sou · H9B369d2 · 2021-08-20 00:00:00 — Kammarrätten, som delade förvaltningsrättens bedömning, fann att utredningen visade att den enskildes engagemang med uppfödning av hundar, försäljning, ad- ministration och kursverksamhet i flera avseenden måste jämställas med ett normalt förekommande förvärvsarbete. Utredningen bedöm- des dock inte styrka att den enskilde hade förmåga att arbeta mer än en fjärdedel av heltid i ett normalt förekommande förvärvsarbete. Kammarrätten fäste särskild vikt vid att det ”måste vara tillåtet att i någon utsträckning få ägna sig åt hundar som fritidsintresse sam- tidigt som man uppbär sjukersättning”. Kammarrätten i dom i mål nr 2420–2421-19 – om föreningsaktiviteter (uppdrag) Kammarrätten bedömde att det medicinska underlaget gav stöd för att den enskilde hade en arbetsförmåga som är stadigvarande nedsatt . Frågan var om hans bisysslor, främst i form av styrelseuppdrag i en bostadsrättsförening och njurförening, med- förde skäl att bedöma arbetsförmågan på annat sätt. Kammarrätten framhöll att den enskildes arbetsgivare berättat att den enskilde tog tjänstledigt för sina möten med föreningarna när semesterdagarna var slut. Kammarrätten fann inte anledning att ifrågasätta att den tjänstledighet och som den enskilde tagit ut från sitt arbete hade ägnats åt aktiviteter i förening- arna. Vid sådana förhållanden ska enligt kammarrätten inte beaktas vid prövningen av omfattningen av arbetsförmågan. Av de ca 35–som den enskilde ägnar åt föreningsaktivi- teter återstår således en begränsad tidsomfattning som understiger . Enligt kammarrättens mening innebär varken uppdragens art eller omfattning att den försäkrade kan anses ha haft någon ytterligare arbetsförmåga utöver den om som han redan har använt i sitt vanliga arbete. Mot denna bakgrund fann kam- Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning marrätten att den enskilda uppfyller förutsättningarna för halv sjuk- ersättning. 14.2.2Arbete inom den så kallade åttondelen För rätt till hel sjukersättning och hel aktivitetsersättning krävs att individens arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt.21 Formuleringen ”i det närmaste helt nedsatt” avser att den enskilde ska ha en nedsättning motsvarande den teoretiska graden ”sju åtton- delar”.22 I allmänna råd om sjukersättning och aktivitetsersättning anges att vid bedömningen om den försäk- rade trots viss begränsad arbetsförmåga är berättigad till hel förmån bör följande beaktas: För bedömning av arbetstiden bör utgångspunkten vara ett heltids- arbete i den sysselsättning, det uppdrag eller det förvärvsarbete den för- säkrade kan utföra. Arbetstiden bör inte överstiga en åttondel av ett sådant heltidsarbete. Arbetsinkomst som inte överstiger en åttondel av den normala inkomsten på heltid i den sysselsättning, det uppdrag eller det förvärvsarbete den försäkrade kan utföra bör inte påverka rätten till hel förmån.23 För att en försäkrad ska kunna få hel ersättning krävs därmed att denne har en arbetsförmåga som maximalt får uppgå till motsvar- ande en åttondel av den förmåga som kan anses behövas för en nor- mal heltidstjänst. I förarbetena angavs som skäl till denna regel- ändring att det vid bedömning av nedsättning av arbetsförmågan kan vara mycket svårt att avgöra huruvida nedsättningen är exakt 100 pro- cent eller om det kvarstår någon mindre arbetsförmåga. Dessutom angavs att även om det i vissa ärenden anses möjligt att fastställa att en individ endast har återstående arbetsförmåga i mycket liten om- fattning, måste det också beaktas vilka de reella möjligheterna är att utföra förvärvsarbete med användande av en sådan marginell rest- arbetsförmåga. I den utsträckning en enskild med hel ersättning har en viss åter- stående arbetsförmåga finns det möjlighet för denne att använda ar- betsförmågan i till exempel ideellt eller politiskt arbete, utan att 2133 kap. 9 § SFB. 1997/98:111, s. 69. 23RAR 2002:17 till 33 kap. 9 § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning rätten till ersättning påverkas.24 Den som beviljats hel ersättning har alltså ett visst utrymme att med ersättning ha bisysslor, uppdrag eller ägna sig åt annat som kan jämställas med förvärvsar- bete. Den som vill använda utrymmet och arbeta inom ramen för den så kallade åttondelen ska anmäla ett sådant arbete innan det påbörjas, utökas eller fortsätter efter tid då ersättningen varit vilande.25 Försäkrade som har beviljats ersättning på annan nivå än hel förmån har ingen motsvarighet till ”åttondelen”, oavsett vilken typ av arbets- insats det rör sig om. Den enskilde har därför inte möjlighet att nyttja en arbetsförmåga utöver tre fjärdedelar, hälften respektive en fjärde- del, utan att detta kan påverka rätten till ersättning på aktuell nivå. Rättspraxis om ”åttondelen” Högsta förvaltningsdomstolens avgörande RÅ 2010 ref. 83 II –om ökad redovisad inkomst av näringsverksamhet Den enskilde hade varit sjukskriven och beviljats hel tidsbe- gränsad sjukersättning. avslog hans ansökan om fortsatt sjukersättning med motiveringen att hans förmåga att för- sörja sig genom förvärvsarbete inte bedömdes vara nedsatt med minst en fjärdedel av medicinska skäl, mot bakgrund av att hans årsinkom- ster stigit. anförde att den enskilde fick anses uppfylla de medicinska förutsättningarna för hel sjukersättning. Vidare bedömde domstolen att det också fick anses stå klart att det arbete han lade ner i näringsverksamheten vid den aktuella tiden i vart fall inte uppgick till en åttondel av ett heltidsarbete. Mot den bak- grunden anförde domstolen att det förhållandet att den redovisade inkomsten av näringsverksamheten ökat och var relativt hög inte på- verkade bedömningen att hans arbetsförmåga skulle anses helt eller i det närmast helt nedsatt. Eftersom något annat skäl att neka den enskilde den sökta ersättningen inte hade kommit fram beviljades han hel sjukersättning. 1997/98:111, s. 69. 2533 kap. 9 § SFB och prop. 2007/08:124, s. 98. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning Enligt tidigare regelverk kunde personer som haft sjukersättning eller aktivitetsersättning få fortsatt utbetalning av sin ersätt- ning som han eller hon prövade att arbeta. Om den försäkrade fortsatte att arbeta kunde han eller hon få vilande ersättning. Många försäkrade nyttjade möj- ligheten med denna så kallade prövotid och bibehållen utbetalning av ersättningen. Däremot var det inte många som fortsatte att arbeta med vilande ersättning. ersattes därför möjligheten att få aktivitets- eller sjukersättningen utbetald av en mer långsiktig ekonomisk stimulans. Regel- ändringen innebar att en försäkrad i stället kunde arbeta med vilande ersättning och få utbetalning av ett belopp som motsvarade av den vilande ersättningen. Dessa regler har därefter ändrats ytterligare, i syfte att i än högre grad förstärka den långsiktiga ekonomiska stimulansen. kan försäkrade som arbetar med vilande sjukersättning eller aktivitetsersättning få ut- betalning av det 25-procentiga beloppet när ersättningen är vilande. Regler om vilande ersättning för arbete infördes i det då- varande systemet med förtidspension och införlivades i syste- met med sjuk- och aktivitetsersättning. Systemet med vilande ersätt- ning för studier eller förvärvsarbete är i stora delar uppbyggt på samma sätt, och har i stort samma syfte, oavsett om det rör sjuker- sättning eller aktivitetsersättning.26 Syftet med möjligheten att ansöka om vilande sjuk- eller aktivitetsersättning är att stimulera den en- skilde till att pröva sin arbetsförmåga eller studera.27 Att ersättningen görs vilande innebär att det ursprungliga beslu- tet om rätten till ersättning gäller, men att ersättningen inte betalas ut för den tid och omfattning som vilandeförklaringen gäller.28 , som längst till utgången av den tjugofjärde månaden från och med den första månad som beslutet omfattar, kan den enskilde pröva att förvärvsarbeta eller studera.29 Enligt förarbetena innebär 26Reglerna om vilande ersättning omfattar dock inte personer som har sjukersättning enligt reglerna som gällde före . Dessa personer omfattas i stället av reglerna i 37 kap. SFB. 1999/2000:4, s. 21 och Prop. 2005/06:159, s. 21. 2836 kap. 11 § SFB. 2936 kap. 14–15 §§ SFB. Tidstaket gäller oavsett om ersättning ges med en fjärdedels, halv, tre fjärdedels eller hel ersättning samt oavsett om det rör enbart arbete, enbart Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning systemet att den försäkrade får möjlighet att med ekonomisk trygg- het och stor flexibilitet pröva att arbeta i den utsträckning som denne vill utan att rätten till sjukersättningen påverkas. Den försäk- rade kan avbryta försöket, begära att vilandeförklaringen upphör och utan särskild prövning få ersättningen utbetald igen. Syftet är att den försäkrade ska kunna pröva om förvärvsarbete är möjligt, vilket arbete som skulle vara lämpligt och i vilken omfattning det medicinska till- ståndet tillåter arbete.30 Ersättningen kan förklaras vilande endast när den enskilde för- värvsarbetar eller studerar med nyttjande av en arbetsförmåga som denne antogs sakna när beslutet om ersättningen fattades samt om den enskilde har fått aktuell ersättning.31 Vilandeförklaring får avse ersättning på en fjärdedels, halv, tre fjärdedels eller hel nivå.32 Det är möjligt att ha ersättningen vilande i flera perioder som till- sammans uppgår , räknat från och med den första vilandemånaden. För att en helt ny 24-månadersperiod med vilande ersättning ska kunna påbörjas ska den försäkrade ha fått sin ersättning utbetalad den tidigare perio- den med vilande ersättning avslutades.33 Den försäkrade ska ansöka om vilande ersättning innan arbetet eller studierna påbörjas.34 Vid studier ska den försäkrade ansöka om vilande ersättning senast inom från det att han eller hon fått besked om antagning till utbildningen, om sådant besked lämnats först efter det att den har startat. Om den enskilde med vilande ersättning fort- sätter att arbeta eller studera som tidigare eller förändrar sin arbets- insats ska den fortsatta rätten till ersättning omprövas.35 Ett beslut om vilandeförklaring ska upphävas om den försäkrade begär det.36 En begäran om att ett beslut om vilandeförklaring ska studier eller en kombination av de båda. Om den enskilde före den första månad som vilandeförklaringen avser har fått aktivitetsersättning under prövotid, får ett beslut om vilandeförklaring tillsammans med prövotidsbeslutet uppgå . 1999/2000:4 s. 25 och Prop. 2002/03:89, s. 49. 3136 kap. 10 § SFB och Prop. 2005/06:159, s. 33. 3236 kap. 12 § SFB. 1999/2000:4, s. 25. 1999/2000:4, s. 55. 343 a § föreskrifter (RFFS 2002:36) om sjukersättning och aktivitets- ersättning. 1999/2000:4, s. 27, 34–35. 3636 kap. 16 § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning upphävas innebär att den försäkrade ska få tillbaka ersättningen på samma beräkningsunderlag som fastställdes i det ursprungliga be- slutet.37 Den försäkrade ska anmäla till om han eller hon avser börja arbeta eller utöka sin arbetsinsats. Anmälningsskyl- digheten gäller också för den som tänker fortsätta att arbeta eller utöka sin arbetsinsats sedan ett beslut om vilande ersättning har upp- hört. Anmälan om förvärvsarbete ska göras innan detta påbörjas, utökas eller fortsätter efter en period med vilande ersättning. Den som inte fullgör anmälningsskyldigheten kan dels få återkrav av ersättningen för den tid som förvärvsarbete har utförts, dels få rätten till ersättning minskad eller indragen.38 Rätten till ersättning ska omprövas om den enskilde får förbätt- rad arbetsförmåga vid sjukersättning eller väsentligt förbättrad ar- betsförmåga vid aktivitetsersättning.39 Ersättning som förklarats vil- ande får dock inte ändras med anledning av att den försäkrade och i den omfattning som anges i beslutet om vilandeför- uppvisar en förbättrad arbetsförmåga genom förvärvsarbete eller studier.40 Den arbetsförmåga som uppvisats under vilandeperio- den får alltså inte ligga till grund för omprövning. Arbetsförmåga som uppvisats under tid med vilande aktivitetser- sättning kan dock beaktas t.ex. vid en ansökan om sjukersättning eller vid ansökan om en ny period med aktivitetsersättning. Skyddet mot omprövning gäller endast den del av förmånen som har omfattats av ett beslut om vilandeförklaring. En försäkrad som har fått förmånen vilandeförklarad till hälften men arbetar heltid kan alltså få halva ersättningen minskad eller indragen.41 Den totala summan en individ får från sjukförsäkringen kan vara beräknad på en kombination av olika förmåner, exempelvis aktivitets- ersättning och bostadstillägg. Att sjuk- eller aktivitetsersättning kombineras med andra inkomster såsom lön, kan påverka ersätt- ningsnivån för andra beviljade förmåner. När sjuk- eller aktivitetser- sättningen förklaras vilande ska exempelvis med ersättningen sam- ordnad arbetsskadelivränta också förklaras vilande.42 Möjligheten att 1999/2000:4 s. 30. Den försäkrade behöver inte ge in ett medicinskt utlåtande för att beslutet om vilandeförklaring ska upphävas och den enskilde ska få tillbaka ersättningen. 3836 kap. 9 § samt 110 kap. 51–52 §§ SFB och Prop. 1999/2000:4, s. 55. 3936 kap. 19 och 22 §§. 4036 kap. 21 och 23 §§ SFB. 1999/2000:4, s. 53. 4241 kap. 19 § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning få bostadstillägg kvarstår under hela vilandeperioden.43 Tilläggser- sättningar som exempelvis bostadstillägg kan dock påverkas vid förändringar av bidragsgrundande inkomst. Vid beräkningen av sådana ersättningar är det olika reduceringsbelopp beroende på inkomst. Vilande ersättning vid arbete En försäkrad som arbetar under tid med vilande sjuk- eller aktivitets- ersättning får ett belopp som motsvarar av den ersättning som har förklarats vilande.44 Beloppet får betalas ut under en och samma vilandeperiod . Beloppet är skattefritt och är inte pensionsgrundande.45 Den enskilde behöver inte ansöka om att få beloppet, utan det betalas ut när denne upp- fyller villkoren för att ha rätt till månadsbeloppet. Utbetalningen syftar till att öka drivkrafterna att fortsätta att arbeta och därigenom under- lättas en återgång till arbete.46 När det bedöms hur stor del av ersättningen som ska förklaras vilande ska omfattningen av det förvärvsarbete som den försäkrade avser att utföra beaktas.47 Ersättningen förklaras vilande till samma nivå som man arbetar. Utgångspunkten vara den omfattning den försäkrade avser att arbeta. Eftersom inte på eget initiativ, mot den försäkrades vilja, kan fatta beslut om vilandeför- gäller detta också med vilken andel vilandeförklaring ska ske.48 Hur stor del av ersättningen som ska förklaras vilande ska be- dömas utifrån den försäkrades arbetsförmåga i det arbete som finns tillgängligt för denne och som faktiskt utförs.49 För den som har hel förmån ska hänsyn först tas till om arbetet ryms inom den så kallade åttondelen.50 Det är den försäkrades ansvar att lämna uppgift om arbetets om- fattning, inkomst med mera så att graden av vilande ersättning kan fastställas. Om den försäkrade arbetar mer än han eller hon har upp- 43101 kap. 4 § SFB och Prop. 2002/03:89, s. 49. 4436 kap. 18 § SFB. 2007/08:124, s. 92 och 11 kap. 30 § tredje stycket inkomstskattelagen. 2007/08:124, s. 92. 4736 kap. 12 § SFB och Prop. 1999/2000:4, s. 25. 1999/2000:4, s. 55. 1999/2000:4, s. 28. 1999/2000:4, s. 29. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning gett ska reglerna i 36 kap. SFB om omprövning av rätten till ersätt- ning tillämpas.51 Vilande ersättning vid studier Sjukersättning ska vilandeförklaras när studierna är av sådan karaktär och omfattning att de förutsätter att den försäkrade använder en för- måga som han eller hon antogs sakna när beslutet om sjukersättning fattades.52 Vilandeförklaring för studier rör i allmänhet studier på lägst gymnasienivå, men även studier på grundläggande nivåer kan ingå.53 I stort gäller samma ordning för att studera med vilande ersätt- ning som för att förvärvsarbeta med vilande ersättning, med två undan- tag: vilandeförklaringen vid studier sker alltid av hela ersättningen den enskilde är beviljad och det sker inte någon utbetalning av månads- beloppet motsvarande av ersättningen som är vilande.54 När den försäkrade avslutar vilandeperioden har han eller hon rätt att utan särskild prövning få tillbaka ersättningen. För att finansiera sitt uppehälle hänvisas indivi- den till möjligheten att söka studiemedel. Hur mycket studiemedel som betalas ut beror bland annat på individens studietakt. En person med en funktionsnedsättning som försvårar studierna kan efter indi- viduell prövning ges studiemedel för en högre studietakt än vad per- sonen faktiskt studerar. Särskilt om vilande aktivitetsersättning För att öka de ekonomiska incitamenten och tryggheten för försäk- rade som har aktivitetsersättning att vilja och våga pröva på att arbeta eller att studera finns särskilda regler om förlängning och utbetal- ning av förmånen efter att den varit vilande.55 Beslut om vilande- förklaring får avse en period som är längre än den period som återstår enligt beslutet om aktivitetsersättning.56 Denna möjlighet infördes mot bakgrund av att den tidigare konstruktionen innebar att den 1999/2000:4, s. 29. 2005/06:159, s. 33. 2005/06:159, s. 22. 2005/06:159, s. 21 och Prop. 2012/13:1 utg.omr. 10, s. 49. 2012/13:1, utgiftsområde 10, s. 47. 5636 kap. 15 § tredje stycket SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning trygghet som erbjuds i form av att pröva att arbeta med bibehållen rätt till ersättning blev allt för kortvarig.57 Om beslut om vilande- förklaring avser en period som är längre än den period som återstår enligt beslutet om aktivitetsersättning och den försäkrade fortfar- ande förvärvsarbetar eller studerar vid utgången av den period som beslutet om aktivitetsersättning omfattar, ska perioden med aktivi- tetsersättning förlängas med den tid som motsvarar den återstående tiden för vilandeförklaringen. Förlängningen av aktivitetsersätt- ningen får dock endast avse den del av arbetsförmågan som fortfar- ande används för förvärvsarbete. Vid studier ska alltid aktivitetser- sättningen förlängas i sin helhet.58 När den enskilde inte längre studerar så har denne rätt att under den beslutade vilandeperioden få tillbaka ersättningen till den ur- sprungliga omfattningen utan särskild prövning. Vid vilande aktivi- tetsersättning som sträcker sig utanför beslutet om aktivitetser- sättning kan den enskilde få aktivitetsersättning efter vilandeperiod i den omfattning som ersättningen tidigare var för- klarad vilande. Detsamma gäller även för försäkrade som vid vilande- periodens slut har mindre än kvar av aktivitetsersättning enligt ursprungsbeslutet. Den sammanlagda tiden med vilande ersätt- ning och aktivitetsersättning efter vilandeperiod får inte överstiga När tiden för ett beslut om vilandeförklaring av aktivitetsersätt- ning har löpt ut eller beslutet har upphävts på den enskildes begäran lämnas aktivitetsersättning för en period i den om- fattning som ersättningen tidigare var förklarad vilande. Ersätt- ningen lämnas utan någon ny prövning av i vilken utsträckning arbets- förmågan är nedsatt.59 Ersättningen ska inte lämnas till en försäkrad till den del denne förvärvsarbetar. Ersättning ska inte heller lämnas till en försäkrad som studerar. En försäkrad som exempelvis arbetar av heltid kan alltså inte få mer än en fjärdedels aktivitets- ersättning (jfr 33 kap. 9 §).60 Möjligheten att försäkrade ska kunna få tillbaka sin ersättning om arbetsförsöket avbryts har sin bakgrund i att 57Promemorian Ökad trygghet och bättre ekonomiska villkor för personer med aktivitets- ersättning som vill försöka arbeta eller studera (S 2012/4640/SF), s. 24 och Prop. 2012/13:1, utgiftsområde 10, s. 47. 5836 kap. 15 b § SFB. 5936 kap. 18 a § SFB. Se dock även begränsningarna i 18 a–d §§ samt Väg- ledning 2013:3 Version 5 s. 116. 2012/13:1, utgiftsområde 10, s. 50. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning försäkrade kan få tillbaka sin aktivitetsersättning utan särskild pröv- ning om han eller hon vill avsluta försöket med vilande ersättning. Det ansågs relevant att det finns en trygghet även för personer som arbetar eller studerar med vilande ersättning för tid som är efter att ursprungsbeslutet har upphört, att kunna få tillbaka sin ersättning efter vilandeperioden eller efter ett avslutat försök med vilande ersättning.61 En försäkrad som fått förlängd period med aktivitetsersättning på grund av att han eller hon haft vilande ersättning får i stället aktivi- tetsersättning . Som exempel kan nämnas en försäkrad som är beviljad aktivitets- ersättning . ansöker den försäkrade om att få sin aktivitetsersättning vilande . Aktivitets- ersättningen förlängs , alltså till som den är vilande. vill den försäkrade upphäva beslutet om vilande eftersom han har slutat arbeta. Beslutet om att förlänga akti- vitetsersättningen ersätts därför med ett beslut om att den försäkrade har rätt till aktivitetsersättning . Om grundbeslutet om aktivitetsersättning i stället varit – hade den försäkrade dock återfått sin aktivitetsersättning och den hade då löpt på . Rättspraxis om vilande ersättning Högsta förvaltningsdomstolens avgörande RÅ 2010 ref. 39 –vilken betydelse har tidigare besluts tidsomfattning? Den enskilde hade beviljats hel aktivitetsersättning i flera perioder. De senaste besluten avsåg ersättning i taget. Frågan i målet var om en enskild kan få tillstånd att pröva att arbeta med bibehållen aktivitetsersättning om han eller hon har fått flera beslut om aktivi- tetsersättning vilka tillsammans omfattar men där varje enskilt beslut inte omfattar mer än . 61Promemorian Ökad trygghet och bättre ekonomiska villkor för personer med aktivitets- ersättning som vill försöka arbeta eller studera (S 2012/4640/SF), s. 25 och Prop. 2012/13:1, utgiftsområde 10, s. 48. 6236 kap. 18 b § SFB. Arbete, studier och uppdrag m.m. – regelverk och handläggning , som gjorde samma bedömning som kammarrätten, bedömde att det lagstadgade kravet på att den försäkrade, före arbetsförsöket, ska ha fått sjukersättning eller aktivitetsersättning måste anses vara uppfyllt om den försäkrade har haft ersättning utan något uppehåll. Att besluten om ersätt- ning begränsats saknar enligt domstolen betydelse om det inte funnits något uppehåll i den tid som de olika besluten tillsammans omfattar. Den enskilde hade haft hel aktivitetsersätt- ning . De två senaste besluten avsåg ersättning i taget. Vid den tid då det planerade arbetsförsöket skulle påbörjas hade den enskilde alltså haft sådan ersättning under mer än tolv måna- der utan uppehåll. HFD ansåg därför att den enskilde borde ha tillåtits att pröva att arbeta med bibehållen hel akti- vitetsersättning. 14.2.4Steglös avräkning för sjukersättning De som har beviljats sjukersättning kan delas in i två grupper. För dessa båda grupper gäller olika regler för arbete och studier man har ersättning. Den ena gruppen består av de som har beviljats sjukersättning enligt de regler som gällde före . Den andra gruppen utgörs av dem som har beviljats sjukersättning enligt de regler som gäller fr.o.m. . De som beviljats sjukersättning enligt de regler som gällde före har möjlighet att förvärvsarbeta enligt reglerna om så kallad steglös avräkning.63 Enligt förarbetena infördes dessa särskilda regler mot bakgrund av få av individerna i denna grupp återgår till arbete trots att det kan förutsättas att det finns personer inom gruppen som har en kvarvarande arbetsförmåga. 63Reglerna infördes i 16 a kap. i den numer upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring och fördes över till 37 kap. SFB, Prop. 2007/08:124, Prop. 2008/09:22, bet. 2008/09:SfU4; Rskr. 2008/09:23. kunde denna grupp prova på att förvärvsarbeta utan att deras rätt till sjukersättning påverkades i enlighet med reglerna om vilande sjukersättning.