sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Då elever som går på något av introduktionsprogrammen i hu- vudsak inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program, har utredningen övervägt om förslaget om studietid ska gälla även dessa elever.58 Det främsta syftet med introduktionsprogrammen är att eleverna ska beredas ytterligare möjlighet att bli behöriga till de nationella programmen i gymnasieskolan. Alla elever på introduktionsprogram ska också, som nämnts i andra kapitel, ha en individuell studieplan. De individuella studieplanerna kan skilja sig mycket mellan enskilda elever och elever på olika introduktionsprogram. De kan enligt Skolverket59 i varierande omfattning innehålla grundskoleämnen, gymnasiekurser, arbetsplatsförlagt lärande, praktik samt annan yrkesinriktad utbildning. Introduktionsprogrammens utformning och upplägg möjliggör redan en flexibilitet och individanpassning som ska tillgodose varje enskild elevs specifika behov. Programmens utformning tillåter därmed att det vid behov görs förändringar i ele- vens individuella studieplan både när det gäller utbildningens längd och innehåll. Istället för studietid kan således elever på introduktionsprogram- men få anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen 58Av 6 kap. 2 § gymnasieförordningen framgår att om huvudmannen för utbildningen bedömer att det finns synnerliga skäl får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkesprogram tas emot till introduktionsprogrammen yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Studietid – en ny form av läxhjälp för liknande behov. På introduktionsprogrammen finns en minsta garanterad undervisningstid som motsvarar . Av propositionen En gymnasieutbildning för alla60 framgår att inte ska ses som ett tak för hur mycket undervisning en elev ska få. Det finns möjlighet att utforma insatser som är gynn- samma för elevernas kunskapsutveckling som en del av deras utbild- ning på introduktionsprogrammen yrkesintroduktion, individuellt val och språkintroduktion.61 Som vi också noterar i kapitel 7 bör det ses över om denna möjlighet även bör införas för introduktionspro- grammet programinriktat val. Mot denna bakgrund gör utredningen bedömningen att gymna- sieskolans introduktionsprogram inte bör omfattas av förslaget om studietid. Utredningen vill betona vikten av att antalet undervisningstimmar i den ordinarie undervisningen anpassas maxi- malt till elevers individuella behov och att det sätts in gynnsamma insatser vid behov. Studietid i form av fjärrundervisning Huvudmannen är ansvarig för verksamheten och ska tillse att skolor får förutsättningar att kunna genomföra verksamheten med hög kva- litet. För att säkerställa att alla elever ska kunna ta del av studietids- verksamhet bör det finnas möjlighet för huvudmän och skolor att erbjuda studietiden i form av fjärrundervisning. Utredningen ser en fördel med att huvudmän ges en möjlighet till flexibilitet i organise- ringen av studietid på så sätt att de skolor med mindre skolenheter kan samordna studietid när elevunderlaget är begränsat. Beslut om fjärrundervisning fattas av huvudmannen som gäller för ett år.62 För- slaget innebär i denna del ändringar av skollagen. 2017/2018:183 En gymnasieutbildning för alla. 616 kap. gymnasieförordningen. 6221 kap. 4 och 9 §§ skollagen. Studietid – en ny form av läxhjälp Huvudmannens ansvar att säkerställa förutsättningar för studietid och följa upp Det huvudsakliga syftet med studietid är detsamma som syftet med dagens statsbidrag för hjälp med läxor och annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid. Skillnaden är att medan den statsbidrags- finansierade läxhjälpen är frivillig för huvudmän att anordna, innebär studietid att huvudmannen blir skyldig att erbjuda studietidsverk- samhet på alla skolenheter. Huvudmannen ska tillse att studietiden bedrivs enligt intentio- nerna och att verksamhetens kvalitet regelbundet följs upp inom ra- men för huvudmannens systematiska kvalitetsarbete. Kommuner är under vissa förutsättningar skyldig att erbjuda ele- ver kostnadsfri skolskjuts enligt skollagen.63 Detta gäller även för elever som deltar i studietid förlagd i anslutning till ordinarie undervisningstid. Vid planering av studietid behöver hänsyn tas till att elever som deltar kan ha behov av skolskjuts, så att alla elever ges en reell möjlighet att delta. Utredningens förslag: Studietid ska erbjudas under ledning av lärare. kan även annan personal medverka, för- utsatt att de har sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas ut- veckling och lärande främjas. En schemalagd verksamhet som skolor ska planera för Den föreslagna verksamheten ska hålla en hög kvalitet. Ett sätt att säkerställa detta är att verksamheten sker under lärares ledning på samma sätt som övrig undervisning enligt skollagen. Genom att stu- dietid leds av lärare garanteras eleverna att studietiden får en nära koppling till elevens ordinarie undervisning. Den rådande lärarbristen innebär reella utmaningar när det gäller kravet på behöriga lärare. visar utredningens empiri att många skolor bemannar befintliga verksamheter t.ex. genom att 6310 kap. 32, 33 och 40 §§ skollagen. Studietid – en ny form av läxhjälp hjälp med läxor och annat skolarbete ingår i lärares tjänstgöring och genom en rotation i bemanningen. Detta betyder inte att all verk- samhet behöver genomföras personligen av lärare, däremot behöver studietiden genomföras under lärares ledning, inklusive planering och uppföljning. bör även andra personalgrupper kunna medverka i stu- dietiden när det anses lämpligt. Annan personal bör kunna medverka med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas utveckling och lärande främjas. Att elevernas utveckling och lärande främjas innebär en direkt koppling till utbildningens övergripande mål som framgår av 3 kap. 2 § skollagen. Detta innebär att eleverna ska få förutsätt- ningar att nå så långt som möjligt i förhållande till kunskapskraven och i förlängningen nå behörighet till gymnasieskolan när grundsko- lan avslutas. Huvudmannen bör få frihet att utifrån lokala behov och förutsättningar närmare avgöra vilken personal utöver lärare som ska kunna medverka . Eftersom studietid är en del av ska elever ha tillgång till den personal som eleven behöver utifrån sitt stödbehov. Exem- pelvis kan elever som varit i svensk skola ha behov av studie- handledning på modersmålet även under studietid. Utredningens bedömning: Det är upp till huvudmannen att or- ganisera och bestämma studietidens innehåll med utgångspunkt i elevernas behov. bör uppdatera sitt stödmaterial om läxhjälp till att omfatta studietid. Det är upp till huvudmannen att bestämma verksamhetens innehåll Studietid ska enligt utredningens förslag ses som ett verktyg som kan bidra till att elevers kunskaper fördjupas och befästs. Det är emellertid upp till varje huvudman att närmare definiera verksam- hetens innehåll. Även om huvudmannen har det övergripande ansva- ret för att studietiden anordnas så följer det av rektors ansvar enligt skollagen att den närmare organiseringen av verksamheten ska ske Studietid – en ny form av läxhjälp på respektive skolenhet. Någon ytterligare reglering av studietidens innehåll bör därmed inte införas. Det är den ordinarie läraren som tillsammans med eleven planerar vad som kan vara lämpligt att arbeta med . Likaså är det den ordinarie läraren som följer upp vad som eleven har uträt- tat. På så sätt skapas det en koppling mellan studietiden och det som sker på lektionerna i de olika ämnena. För vissa elever kan det handla om mer tid för att befästa kunskaper och öva vissa färdigheter i ett lugnare tempo. För andra kan studietiden vara ett tillfälle att gå vi- dare och fördjupa sig i det som har behandlats på lektionerna. 6.7.4Behov saknas för att reglera om läxors användning på skolor Enligt direktivet ska utredningen föreslå hur det kan tydliggöras i författning att det är på skolan som det bestäms hur man arbetar med läxor. Med utgångspunkt i detta har utredningen övervägt om det behöver införas en reglering om läxor i skolförfattningar. Utredningens bedömning: Det bör inte införas särskilda be- stämmelser i skolförfattningar om vem som ska ansvara för an- vändningen av läxor eftersom befintlig reglering i skollagen be- döms som tillräcklig. Enligt 2 kap. 15 § skollagen har en lärare eller förskollärare ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver. Läxor är ett av flera pedagogiska verktyg som utgör en del av undervisningen och som faller under lärares ansvar. Som nämnts tidigare finns ingen vedertagen definition av vad en läxa är och skolor har olika strategier för att stödja elevernas självständiga skolarbete utanför lektionstid. Utredningen har med hänsyn till ovanstående gjort överväganden om en bredare ansats, som skulle ge elever mer tid till såväl att repetera och träna på sådant som behandlats under ordinarie undervisningstid som läxor och annat skolarbete. Det förefaller där- för inte nödvändigt att förtydliga i skollagen eller andra författningar att det är på skolan som det bestäms hur man arbetar med läxor. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.7.5Bibehållet statsbidrag för grundsärskola, sameskola och specialskola samt frivilliga organisationer Utredningens bedömning: Statsbidraget till läxhjälp bör avveck- las för grundskolor. Statsbidrag enligt förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervis- ningstid bör även fortsättningsvis lämnas till huvudmän för grundsärskolan, sameskolan och specialskolan samt till frivilliga organisationer. Statsbidrag för läxhjälp i avvecklas Enligt förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid får statsbi- drag lämnas för kostnader för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid till huvudmän för , grundsärskolan, sameskolan eller specialskolan. Statsbidrag enligt samma förordning får även lämnas till en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolar- bete. I och med ett införande av en studietid som gäller för grundsko- lan bedöms det inte längre föreligga ett behov av ett statsbidrag till läxhjälp för . Detta innebär att förordningen om stats- bidraget för hjälp med läxor och annat skolarbete inte längre bör om- fatta , men även fortsättningsvis bör vara sökbart för huvudmän i de övriga skolformerna samt för ideella föreningar. Hur utredningens förslag om studietid kan finansieras beskrivs i avsnitt 13.5.1. Utredningens bedömning är att finansieringen bör ske genom en omfördelning av medlen från statsbidraget till huvud- män för läxhjälp till de allmänna bidragen till kommuner. 7Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare I utredningens uppdrag ingår att ta ställning till om huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola ska utvidgas till andra skolformer eller årskurser, bedöma i vilka skolformer och årskurser som beho- vet av lovskola är störst samt lämna skalbara alternativa förslag. Bak- grunden är bl.a. uppföljning av den statsbidragsfinansi- erade lovskolan som har visat att lovskola kan vara ett framgångsrikt sätt för elever att nå goda resultat och därmed uppnå behörighet till gymnasieskolans natio- nella program. Det framhålls också i direktivet att även elever på gymnasieskolans introduktionsprogram befinner sig i en liknande si- tuation som de elever som avslutat årskurs 9 utan att ha nått behö- righet. Det kan, enligt direktivet, finnas skäl att införa en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola även till elever på gymnasiesko- lans introduktionsprogram. Utredningen ska också vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. 7.1Vad är lovskola? Lovskola är undervisning som anordnas i skolan under lov under en termin eller utanför terminstid. I de obligatoriska skolformerna 1 ska läsåret bestå av minst och minst . I skolla- gen framgår vidare att antalet dagar med obligatorisk verksamhet får uppgå till per läsår och för elever i årskurs 3–9.2 I gymnasieskolan ska ett läsår vara och minst samt minst 12 lovdagar.3 Läsåret ska börja 1Med undantag för förskoleklassen. 27 kap. 17 § Skollagen (2010:800) och 3 kap. 2 § skolförordningen (2011:185). 33 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039). Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare och sluta oberoende av skolform. Lovskola är en verksamhet som huvudmän organiserar utanför ramen för de ordinarie skolda- garna som ingår i ett läsår. I skollagen regleras två sorters lovskola.4 Dels finns sådan lovskola som huvudmännen är skyldiga att erbjuda vissa elever i , dels lovskola som huvudmännen frivilligt kan erbjuda elever i grund- skolan och där antalet dagar sedan kan avräknas från den obligato- riska lovskolan.5 En tredje variant av lovskola, som har funnit längst, är den som huvudmän kan välja att anordna med stöd av statsbidrag.6 Denna lovskola är frivillig för såväl huvudmän som elever. Statsbidrag kan sökas för frivillig undervisning som bedrivs under skollov i vissa års- kurser, i vissa skolformer och för frivillig undervisning som bedrivs efter avslutad årskurs. Statsbidrag lämnas inte för sådan lovskola som huvudmannen är skyldig att anordna enligt skol- lagen. Oavsett om lovskola anordnas enligt skyldigheten i skollagen eller med hjälp av statsbidrag innebär den för de elever som deltar med intensiva studier i ett eller flera ämnen. Den gemen- samma strävan är att deltagande elever ska kunna öka sina kunskaper och därmed nå eller närma sig kunskapskraven i de ämnen som det erbjuds undervisning i under lovskolan. 7.2Förutsättningar för huvudmän att erhålla statsbidrag för undervisning under lov Huvudmän har kunnat ansöka om statsbidrag7 för att anordna frivillig undervisning som bedrivs under sommarlov. kom en ny förordning8 som även innehåller bestämmelser 410 kap. 23 a – f §§ skollagen. 5För en närmare beskrivning av avräkningsbar lovskola se avsnitt 7.3.2. 6Förordningen om statsbidrag för undervisning under skollov (2014:47). 7Den dåvarande Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag 2006 att fördela bidrag till kommuner och fristående skolhuvudmän som anordnar sommarskola till elever i åldrarna 14– 18år med svårigheter att nå målen för utbildningen. 8Förordning 2014:47 om statsbidrag för undervisning under skollov. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare om statsbidrag för frivillig extra undervisning som bedrivs mellan vår- och hösttermin men även under andra skollov. Statsbidrag för lovskola kan ansökas om för elever som går i års- kurs 6–9 i , årskurs 6 i sameskolan eller årskurs 7–10 i specialskolan och som deltar i undervisning på skollov under läsåret eller efter att någon av dessa årskurser avslutats. Syftet med statsbidraget är att elever i de nämnda skolformerna och årskurserna som inte har nått eller riskerar att inte nå kunskapskra- ven för betyget E ska få ökad möjlighet att nå dem genom undervis- ning i lovskola. När det gäller elever i årskurs 8 och 9 i kan bidraget endast sökas för lovskola anordnad utöver den obliga- toriska lovskolan som huvudmän är skyldiga att anordna sedan 1 au- gusti 2017. Den obligatoriska lovskolan ska pågå i sammanlagt minst . Lovskola som erbjuds utöver dessa 50 obligatoriska tim- mar är statsbidragsberättigad. Statsbidrag lämnas vidare för elever i gymnasieskolan som deltar i undervisning på skollov under läsåret eller i anslutning till att läs- året har avslutats. Anledningen är att även elever som går i gymna- sieskolan och som inte har nått eller riskerar att inte nå kunskaps- kraven för betyget E ska få ökad möjlighet att nå dem. 7.3Huvudmäns skyldighet att anordna undervisning under lov I propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola9 beskrevs att allt fler huvudmän har börjat anordna undervisning under skollov både under läsåret och i syfte att förbättra resultaten för elever. Eftersom inte alla huvudmän erbjöd denna möjlighet infördes en skyldighet för huvudmän att erbjuda undervisning under skollov. Syftet med regleringen är att öka andelen behöriga elever till gymnasieskolans nationella program samt likvärdigheten i skolan. I samband med att lovskolan reglerades i lag infördes en definition av verksamheten i skollagen.10 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola. 10Ibid, s. 13. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 7.3.1Vilka elever har rätt att bli erbjudna lovskola? Enligt 10 kap. 23 a och b §§ skollagen är huvudmannen skyldig att erbjuda undervisning till elever som har avslutat •Årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskaps- kraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymna- sieskolan •Årskurs 9 utan att ha blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Inom gymnasieskolan finns 18 nationella program varav 6 program är högskoleförberedande och 12 är yrkesprogram. För att uppnå be- hörighet till ett yrkesprogram i gymnasieskolan krävs att eleven har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. Utöver det ska eleven ha godkända betyg i ytterligare minst fem andra ämnen. För behörighet till ett högskoleförbere- dande program krävs godkända betyg i minst nio ämnen utöver svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik.11 Om huvudmannen bedömer att eleven kommer att uppnå kunskapskraven för godkända betyg i den omfattning som krävs för att bli behörig till ett yrkesprogram, det vill säga den lägsta behö- righetsgränsen, finns det ingen skyldighet att erbjuda lovskola. Hu- vudmannen är således inte skyldig att erbjuda lovskola om eleven riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E i ett ämne som eleven inte behöver godkänt resultat i för att nå behörighet till ett av gymnasieskolans högskoleförberedande program. Eleven har heller ingen rättighet att få undervisning i lovskola för att nå ett högre betyg än E i något ämne. Inget hindrar dock att huvudmannen erbjuder lovskola i ytterligare ämnen på frivillig väg. Bestämmelserna innebär vidare att huvudmännen måste rikta sitt erbjudande till alla elever som uppfyller förutsättningarna för lov- skola. Det är alltså inte möjligt för en huvudman att genom ett urval exempelvis prioritera de elever som bedöms ha störst möjlighet att nå kunskapskraven eller behörighet till gymnasieskolan inom ramen för lovskola. 1115 kap. 5 och 7 §§ och 16 kap. 29–31 §§ skollagen. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 7.3.2När ska lovskolan anordnas? Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat års- kurs 8 eller 9 och erbjudandet ska uppgå till sammanlagt minst per årskurs. Avsikten med bestämmelsen om lovskola är att en huvudman ska kunna anordna lovskola under andra lov än sommarlovet. Därför finns det en möjlighet för en huvudman att räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola och som huvud- mannen frivilligt anordnat det år eleven påbör- jat årskurs 8 eller 9 till och med vårterminen påföljande år. Den hu- vudman som bedömer att det är lämpligt att anordna lovskola under exempelvis ett lov under läsåret kan därmed räkna av vid ett senare erbjudande om lovskola . Om en elev har deltagit minst i sådan avräkningsbar undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande om lovskola enligt skollagen. Lovskolan får avbrytas om syftet med undervisningen uppnås än erbjudandet omfattar. Avsikten är att regleringen ska vara flexibel så att huvudmannen kan utforma lovskolan efter elevens behov.12 7.3.3Hur ska lovskolan anordnas och bemannas? Lovskolans verksamhet får omfatta och får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Det är huvudmannen som bestämmer vid vilken skolenhet som lovskola ska anordnas.13 Huvudmannen ska utforma undervisningsgrupperna utifrån exempelvis elevernas behov eller vilka ämnen som eleverna behöver undervisning i. Huvudmannen har rätt att samla lovskolans elever vid en viss skolenhet och på så sätt se till att undervisnings- grupperna får en lämplig utformning.14 Lovskolan utgör ett komplement till den ordinarie undervis- ningen och ersätter inte de stödåtgärder som en elev har rätt till en- ligt skollagen, såsom extra anpassningar inom ramen för den ordina- rie undervisningen eller särskilt stöd. Elever har dessutom samma rätt till extra anpassningar, särskilt stöd och studiehandledning på modersmålet i lovskola som i i övrigt även vid under- 1210 kap. 23 c §§ skollagen. 1310 kap. 23 c och e §§ skollagen. 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare visning i lovskola. Det är rektorn på den skolenhet där lovskolan be- drivs som ska säkerställa att eleverna får det stöd som de behöver. Huvudmän kan bedriva lovskola vid någon eller några skolen- heter vilket förbättrar deras förutsättningar att rekrytera behöriga lärare. Det finns även möjlighet för huvudmannen att överlämna uppgifter som avser undervisning i lovskola på entreprenad till en annan huvudman i skolväsendet.15 Lovskolan är en del av vilket innebär att det som hu- vudregel bara är den som har legitimation som lärare och är behörig för viss undervisning som får undervisa i lovskolan. Det finns dock, precis som i , vissa undantag från kravet på legitimation och behörighet för att undervisa.16 7.3.4Vilken informationsskyldighet har huvudmannen i samband med urvalsprocessen? I skyldigheten att erbjuda lovskola ingår ett ansvar för att informera eleven och elevens vårdnadshavare om lovskolans verk- samhet. Eleven och vårdnadshavarna ska få information om att undervisning i lovskola kan motverka risken för att eleven inte ska nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det är rek- torn som beslutar vilka elever som ska erbjudas lovskola. Ett sådant beslut kan inte överklagas. Det är elevens vårdnadshavare som ska avgöra om en omyndig elev ska acceptera ett erbjudande om lov- skola. I samband med det bör vårdnadshavaren ta hänsyn till barnets synpunkter. Om eleven är är det eleven själv som ska ta ställning till erbjudandet om lovskola.17 I samband med planeringen av lovskola bör eleven och elevens vårdnadshavare ges möjlighet till inflytande över hur lovskolan ska utformas.18 1523 kap. 12 § skollagen, Prop. 2019/20:127 Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad s. 254. 162 kap. 13, 17 och 18 §§ skollagen. 2016/17: 156 En skyldighet att erbjuda lovskola. 33–34. 18Jfr 4 kap. 9 och 12 §§ skollagen. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 7.3.5Har eleven några skyldigheter? Eftersom lovskolan inte är en obligatorisk verksamhet för eleverna omfattas verksamheten inte av bestämmelserna om skolplikt i 7 kap. skollagen. Om erbjudandet accepteras är eleven dock skyldig att delta i verksamheten om eleven inte har giltiga skäl att utebli.19 Giltig frånvaro är godkänd ledighet och frånvaro som vårdnadshavaren har meddelat och skolan har bekräftat och godkänt, t.ex. vid sjukdom eller läkarbesök. Däremot bör inte semesterresor eller liknande vara giltiga skäl för att inte delta i lovskolans verksamhet. Om en elev på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan delta i den verksamhet som anordnas, ska hindret anmälas till skolen- heten.20 Det finns en skyldighet för rektorn att informera vårdnads- havaren om en elev uteblir utan giltigt skäl från lovskolan. Enligt hu- vudregeln ska skolan lämna sådan information som ele- ven varit frånvarande om det inte finns särskilda skäl. Sådana skäl kan t.ex. vara att eleven har varit frånvarande sista lektionen före skoldagens slut.21 Det är dock inte möjligt för hemkommunen att förelägga en frånvarande elevs vårdnadshavare att se till att eleven fullgör lovskola. Bestämmelsen om närvaroplikt i lovskolan är uppbyggd på samma sätt som närvaroreglerna för elever såväl i de obligatoriska skol- formerna som gymnasieskolan, som är en frivillig skolform.