sou · H9B324 · 2021-04-15 00:00:00 — I fråga om transport av avfall till annat land finns särskilda före- skrifter i avfallsförordningen om uppgiftslämnande till Naturvårds- verket och anteckningsskyldighet. Den som behandlar annat elavfall än konsument-elavfall ska således lämna uppgifter till om 1.vikten i kilogram på det avfall som har transporterats för behandling till ett annat land inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES), 2.vikten i kilogram på det avfall som har exporterats för behandling till ett land utanför EES, och 2Förordningen (2005:220) om retursystemet för plastflaskor och metallburkar. Aktörer inom avfallshanteringen och deras ansvar Verksamhetsavfall hanteras i huvudsak genom privata entreprenörer vad gäller insamling och materialåtervinning. Vid insamling av verksamhetsavfall så konkurrensutsätts behandlingsledet. Avfallsentreprenörer erbjuder servicetjänster till såväl kommuner som producenter för att samla in och behandla avfall. Det är de kom- munala bolagen som i stort dominerar marknaden för behandling av avfall då de driver majoriteten av anläggningarna för biologisk behandling, avfallsförbränning och deponier. I miljöprövningsförordningen (2013:251) regleras närmare i 29 kap. krav på tillstånd eller anmälan för olika typer av avfallsför- bränningsanläggningar och annat bortskaffande och omhändertagande av avfall som exempelvis deponier. Tillstånd lämnas av mark- och miljödomstol eller beroende på mängden avfall och avfallets farlighet. För mindre miljöfarlig hantering gäller anmäl- ningsplikt till kommunen. 5Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi I kommittédirektivet till denna utredning framgår att lösningarna som föreslås ska möjliggöra utveckling av nya modeller och metoder för en cirkulär ekonomi. I detta kapitel beskrivs översiktligt de mål och strategier som finns i , inom EU och internationellt och som stakar ut vägen framåt inom avfallsområdet, resurshushållning och cirkulär ekonomi. Det är ett komplext nätverk av mål och strate- gier där avfall och cirkulär ekonomi förenar affärsutveckling, kemi- kalie-, resurs- och energianvändning. Det svenska miljömålssystemet består av ett generationsmål och sexton miljökvalitetsmål samt ett antal etappmål inom områdena avfall, begränsad klimatpåverkan, biologisk mångfald, cirkulär eko- nomi, farliga ämnen, hållbar stadsutveckling, luftföroreningar och minskat matsvinn.1 Nedan beskrivs de olika målen med kopplingar till resursförbrukning och cirkulär ekonomi. 1www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/ Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi Det av beslutade generationsmålet är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället och visar riktningen för vad som måste göras inom en generation för att miljökvalitetsmålen ska nås. Generationsmålet lyder: ”Det övergripande målet för miljö- politiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser”. Strecksatser under gene- rationsmålet anger bland annat att: –Människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan sam- tidigt som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas. –Kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen. –En god hushållning sker med naturresurserna. –Konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Miljökvalitetsmålen beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Preciseringarna ska förtydliga vad miljö- kvalitetsmålen innebär. Hur samhällets resurser används och hanteras som avfall har betydelse för de flesta av de sexton miljökvalitetsmål som är beslutade av . Vi fokuserar på tre av målen som har nära koppling till resurshantering. Mål om säker och effektiv avfallshantering och avfallsförebyggande är främst placerade under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö: Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälso- sam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi Två av preciseringarna i målet är av särskilt vikt för cirkulär ekonomi och den andra preciseringen kan särskilt riktas till denna utredning: •Hushållning med energi och naturresurser. Användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används. Avfallshanteringen är effektiv för sam- hället, enkel att använda för konsumenterna och avfallet före- byggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras Hur resurserna hanteras på ett säkert sätt i ett kretsloppsperspektiv med avseende på farliga ämnen behandlas under miljökvalitetsmålet Giftfri Miljö: Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mång- falden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Tre av preciseringarna är av särskilt vikt för cirkulär ekonomi: •Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen. Den sam- manlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponerings- vägar inte är skadlig för människor eller den biologiska mång- falden. •Användningen av särskilt farliga ämnen. Användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört. •Information om farliga ämnen i material och produkter. Infor- mation om miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig. Miljöpåverkan från resursanvändningen, avfallshanteringen och avfallsförebyggande har avgörande betydelse för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med FN:s ram- konvention för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mång- falden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Preciseringen för miljökvalitetsmålet är: •Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Etappmål fastställs av regeringen och är steg på vägen för att nå generationsmålet och ett eller flera miljökvalitetsmål. Nedan presen- teras fyra etappmål som berör avfallshantering och avfallsföre- byggande av verksamheternas avfall. Etappmålet om kommunalt avfall är en bearbetning av de mål som finns i avfallsdirektivet. Mål- åren och viktprocenten är desamma som i direktivet. –ska förberedelse för återanvändning och material- återvinning av kommunalt avfall ha ökat till minst 55 viktprocent, 2030 till minst 60 viktprocent och 2035 ha ökat till minst 65 vikt- procent. –Etappmålet är att matsvinnet ska minska så att det sammantagna livsmedelsavfallet minskar med minst 20 viktprocent per capita . –Etappmålet är att en ökad andel av livsmedelsproduktionen ska nå butik och konsument . –ska av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas bio- logiskt så att växtnäring och biogas tas tillvara. Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi 5.3Sveriges strategi för cirkulär ekonomi I regeringens strategi Cirkulär ekonomi – strategi för omställningen i Sverige2 som beslutades är visionen Ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria flöden och ersätter jungfruliga material. Det övergripande målet är att omställningen till en cirkulär ekonomi ska bidra till att nå miljö- och klimatmålen samt de globala målen i Agenda . Genom teknikutveckling och innovation för cirkulära lösningar ska steg tas för stärkt konkurrenskraft. I strategin presenteras fyra fokusområden: 1.Cirkulär ekonomi genom hållbar produktion och produktdesign 2.Cirkulär ekonomi genom hållbara sätt att konsumera och använda material, produkter och tjänster 3.Cirkulär ekonomi genom giftfria och cirkulära kretslopp 4.Cirkulär ekonomi som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärs- modeller I vart och ett av fokusområdena finns den övergripande inriktningen utpekad. Till strategin ska handlingsplaner tas fram där styrmedel och åtgärder presenteras. Den första handlingsplanen presenterades . I handlingsplanen presenteras aktuella styrmedel och åtgärder som regeringen har beslutat eller har för avsikt att besluta. Det finns också åtgärder som beskriver centrala pågående processer inom EU eller globalt där driver, eller avser att driva, vissa frågor som är extra relevanta i omställning till cirkulär ekonomi. Utredningen om verksamheters kommunala avfall finns som en åtgärd under 3.6.4.3 2Regeringskansliet (2020) Cirkulär ekonomi, Strategi för omställningen i /4a3baa/contentassets/619d1bb3588446deb6dac198f2fe4120/200814_ce_ webb.pdf 3Regeringskansliet (2021). Handlingsplan för omställning av . /48f821/contentassets/561eea8cac114172b993c1f916e86a9b/cirkular- ekonomi-handlingsplan-for-omstallning-av-sverige.pdf Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi För att omställningen för en cirkulär ekonomi ska kunna lyckas, behöver företagen lyckas. Mål och satsningar inom näringspolitiken blir därmed viktiga. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. •Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse. •Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat närings- liv. •Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft. De näringspolitiska insatserna ska liksom alla andra politikområden, även bidra till att genomföra Agenda 2030, och att uppnå målen i EU:s gemensamma tillväxtstrategi, Den europeiska gröna given. 5.5Mål inom EU Mål inom avfallsdirektivet Nedan redogörs för några av de mål som finns inom EU:s avfalls- politik och lagstiftning, mål för förebyggande av avfall (1.4.1) målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning (1.4.2) och målen för materialåtervinning av förpackningsavfall liksom de olika materialspecifika materialåtervinningsmålen (1.4.3). Målen höjs gradvis fram och 2035. Därutöver finns även ett nytt bindande mål om att minska deponering av det kommunala avfallet till max . 5.5.1Mål för att förebygga avfall I EU:s avfallsdirektiv finns det krav på att medlemsstaterna att ta fram nationella program för förebyggande av avfall. I programmen ska mål för det förebyggande arbetet sättas upp. 4www.regeringen.se/regeringens-politik/naringspolitik/mal-for-naringspolitik/ 5Rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall. Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi ansvarar för att ta fram en renhållningsordning som om- fattar kommunens föreskrifter och en avfallsplan. Avfallsplanen ska innehålla mål och åtgärder för att förebygga och hantera det avfall som kommunen ansvarar för, och för övrigt avfall i kommunen i den utsträckning kommunen kan påverka detta. Planen ska även inne- hålla mål och åtgärder för att förebygga och begränsa nedskräpning. Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma genomförandet av de avfallsförebyggande åtgärderna. 5.5.2Mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning I syfte att uppnå målen i avfallsdirektivet och närma sig en europeisk cirkulär ekonomi med en hög nivå av resurseffektivitet ska med- lemsstaterna enligt artikel 11.2 vidta alla nödvändiga åtgärder som är avsedda att uppnå följande mål: •Senast 2020: Förberedande för återanvändning och materialåter- av avfallsmaterial, som ska omfatta åtminstone papper, metall, plast och glas från hushåll och, eventuellt, samma material från andra källor förutsatt att dessa avfallsflöden liknar avfall från hushåll, ska öka till totalt minst 50 viktprocent. •Senast 2025: Förberedelse för återanvändning och materialåter- av kommunalt avfall ska öka till minst 55 viktprocent. •Senast 2030: Förberedelse för återanvändning och materialåter- av kommunalt avfall ska öka till minst 60 viktprocent. •Senast 2035: Förberedelse för återanvändning och materialåter- av kommunalt avfall ska öka till minst 65 viktprocent. 5.5.3Mål om återvinning av förpackningar I revideringen av förpackningsdirektivet som beslutades finns nya EU-gemensamt återvinningsmål för förpackningar i två steg. ska av förpackningarna återvinnas. ska återvinningsnivåerna ligga på . Dessutom är sär- skilda mål satta för förpackningar av vissa material/ämnen, se sam- manfattning i tabell 5.1 Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomiSOU 2021:24 rapporterar alla EU-länder in statistik om förpacknings- återvinning till . Enligt den rappor- teringen uppfyller de flesta av de mål som EU satt upp . Målet om en materialåtervinningsgrad på upp- fylldes med god marginal då i genomsnitt av förpack- ningarna återvanns 2019. 6 7 I den beräkningsmetod som användes för rapportering till kommissionen , beräknas vikten av det förpackningsavfall som har tillförts en effektiv återvinnings- eller materialåtervinningsprocess dividerat med den totala mängden som är satt på marknaden. Det finns dock många osäkerheter i underlaget som ligger till grund för beräkningarna. höjs målen med och beräknings- metoden ändras. ska det som rapporteras som materialåtervinning beräknas utifrån vad som faktiskt kommer till användning som nya material. Detta innebär att målen kommer att bli svårare att nå. 6Naturvårdsverket (2019). Återvinning av förpackningar och returpapper 2019. /Sa-mar-miljon//Avfall/forpackningar-returpapper/ 7Naturvårdsverket (2019) återvinning av förpackningar och tidningar. Uppföljning av producentansvar för förpackningar och tidningar 2019 /upload/ sa-mar-miljon/mark/avfall/Forpackningsrapport-2019.pdf 8Naturvårdsverket (2019) återvinning av förpackningar och tidningar. Uppföljning av producentansvar för förpackningar och tidningar 2019. Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi I tillväxtstrategin den europeiska gröna given är målet att EU ska vara klimatneutralt . har lagt fram ett förslag om en klimatlag för att detta mål om nettonollutsläpp av växthusgaser ska bli rättsligt bindande. EU:s övergripande klimatmål är att hindra den globala uppvärm- ningen från att öka med mer än två grader jämfört med tiden innan industrialiseringen startade. anser att de globala utsläppen av växthusgaser måste minska med åtminstone till 2050 jämfört med och vara nära noll för att tempe- raturökningen ska kunna hållas under två grader. EU:s klimatmål är att minska utsläppen av växthusgaser inom EU med jämfört med 1990.10 – Den europeiska gröna given Den europeiska gröna given, är EU:s till- växtstrategi till 2030.11 Strategin har fokus på att skapa en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi, som är klimatneutral, rättvis och har frikopplat tillväxt från resursanvändning. Den gröna given är en viktig del av kommissionens strategi för att genomföra FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Några bety- delsefulla delar av strategin, förutom klimatmålen som nämnts tidigare, är EU:s nya handlingsplan för cirkulär ekonomi, och för hållbarhet som alla presenterades . 9KOM (2020). Förslag till OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag). COM/2020/80 final. 10KOM 2020, 2030 climate & energy framework, Europeiska kommissionen. 11KOM 2019, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final, Europeiska kommissionen. Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi Figur 5.1 Den europeiska gröna given Källa: (2019). 5.5.4EU:s handlingsplan för en cirkulär ekonomi presenterade den dåvarande kommissionen en första EU- handlingsplan för cirkulär ekonomi.12 Resultaten redovisades . presenterade den nya kommissionen en ny hand- lingsplan för den cirkulära ekonomin: För ett renare och mer kon- kurrenskraftigt Europa.13 Handlingsplanen tar avstamp i utmaningen att den globala konsumtionen är på väg att överstiga de resurser jorden har. Kommissionen konstaterar att en uppskalning av den cirkulära ekonomin från ett fåtal föregångare till de stora ekono- miska aktörerna kommer att vara avgörande för att uppnå klimat- neutralitet och för att frikoppla ekonomisk tillväxt från resursanvändning, som man säkerställer EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Kommissionen slår fast att EU måste påskynda övergången till en tillväxtmodell som ger mer tillbaka till planeten än den tar, göra framsteg när det gäller att hålla sin resursförbrukning inom planetens gränser och därför sträva efter att minska sitt kon- 12KOM (2015)614 Meddelande från Kommissionen till , Rådet, Europeiska och sociala kommittén samt Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin. 13KOM (2020) 98 Meddelande från Kommissionen till , Rådet, Europeiska och sociala kommittén samt En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin, För ett renare och mer konkurrenskraftigt . Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi sumtionsavtryck och fördubbla sin cirkulära materialanvändning under det kommande decenniet. Handlingsplanen ska vara vägledande för omställningen i alla sektorer, men insatserna inriktas särskilt på resursintensiva sektorer som textil, bygg- och anläggningsverksamhet, elektronik- och kom- munikationsteknik och plast. Andra värdekedjor som lyfts fram är batterier och fordon, förpackningar samt livsmedel, vatten och närings- ämnen. Handlingsplanen för den cirkulära ekonomin omfattar en strategi för hållbara produkter för att stödja en cirkulär design av alla produkter enligt gemensamma metoder och principer. Att minska på och återanvända material ska prioriteras före återvinning av dem. Handlingsplanen ska främja nya affärsmodeller och fastställa minimi- krav som hindrar att miljöskadliga produkter släpps ut på marknaden i EU. Producentansvaret kommer också att utökas. En hållbar produkt- politik ska leda till minskade avfallsmängder. Kommissionen lyfter fram problemet med att mängden avfall inte minskar trots åtgärder både på EU-nivå och i medlemsstaterna. Om avfall inte kan undvikas måste dess ekonomiska värde tas till vara och dess inverkan på miljön och på klimatförändringarna undvikas eller minimeras. Detta kräver ny lagstiftning, med mål och åtgärder för att ta itu med överförpackning och avfallsgenerering. ska företagen i kunna dra nytta av en stabil och integrerad inre marknad för returråvaror och biprodukter. För att förenkla avfallshanteringen för enskilda och se till att företagen får renare returråvaror kommer kommissionen också att föreslå en EU-modell för sopsortering. Kommissionen anser att EU bör sluta att exportera sitt avfall utanför EU och kommer därför att se över bestämmelserna om avfallstransporter och olaglig export. presenterade kommissionen en ny industristrategi för ett globalt konkurrenskraftigt, grönt och digitalt EU. Strategin ska hjälpa EU:s industri i den dubbla omställningen till att bli världens första klimatneutrala världsdel och digitalt ledarskap. Syftet med strategin är att öka EU:s konkurrenskraft och strategiska oberoende i av skiftande geopolitiska grundvalar och ökande Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi pekar på att industrin måste delta fullt ut för att kunna uppnå en klimatneutral och cirkulär ekonomi. Vidare behövs omfattande åtgärder och alla industriella värdekedjor, även i de energiintensiva sektorerna, har betydelse. Alla dessa behöver arbeta för att minska sina egna koldioxidavtryck, men också påskynda omställningen genom att tillhandahålla lösningar för ren teknik till rimliga priser och genom att utveckla nya affärs- modeller. För att bli mer konkurrenskraftig i takt med att den blir grönare och mer cirkulär kommer industrin att behöva trygga leve- ranser av ren energi till överkomligt pris och av råvaror. Ökade investeringar i forskning, innovation, driftsättning och modern infrastruktur ska bidra till att utveckla nya produktions- processer och skapar arbetstillfällen. Kommissionen anser att regleringspolitik, offentlig upphandling, rättvis konkurrens och små och medelstora företags fulla deltagande kommer vara av- görande för omställningen. 5.5.6EU:s kemikaliestrategi för hållbarhet presenterade strategin ”Kemikalie- strategi för hållbarhet. På väg mot en giftfri miljö” som en del i ett av EU:s nyckelåtagande om en nollutsläppsvision om giftfri miljö.14 Totalt finns 56 konkreta åtgärder varav ett flertal är åtgärder för en säker och hållbar design, samt säkra produkter och giftfria material- kretslopp. Åtgärderna ska bland annat syfta till att varor utformas för ökad återanvändning och återvinning. Här ingår, förutom att ta fram kriterier för vad som ska känneteckna sådana varor, även stöd och finansiering av utveckling, innovation, kommersialisering och användning, kunskaps- och kompetensutveckling samt samarbete i leverantörskedjorna. Det ingår också krav för att minimera innehållet av skadliga ämnen i produkter och varor. Produktgrupper av som sär- skilt pekas ut och som särskilt viktiga för cirkulär ekonomi är textilier, förpackningar inklusive livsmedelsförpackningar, möbler, elektronik, byggmaterial och byggnader. Krav på information om kemikalie- innehållet i produkter och varor längs hela varukedjan är ytterligare en åtgärd som kommer kunna en viktig roll för en cirkulär ekonomi. 14EU-kommissionen (2020) Chemicals strategy. The EU’s chemicals strategy for sustainability towards a toxic-free environment. COM/2020/667final. Mål och strategier av betydelse för avfallshantering och cirkulär ekonomi 5.6Globala målen för hållbar utveckling inom Agenda 2030 antog Agenda 2030 för hållbar ut- veckling – en resolution innehållande 17 globala mål och 169 delmål för en bättre värld. 15Agenda 2030 är den överordnade ramen för det globala miljö- och utvecklingsarbetet och innebär att alla medlems- länder i FN förbundit sig att fram tillsammans arbeta för att uppnå en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveck- ling. miljömål konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling i Agenda . Det finns ett antal mål och delmål som har direkta kopplingar till resurshantering och avfallshantering inom mål 12 om hållbara kon- sumtions- och produktionsmönster, se nedan. Många fler av målen har tydliga kopplingar, till exempel mål 3 om hälsa och välbefinnande och mål 6 om rent vatten och sanitet. –Delmål 12.2 uppnå en hållbar förvaltning och ett effektivt nyttjande av naturresurser. –Delmål 12.3 Till 2030 halvera det globala matsvinnet per person i butik- och konsumentledet, och minska matsvinnet längs hela livsmedelskedjan, även förlusterna efter skörd. –Delmål 12.4 uppnå miljövänlig hantering av kemi- kalier och alla typer av avfall under hela deras livscykel, i enlighet med överenskomna internationella ramverket, samt avsevärt minska utsläppen av dem i luft, vatten och mark i syfte att mini- mera deras negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön.