synes ha ökat och ökade användandet av illegala handgranater i en omfattning som sagts sakna motsvarighet i andra europeiska länder. registrerade totalt 154 fall i sin sam- manställning avseende sprängningar (varav 90 detonationer, 52 fall av förberedelse och 12 försök) och totalt 242 fall (varav 133 detonationer, 82 fall av förberedelse och 27 försök). minskade antalet något till totalt 209 fall (varav 107 detonationer, 89 fall av förberedelse och 13 försök), vilket dock är en högre nivå än 2018 (se vidare avsnitt 8.5.2).9 Ökad hänsynslöshet och större risker för utomstående En undersökning avseende skjutningar och sprängningar i den kri- minella miljön har visat att minst 46 utom- stående personer drabbats i 36 skjutningar och sprängningar, vilket innebär mellan fyra och fem individer . Totalt har 14 utom- stående avlidit och 32 skadats. Enligt undersökningen har det skett en ökning i antalet utomstående som drabbats, från fyra individer till 24 , dvs. 8Brå 2020:4 s. 12. 9Brå 2019:3 s. 13 och 14, Brå 2020:4 s. 7–9, /4, Vålds- bejakande extremism och organiserad brottslighet i , s. 15, statistik över skjutningar och sprängningar respektive 2018 på /om- polisen/polisens-arbete/sprangningar-och-skjutningar samt Brå 2021:18 s. 30. En stor andel av de utomstående brottsoffren var eller och av de totalt 36 händelserna inne- fattade tio automateld och tolv sprängningar. Riskerna för tredje man bedöms ha ökat , vilket samman- kopplas med det ökande antalet hylsor som återfinns på brotts- platserna, andelen automatvapen vid mord med skjutvapen i krimi- nella miljöer samt det ökade antalet sprängningar. Detta speglar troligen en ökande likgiltighet inför att skada eller döda utomstå- ende men kan även vara ett utslag av att utförarna i dessa brott blivit allt yngre och mer oerfarna i vapen- och sprängämneshantering. Sammantaget tyder kartläggningen på att den strukturella föränd- ringen av våldsbrottsligheten har inneburit att allt fler utomstående drabbas.10 Även andra rapporter anger att våldet i detta sammanhang blivit grövre och mer hänsynslöst eller likgiltigt.11 Sammantaget framgår det att skjutningar och sprängningar har ökat och att en särskild typ av dödligt våld vid konflikter bland kriminella blivit vanligare, vilken står för en stor del av antalet fall . Det rör sig om yngre män, främst i storstadsområden, som skjuter ihjäl varandra utomhus i den offentliga miljön inom ramen för olika konflikter. Vissa av dessa konflikter förefaller ha utvecklats till reaktiva serier av vedergällningar mellan olika grupper.12 Konflikterna beskrivs närmare i avsnitten 3.3.2–3.3.3. 10Sturup (2020), , Risken för tredje man att skadas eller dödas i skjutningar och sprängningar i kriminella miljöer i till 2020. (2017), Polisens rapport om allvarlig och organiserad brottslig- het, s. 10, (2017a), Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen, s. 26 och m.fl. (2019), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet, s. 21. 12Brå 2020:4 s. 53. 3.3.1Vad menas med kriminella nätverk? Många brott, inte minst grova brott, begås inom ramen för någon form av samarbete mellan olika personer och antalet samman- slutningar i den kriminella miljön sägs ha ökat. Tillsammans med den våldsutveckling som beskrivits ovan har detta lett till ett större fokus på att bekämpa organiserad brottslighet och kriminella nätverk. Olika insatser har vidtagits av flera myndigheter och ett stort antal utred- ningar och rapporter har behandlat frågan. har det dock fram- förts att ett problem i sammanhanget är att de begrepp som används inte är tydligt definierade.13 I finns det inte någon vedertagen definition av organiserad brottslighet. I stället har beskrivningar av vad som avses med begrep- pet använts i olika sammanhang, bl.a. av Brå.14 Det finns inte heller någon legaldefinition av begreppet i svensk rätt. Internationellt och inom EU finns dock definitioner som tagits fram i kampen mot organiserad brottslighet. Dessa definierar såväl s.k. kriminella orga- 13Brå 2011:20, Bekämpning av organiserad brottslighet, s. 43 och SOU 2014:64, Organiserad brottslighet – förfälts- och underlåtelseansvar, kvalifikationsgrunder m.m., s. 43. 14Brå definierar organiserad brottslighet på i huvudsak följande sätt. – Det rör sig om en nät- verksbaserad vinstinriktad brottslig verksamhet i projektform som har vilja och förmåga att skydda och underlätta brottsligheten genom otillåten påverkan (trakasserier, hot, våld och korruption), – Inom projekten, som avlöser varandra, finns en arbetsdelning och flexibilitet som innebär att medarbetare går in och ut ur projekten, – Verksamheten bedrivs i regel diskret, men kan ibland ta sig uttryck i synliga gäng, med ett utmanande beteende, symboler och maktanspråk, – Grupperingen har inte kommit till för sin egen skull utan behövs för att utföra brotten. Se t.ex. Brå (2017), Indikatorer för organiserad brottslighet, s. 8. nisationer15 som organiserad brottslighet generellt16. Några sådana definitioner har inte ansetts nödvändiga att införa i svensk lag- stiftning. åtaganden enligt rättsakterna på området har bedömts kunna uppfyllas utan vare sig legaldefinitioner eller en sär- skild kriminalisering avseende deltagande i kriminella organisa- tioner. De lagändringar som bedömts nödvändiga har i stället i huvudsak avsett ändringar av regleringen om osjälvständiga brotts- former.17 Det närmaste man i svensk rätt kommer en definition av organiserad brottslighet har sagts vara den särskilda straffskärp- ningsgrunden i 29 kap. 2 § 6 om brott som utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form.18 Inte heller begreppet kriminella nätverk har någon bestämd defini- tion. Termerna organiserad brottslighet och kriminella nätverk be- handlas ibland synonymt, även om det senare begreppet synes användas för att åskådliggöra förekomsten av lösare kriminella grupper, dvs. konstellationer med lägre organisationsgrad. Begrep- pet kriminella nätverk kan emellertid inte uppfattas som att det endast avser en viss sorts grupperingar, t.ex. mindre organiserade sådana. Det används i olika sammanhang för att beskriva en rad olika 15År 1998 antog EU:s medlemsstater en gemensam åtgärd om att göra deltagande i en kri- minell organisation i EU:s medlemsstater till ett brott (98/733/RIF). Den gemensamma åtgärden ersattes 2008 av rådets rambeslut (2008/841/RIF) om kampen mot organiserad brottslighet.