sou · H9B394 · 2021-12-01 00:00:00 — konvention (nr 100) angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde (1951). konvention (nr 111) angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (1958). konvention (nr 158) om uppsägning av anställningsavtal på arbetsgivarens initiativ (1982). Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna 2010 C 83/02. Fördraget om Europeiska unionen 2012/C 326/01. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt 2012/C 326/01. Rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, EGT 2000 L 180. Rådets direktiv /78/EG av om inrät- tande av en allmän ram för likabehandling, EGT 2000 L 303. Rådets direktiv /113/EG av om genom- förande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, EUT 2004 L 373. och rådets direktiv /54/EG av om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning), EUT 2006 L 204. och rådets direktiv /41/EU av om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv /613/EEG, EUT 2010 L 180. 1972:5, med förslag till skadeståndslag m.m. Prop. 1975/76:209, Om ändring i regeringsformen. 1976/77:149, Om arbetsmiljölag m.m. 1981/82:142, Om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet). 1987/88:98, Om knivförbud i vissa fall m.m. Prop. 1992/93:141, Om ändring i m.m. Prop. 1993/94:186, Ändringar i arbetsmiljölagen. 1993/94:114, Grundlagsändringar inför ett svenskt medlemskap i unionen. 1997/98, Ansvar för elektroniska anslagstavlor. 2001/02:72, Ändringar i regeringsformen – samarbetet i EU m.m. Prop. 2002/03:65, Ett utvidgat skydd mot diskriminering. 2004/05:45, En ny sexualbrottslagstiftning. 2007/08:95, Ett starkare skydd mot diskriminering. 2009/10:80, En reformerad grundlag. 2012/13:111, En skärpt sexualbrottslagstiftning. 2013/14:47, Några ändringar på tryck – och yttrandefrihetens område. 2013/14:198, Bristande tillgänglighet som en form av diskri- minering. 2015/16:135, Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter. 2016/17:222, Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten. 2020/21:52, Tillträdesförbud till butik och förstärkt Straff- rättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet. SOU 1997:174, Räkna med mångfald! Förslag till lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet m.m. SOU 1993:14, EG och våra grundlagar. SOU 2001:19, Vissa grundlagsfrågor. SOU 2001:39 Ett effektivt diskrimineringsförbud – Om olaga diskriminering och begreppen ras och sexuell läggning. SOU 2006:22, En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. SOU 2008:125, En reformerad grundlag. SOU 2012:55, En översyn av tryck och yttrandefriheten, del 1, Slut- betänkande av grundlagsutredningen. SOU 2016: 87, Bättre skydd mot diskriminering. SOU 2017:24, Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? SOU 2018:2, Stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. SOU 2020:44 Grundlagsskadestånd ett rättighetsskydd för enskilda. SOU 2020:79, Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området. SOU 2021:86, konvention om våld och trakasserier i arbetslivet. Ds 2019:1, Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott. Skrivelser, utskottsbetänkanden m.m. 1993/94: KU21, inför EG. 1997/98: JuU11, Elektroniska anslagstavlor. 2001/02: KU18, Ändringar i regeringsformen – samarbetet i EU m.m. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Ju 2020:12, Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor. A 2020:02, Utredningen om konvention om våld och trakas- serier i arbetslivet. A 2013:01, Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskri- minering. A 2021:03 Utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö. , Uppdrag till angående kyrkoantikvariska frågor, Ku2010/624/KT. , Uppdrag om urval för sökande med äldre betyg, U2010/6449/UH. , Uppdrag om översyn av föreskrifter om relevanta yrkeskunskaper, U2014/2220/GV. , Uppdrag om nationell plan för trygghet och studiero, Bilaga till regeringskanslibeslut § 42, U2020/00707/S. , Uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten att föreslå föreskrifter för att undvika vattenbrist, M2017/01723/Nm. NJA 1999 s. 702. NJA 2014 s. 79. NJA 2014 s. 499. NJA 2017 s. 491. NJA 2018 s. 443. HFD 2014 ref 32. dom i mål nr T 6161–16. A56/16. A 29/13. A 61/17. tingsrätts dom i mål nr T 590–15. tingsrätts dom i mål nr T 1736–19. dom av , Firma , C-54/07, EU:C:2008:397. dom av , Asociaţia Accept, C-81/12, EU:C:2013:275. dom av , , C-414/16, EU:C:2018:257. dom av , NH , 7C-507/18, EU:C:2020:289. dom av , , C-271/91, ECLI:EU:C:1993:335. Belgiska språkmålet, Case ”Relating to certain aspects of the laws on the use of languages in education in ,” ansökningar nr 1474/62; 1677/62; 1691/62; 1769/63; 1994/63; 2126/64, den 23 juli1968. , Cabales och Balkandali mot , ansökan nr 19214/80, den 28 maj1985. Biao mot , ansökan nr 38590, . Fábián mot , 78117/13, . mot , ansökan 20452/14, . Stummer mot , ansökan nr37452/02, . Burden mot , ansökan nr 13378/05, Europadom- stolen . och andra mot , ansökan nr 42184/05, . de cassation , nr 15–25873. Beslut , ANM 2011/1760. Beslut , ANM 2011/1761. Beslut , ANM 2011/1763. Beslut , GRA 2013/ 617. Beslut , GRA 2017/77. Beslut , TIL 2018/348. Beslut , TIL 2019/294. Beslut , TIL 2019/297. Beslut , TIL 2020/5. UPP 2018/200. UPP 2018/686. UPP 2019/1743. UPP 2019/2380. UPP 2020/435. UPP 2020/1131. UPP 2020/1137. UPP 2020/1807. UPP 2020/2237. Justitiekanslerns beslut dnr 2503 – 17-4.3.1. beslut från , dnr 2638–2000 och 4162–2000. Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens beslut från dnr 173 – 2013. jämställdmyndighetens handbok, om sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön i arbetslivet, 2007. , Arbetsmiljölagen – med kommentarer. , Vägledning till föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö, AFS 2015:4, Den organisa- toriska och sociala arbetsmiljön – viktiga pusselbitar i en god arbetsmiljö. , Konsekvensutredning, REM 2011/101. Vägledning 2003:4 Version 13 Förmåner vid arbetsskada. , Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2018:2, Arbets- miljön 2017. , Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2020:2, Arbets- miljön 2019. , Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2020:2, Arbetsmiljön 2019, Tabellbilaga, tabell 6.24. , Tillsynsrapport 2014:14, Inre utlänningskontroll. Skrivelse från , KU2015/21/DISK, Enskildas skydd mot diskriminering vid kontakt med offentligt anställda, . rättsutredning , LED 2014/75. Litteratur, artiklar, rapporter m.m. Axberger, H-G., Yttrandefrihetsgrundlagarna, Yttrandefrihetens gränser grundlagsreform, Upplaga 4:1, 2019, . , S., Stüber, E., NJ lagkommentarer till diskriminerings- lagen, kommentar till 3 kap. 6 §. , J., Diskriminering och principalansvar, till , 2010, Iustus Förlag, . , J., Kvinnlig fägring och machokultur? iarbetslivet bland medlemmar. Bexar, M., Karnovs kommentar till BrB 5 kap. 1 §. , H., Lexinos kommentar till AML. , T., Sterzel, F., Regeringsformen – En kommentar, 2019, , . Civil Rights Defenders i samarbete med , Slumpvis utvald – ras/ etnisk profilering i , , 2017. European commission against racism and intolerance, Rapport om (femte granskningscykeln), publicerad , . Jareborg, N. m.fl., Brotten mot person och förmögenhetsbrotten, , version 2. , M. Karnovs kommentar till BrB 16 kap. 8 §. DIK, Samhället drar sig tillbaka – en rapport om arbetsmiljön på våra bibliotek, 2019:02. Petroglou, P., European equality law review, 2019/2, Sexual harass- ment and harassment related to sex at work: time for a new directive on the EU gender equality acquis. Rapporter från Europeiska kommissionen KOM (2006) 643 slutlig, den 30.10.2006, Rapport från Kommissionen till Rådet och , Tillämpning av direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung. KOM (2008) 225 slutlig, den , Meddelande från kommissionen till Rådet, , Europeiska Eko- nomiska och Sociala Kommittén och , Genom- förandet av direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet. KOM(2014) 2 slutlig, den , Rapport från Kommis- sionen till och Rådet, Gemensam rapport om tillämpningen av rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (”direktivet om lika- behandling oavsett ras eller etniskt ursprung”) och av rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling (”direktivet om likabehandling i arbetslivet”) (gemensam rapport om de två direktiven). KOM (2021) 139 slutlig, den , Rapport från Kom- missionen till och om tillämpningen av rådets direktiv /43/EG om genomförandet av principen om lika- behandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung) och av rådets direktiv /78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling (direktivet om likabehandling i arbetslivet). Svenaeus, L, Dagens Arena 2020-02 18, /essa/ tio-forslag-pa-kollektivavtal-om-sexuella-trakasserier/inhämtat inhämtat , uppdaterat . Tidningen jobbet, /fraga- experten/fragor/ovrigt/vad-gor-man-nar-utomstaende-kranker- en-anstalld/ inhämtat , uppdaterat . Pressmeddelande från om Nationell plan för trygghet och studiero i skolan, /pressmeddelanden/2021/05/nationell-plan-for-trygghet-och- studiero-i-skolan, inhämtat , uppdaterad . nyheter, /nyheter/inrikes/rasism- mot-apoteksanstallda-ett-vaxande-problem, inhämtat , uppdaterat . för mänskliga rättigheter (2016). Concluding observations on the seventh periodic report of (CCPR/SWE/CO7). En effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen En särskild utredare ska se över vilka åtgärder som behövs för att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskri- mineringslagen (2008:567). Vidare ska utredaren se över tillsyns- ansvaret över diskrimineringslagen när det gäller verksamhet enligt skollagen (2010:800). •överväga om nuvarande bestämmelser i diskrimineringslagen om tillsyn vad gäller aktiva åtgärder är ändamålsenliga för en effektiv efterlevnad av bestämmelserna och vid behov föreslå ändringar som kan leda till en ökad efterlevnad, •analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskriminerings- lagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till , och •lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Säkerställa att diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder följs Principerna om likabehandling och icke-diskriminering är grundläg- gande mänskliga rättigheter. Diskrimineringsrätten och regleringen av () uppdrag bygger i stor ut- sträckning på EU-rättslig lagstiftning. Diskrimineringslagen syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Diskrimineringslagen innehåller en skyldighet för arbetsgivare och vissa utbildningsanordnare att arbeta med s.k. aktiva åtgärder. Bestämmelserna om aktiva åtgärder i 3 kap. diskrimineringslagen syftar till att arbetsgivare och utbildningsanordnare ska arbeta förebyggande och främjande för att inom sin verksamhet motverka diskriminering och i övrigt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. DO ska utöva tillsyn över att lagen följs. Med tillsyn enligt lagen avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller kraven i lagen om aktiva åt- gärder. DO ska i första hand försöka få dem som omfattas av lagen att frivilligt följa den. Arbetsgivare eller utbildningsanordnare som inte följer bestämmelserna kan föreläggas att vid vite fullgöra sina skyldig- heter (4 kap. 5 § diskrimineringslagen). Ett sådant föreläggande med- delas av efter framställning av DO. Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering, som hade i uppdrag att se över frågan om sanktionssystemet kopplat till aktiva åtgärder behövde förändras, kom i betänkandet Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41) fram till att vite skulle kvarstå som sanktionsform. Regeringen delade i propositionen Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter (prop. 2015/16:135) denna bedömning och uttalade att det för att kraven på aktiva åtgärder ska kunna bli effektiva krävs att de kan förenas med en vitessanktion. Möjligheten att ansöka om vitesföreläggande har dock utnyttjats i begränsad ut- sträckning då lagen trädde i kraft. Någon ökning har inte skett efter att de nya reglerna om aktiva åtgärder trädde i kraft . För att aktiva åtgärder ska vara ett effektivt medel för att i prak- tiken nå lika rättigheter och möjligheter är det viktigt att bestäm- melserna följs. framkom i samband med metoo- uppropen många vittnesmål om sexuellt våld och trakasserier på en stor mängd arbetsplatser och i skolan. Dessa uppgifter visar att det kan finnas ytterligare behov av tydligare sanktioner mot arbetsgivare och utbildningsanordnare som inte lever upp till diskriminerings- lagens krav. Vidare kan det finnas behov av andra åtgärder för att säkerställa att DO:s tillsynsverksamhet ger ett effektivt skydd mot trakasserier och diskriminering. I handlingsplanen för jämställda livsinkomster som regeringen beslutade om (A2017/02477/ARM), aviserades att ”för att uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering avser regeringen att tillsätta en utredning för att analysera och se över be- hovet av effektivare sanktionsmöjligheter kopplat till efterlevnaden av bestämmelserna om aktiva åtgärder, inkl. lönekartläggningar”. Trots att diskriminering på grund av kön är förbjuden och att det finns tydliga krav på arbetsgivare att genomföra lönekartläggning i syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga löneskillnader i diskrimineringslagen finns det tecken på att lagen inte följs i tillräck- ligt hög grad. DO har inom ramen för ett regeringsuppdrag om särskilda insat- ser för att motverka diskriminering på arbets- och bostadsmarkna- den (Ku2017/01798/DISK) gjort en enkätundersökning. Undersök- ningen visar att reglerna om aktiva åtgärder inte är tillräckligt kända bland arbetsgivare och att de inte heller har lett till ett förändrat eller utvecklat arbetssätt. Exempelvis framkom att mer än hälften av arbetsgivarna inte kände till de nya reglerna om aktiva åtgärder som trädde i kraft . På frågan om vad diskriminerings- lagen innebär för arbetsgivare svarade bara en av sex att de behöver arbeta med aktiva åtgärder. Regeringen verkar för att diskrimineringslagen ska vara så hel- täckande och effektiv som möjligt. För att ge diskrimineringslagen ett verkligt genomslag i samhället krävs att de som omfattas av be- stämmelserna i lagen dels har kännedom om dessa, dels har viljan att följa reglerna. Dessutom krävs att det finns en effektiv tillsyn över lagen med effektiva sanktioner när bestämmelserna inte följs. Det behöver säkerställas att de verktyg som tillsynsmyndigheten har för sin tillsyn enligt diskrimineringslagen är ändamålsenliga och rättssäkra. •analysera om nuvarande bestämmelser i diskrimineringslagen om tillsyn över aktiva åtgärder är ändamålsenliga för en effektiv efter- levnad av lagen och vid behov föreslå ändringar som kan leda till en ökad efterlevnad, •utifrån sina överväganden lämna nödvändiga och fullständiga för- fattningsförslag, och •utifrån analysen även lämna andra förslag som kan säkerställa att diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder följs. Tillsynen över diskriminering på skolområdet () remitterade ett utkast till lagrådsremissen Stärkt skydd mot diskriminering i skolan (Ku2018/01543/RS). Där föreslås att , tillsammans med DO, får rätt att som part föra talan om diskrimi- neringsersättning för en enskild som medger det i renodlade mål om diskriminering i skollagsreglerad verksamhet. Vidare föreslås att till- synen över diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder mot diskriminering när det gäller verksamhet enligt skollagen flyttas från DO till Skolinspektionen. Genom förslagen i utkastet till lagrådsremiss behålls bestämmel- serna om diskriminering samlat i diskrimineringslagen som barnens och elevernas skydd mot diskriminering i skolan förstärks. Bakgrunden till lagförslagen har analyserats senast i betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) där det konstateras att elever som utsatts för diskriminering, som sexuella trakasserier, i praktiken har sämre möjligheter till upprättelse och ersättning än elever som utsatts för annan kränkande behandling. Detta eftersom DO och Skolinspektionen har olika förhållningssätt till sina uppdrag. Det är mycket viktigt att skyddet mot alla former av kränkningar på skolområdet är starkt, inte minst på grund av att barn genom skol- plikten är skyldiga att delta i skolans verksamhet. De remitterade förslagen avser att stärka skyddet mot diskri- minering och främjandet av lika rättigheter och möjligheter för barn och elever inom det skollagsreglerade området. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Det finns dock skäl att nu även låta utreda frågan om hur ansvaret för tillsynen över diskriminerings- lagen, när det gäller det skollagsreglerade området, helt kan flyttas över och ligga på Skolinspektionen. Det skulle innebära att Skol- inspektionen får tillsynsansvaret även över diskrimineringsförbuden i 2 kap. diskrimineringslagen. Denna fråga är komplicerad rättsligt och behöver utredas ytterligare. I avvaktan på detta ser regeringen fram emot att få ta del av remissinstansernas synpunkter på det re- mitterade förslaget om hur de huvudsakliga bristerna i det nuvarande regelverket kan lösas utifrån ett barn- och elevperspektiv. •analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskriminerings- lagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas från DO till , och •lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Utredaren ska analysera och redovisa förslagens konsekvenser i en- lighet med i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Även de personella konsekvenserna av förslagen ska redovisas. Förslagen ska kostnadsberäknas och utredaren ska lämna förslag till finansiering utifrån befintliga ramar. Utredaren ska redogöra för om förslagen har några konsekvenser för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Dessutom ska utredaren beakta barnrätts- perspektivet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från de myndigheter och organi- sationer inom civila samhället som är särskilt berörda av de frågor som uppdraget omfattar, bl.a. DO, , samt antidiskrimineringsbyråerna. Utredaren ska också föra en dialog med företrädare för arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska redovisas . En effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en effek- tiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen (dir. 2018:99). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen (A 2019:03) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en effek- tiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen (dir. 2018:99). Utredaren ska bl.a. se över vilka åtgärder som behövs för att säker- ställa att bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen (2008:567) följs. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2019:63) förlängdes utredningstiden så att uppdraget skulle redovisas . Utredaren får nu i uppdrag att •ta ställning till hur diskrimineringsskyddet i viss offentlig verk- samhet kan ändras för att skyddet mot diskriminering ska bli så heltäckande som möjligt, •ta ställning till om det behövs åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering i de fall det inte finns en enskild skadelidande, och •bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder för att skydda arbetstagare som diskrimineras trakasseras och hotas av personer som inte är anställda på arbetsplatsen. Uppdraget ska redovisas senast den 1 okto- ber 2021. Ett delbetänkande som avser delarna i de ursprungliga direk- tiven ska dock lämnas . Uppdraget att ta ställning till skyddet mot diskriminering i viss offentlig verksamhet Skyddet mot diskriminering i offentlig verksamhet ser olika ut. Vid vissa myndigheter, däribland rättsvårdande myndigheter, finns ett svagare diskrimineringsskydd för enskilda än vid andra myndig- heter. Skyddet i det förstnämnda fallet är nämligen begränsat till när offentligt anställda bistår allmänheten med upplysningar, vägledning, råd eller annan sådan hjälp eller på annat sätt i sin anställning har kontakt med allmänheten (2 kap. 17 § diskrimineringslagen). För- budet mot diskriminering gäller alltså den anställdes bemötande och inte verksamheten som sådan. På andra samhällsområden tar diskri- mineringsförbudet i stället sikte på verksamheten, det gäller t.ex. socialtjänst- och utbildningsområdet. Enskilda personer har alltså ett svagare skydd mot diskriminering i kontakter med vissa myndigheter än med andra. Det har också visat sig att den nuvarande bestämmelse har varit svår att tillämpa. Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering fick i uppdrag att analysera och ta ställning till om en ändring av regleringen om skydd mot diskriminering i offentlig verksamhet be- hövs (dir. 2015:129). Av utredningens betänkande Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) framgår att det finns två problem med dagens reglering. För det första är skyddet i sådan offentlig verksam- het som avses i 2 kap. 17 § diskrimineringslagen inte tillräckligt och ett fullständigt skydd finns endast på de samhällsområden som om- fattas av ett annat diskrimineringsförbud. För det andra är bestäm- melsen svårtillämpad då det finns gränsdragningsproblem och bevis- svårigheter. Utredningen framförde att det inte var görligt att arbeta fram ett lagförslag om ett ökat skydd mot diskriminering i offentlig verksamhet utan ansåg att frågan bör utredas särskilt. () har i en skrivelse till re- geringen påtalat att bestämmelsen i 2 kap. 17 § diskrimineringslagen begränsar enskildas skydd mot diskriminering i förhållande till vissa myndigheter och anser att frågan bör utredas. Myndigheten har tagit emot ett förhållandevis stort antal anmälningar som har bedömts falla inom den aktuella bestämmelsens tillämpningsområde men inte i något fall drivit ärendet vidare till en domstolsprocess. DO:s möjlig- heter att bedriva tillsyn är begränsade vilket ter sig otillfredsställande i förhållande till de skyldigheter som åligger staten enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Europa- konventionen. Principen om icke-diskriminering är central i FN:s och Europa- rådets konventioner om mänskliga rättigheter. Internationella gransk- ningsorgan för mänskliga rättigheter, som exempelvis kommission mot rasism och intolerans, har påtalat i sin granskning av att skyddet mot diskriminering inte är heltäckande och bör ses över. Det behöver därför lämnas förslag på hur diskrimineringsskyddet i offentlig verksamhet kan ändras för att skyddet mot diskriminering ska bli så heltäckande som möjligt. •föreslå hur det nuvarande skyddet mot diskriminering i offentlig verksamhet kan ändras för att det ska bli ett så heltäckande skydd mot diskriminering som möjligt, och •lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Uppdraget att ta ställning till skyddet mot diskriminering i de fall det saknas en enskild skadelidande