sou · H9B374 · 2021-09-23 00:00:00 — Ett återupptaget ordensväsende medför enligt kommitténs mening att det inte finns något behov av en ny internationell belöningsmedalj eftersom ordensväsendet och regeringens medaljer ger staten möjlighet att till fullo belöna de insatser som varit tanken att belöna med en ny internationell belöningsmedalj. Utgångspunkter för ett modernt belöningssystem I kommitténs kartläggning av utmärkelser har det framkommit att det finns ett stort antal utmärkelser för förtjänst, se kapitel 5. Vi bedömer att utmärkelser för förtjänst även fortsättningsvis utgör ett värdefullt verktyg för arbetsgivare att belöna sina anställda och vi anser inte att det finns något egentligt behov av förändringar i detta avseende. 6.8.1För nit och redlighet i rikets tjänst Kommitténs förslag: Förordningen som reglerar utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst () föreslås ändras så att det framgår att det förutom en medalj och ett konstglas finns ett val mellan ett stort och ett litet armbandsur. I den enkät som kommittén sänt till bland annat myndigheter under regeringen har det framkommit ett brett stöd för att behålla utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Vissa av myndigheterna som svarat på enkäten har uttryckt att det bör övervägas att sänka kravet på anställningstid från statlig tjänst till . Arbetsmarknaden är rörligare än för , men staten är inte begränsad till ett fåtal arbetsgivare, tvärtom. Det är därmed möjligt att vara både statligt anställd och använda sig av sin rörlighet. Till följd av detta kan det finnas ett mervärde att behålla just som ett uttryck för utmärkelsens högre krav. Därtill har pensionsåldern höjts vilket talar för att det nuvarande kravet inte bör sänkas. En förändring av kravet på anställningstid skulle dessutom medföra en större engångskostnad eftersom ett stort antal statsanställda skulle komma ifråga för en utmärkelse. Kommittén har noterat att förordningen i 5 § behöver ett modernare språkbruk i den del som uttrycker att det finns två olika storlekar av det armbandsur som kan väljas. Det framgår i förordningen att valet står mellan ett herrur och ett damur. Kommittén föreslår att det införs ett könsneutralt begrepp, nämligen att det finns ett val mellan ett stort och litet armbandsur. 7De allmänna flaggdagarna, inledning och bakgrund Kommitténs uppdrag är att göra en översyn av de allmänna flaggdagarna. Dessa framgår i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar (förordningen). Regler för den svenska flaggans utseende framgår i lagen (1982:269) om flagga (flagglagen). Flaggans färger framgår i förordningen (1983:826) med riktlinjer för färgnyanserna i flagga. flagga är ljust mellanblå med ett guldgult kors. Korset är vinkelrätt ställt mot flaggans kanter. Flaggan är tvärskuren eller tretungad. En tretungad flagga kan användas av konungen och andra medlemmar av det kungliga huset. På dessa flaggor kan stora eller lilla riksvapnet finnas på ett vitt fält i korsets mitt. En tretungad flagga används också som örlogsflagga vid Försvarsmakten med vissa beteckningar och, om regeringen föreskriver det, av andra myndigheter som bedriver militär verksamhet. När en sådan flagga är befälstecken, markeras detta genom en särskild beteckning i övre inre fältet. Enligt flagglagen får därutöver inga märken, bokstäver eller andra tecken sättas på en svensk flagga. Den rekommenderade gul och blå vimpeln som består av två band som smalnar av vid spetsen kan enligt Stiftelsen , numera Stiftelsen Nationaldag, användas dygnet runt. En s.k. korsvimpel är enligt bl.a. historiskt felaktig och bör inte användas. På allmänna flaggdagar bör vimpeln undvikas, då hissas i stället den svenska flaggan. Flagglagen med tillhörande förordning omfattas inte av kommitténs uppdrag. Ett antal av de allmänna flaggdagarna är även helgdagar. De framgår i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar, men omfattas inte heller av kommitténs uppdrag. De allmänna flaggdagarna, inledning och bakgrund Kommittédirektiven anger att översynen av flaggdagarna ska ha inriktningen att den ska leda till ett minskat antal kungliga flaggdagar vid nästa tronskifte. Kommittén ska även ta ställning till om en eller flera nya allmänna flaggdagar bör införas för att uppmärksamma och högtidlighålla händelser och liknande som är av större betydelse för riket som helhet. Kommittédirektiven uttrycker att de allmänna flaggdagarna ska ha bred förankring och stå sig . De allmänna flaggdagarna är enligt nu gällande förordning följande: –; konungens namnsdag, –; kronprinsessans namnsdag, –; konungens födelsedag, –; veterandagen, –; nationaldag och , –; kronprinsessans födelsedag, –; drottningens namnsdag, –dag för val i hela riket till , –; FN-dagen, –; drottningens födelsedag, –; juldagen. De allmänna flaggdagarna, inledning och bakgrund Helgdagar och deras förhållande till flaggdagar Ett antal av de allmänna flaggdagarna är även helgdagar. Det får konsekvenser för dagens ställning i samhället men även för de personer som eventuellt behöver tjänstgöra för att sköta flaggningen. Att flagga för att uttrycka en gemenskap hos ett folk anses ha förekommit redan för mycket länge sedan i olika kulturer. är ett tidigt exempel på hur en särskild flagga med emblem användes för att skapa enhet och en känsla av styrka genom den romerska örnen. har både byar och städer, liksom olika yrkesgrupper, eller skrån, använt sig av flaggning för att manifestera en viss tillhörighet. Olika länder har på grund av historiska och kulturella skillnader utvecklat olika traditioner och känslomässiga länkar med sitt lands flagga och de flaggdagar som eventuellt används. Kommittén noterar att länder som och inte har några formella flaggdagar men precis som i t.ex. är det mycket vanligt att det flaggas vid officiella byggnader, . Det är således inte specifikt förekomsten av allmänna flaggdagar som innebär att en flagga används i officiella sammanhang. De allmänna flaggdagarna, inledning och bakgrund Mycket lite har publicerats om varför det flaggas. I Hylland (2007 s. 7) hävdas att länder som använder flaggan genom den användningen uttrycker en mer självsäker nationell identitet än länder där det främst flaggas vid speciella tillfällen. I samma verk anges att innebörden av ett lands flagga bör vara så öppen som möjligt för att inkludera så många som möjligt att känna samhörighet med landet. Samma resonemang skulle kunna tillämpas på de allmänna flaggdagarna, det finns sannolikt flera anledningar till att människor önskar hissa den svenska flaggan när det är allmän flaggdag. Den grundläggande tanken bör dock vara att flaggdagen är något att känna gemenskap kring. Det finns, som konstaterats, ingen modern empiri som redogör för varför människor väljer att hissa sin flagga. Detta oavsett om det är flaggdag eller inte. Det torde emellertid vara allmänt vedertaget att flaggstänger med flagga används, oavsett om det är flaggdag eller inte, för att fira eller högtidliggöra en lokal- eller familjegemenskap, exempelvis en familjemedlem, en förening eller en tillställning. Den svenska flaggan förekom i olika officiella sammanhang under slutet av tid. kan den ha använts huvudsakligen som sigill men eventuellt även som flagga (1999 s. 9). Det gula korset har tidigt uppfattats som en svensk nationalsymbol. Färgerna har tagits från det svenska riksvapnet, tre gyllene kronor på blått fält (i s. 45–49). Redan i kung instruktion till de svenska fredsdelegaterna i anges att ”det förgyllda eller gula korset har av ålder varit brukat i rikes vapen”. Det ska därför enligt instruktionen ”alltid föras uti fanor, fänikor (fälttecken) och flaggor”. Även tidigare än så, 1557 utfärdade ett heraldiskt vapen för sonen , av . En del av vapnet visade två korsade tvåtungade lansflaggor som ser ut som dagens svenska flagga (1986 s. 15). Flaggans innebörd var i synnerhet ett kungligt värdighetstecken. Den innebörden försvann emellertid under då flaggan övergick till att bli en symbol för staten. Det var alltså först man kan hävda att flaggan symboliserar nationen (i s. 50). Flaggning till havs med statsflagga var relativt tidigt förekommande, främst på de kungliga, statliga skeppen. började även handelsskeppen att flagga eftersom flaggan hjälpte dem att inge respekt på de ofta rättslösa haven. De allmänna flaggdagarna, inledning och bakgrund den första lagstiftningen om hur den svenska flaggan fick användas. Lagstiftningen gällde de två olika versioner av svenska flaggor som tilläts samt användandet av flaggan i sig. Någon reglering av allmänna flaggdagar förekom dock inte. Flaggning på land var mindre vanligt och kan ha utförts främst på byggnader som uppfattats som sjöfästningar. Ännu var det ovanligt att flaggan hissades på land. förekom flaggning vid svenska ambassader och på konstverk framgår flaggning vid vissa slott. Nationalromantiska och klassicistiska stilideal innebar att den svenska flaggan ofta förekom i konst och dikt, exempelvis i poesi. Däremot var det få svenskar som visste hur flaggan såg ut (Bökvall i s. 15). Den första kontakt många svenskar hade med den svenska flaggan var genom illustrationer på tobakspaket, konservburkar eller som pappersflaggor att sätta i majstången, julgranen eller när bröllop firades (Björnstad 1967 s. 45 som hänvisar till en enkät utförd ). 1819 utfärdade de första bestämmelserna för arméns regementen om franskt inspirerade blågula fanor med lilla riksvapnet i centrum och kungens namnchiffer i övre hörnet. Armén förde blågula fanor fram till och med regeringstid. återgick armén till att föra fanor med landskapsvapen enligt 1600-talsmodell. Den tretungade flaggan förs som fana/fälttecken vid marinens sjöstridsförbund, vid förband i insats utom riket, vid vissa försvarsmaktsenheter och hemvärnsbataljoner. Eftersom flaggan var en symbol för staten ansågs det inte lämpligt att den användes av enskilda. Redan innan trontillträdet började emellertid prins att flagga på sitt sommarresidens. Efter att han sedan blev kung var flaggan på hissad han befann sig på . Det var dock inte en populär åtgärd eftersom det ansågs fåfängt (1999 s. 14). Till denna historia hör förstås relationen mellan , eller i alla fall kung och som var i union med . infördes ett nytt unionsmärke som satt i översta hörnet av de båda ländernas flaggor, den s.k. sillsallaten. blev motståndet mot unionsmärket en symbol för de norska självständighetssträvandena. 1893 och 1896 beslutade det norska att ta bort unionsmärket i den norska handelsflaggan. la emellertid in sitt veto. När 1898 fattade samma beslut för tredje gången skrev De allmänna flaggdagarna, inledning och bakgrund han året därpå under flagglagen eftersom den annars skulle ha tilllämpats utan hans underskrift. Från det att sammankallades 1871 var en flagga hissad när var samlad. Efter den tidpunkten började statens officiella byggnader, hus och skolor att flagga. Även flaggning vid högtidliga tillfällen började utvecklas . Den svenska flaggan sågs emellertid fortfarande som en symbol mer för makten, kungahus, regering och krigsmakt, än en gemensam nationalsymbol vilket kan vara en förklaring till att många svenskar inte anammade traditionen med flaggning så snabbt. Även termer som ”personligt högmod” användes för att beskriva de privatpersoner som flaggade (Björnstad 1967 s. 48). relation med grannländerna, skillnad mellan stad och landsbygd samt hur makten uppfattades av den enskilde är några av förklaringarna till den varierande relation svenskar haft till den svenska flaggan. För att stärka känslan för nationen grundade och . Dessa två svenska muséer innebar en möjlighet att knyta samman landets historia och traditioner. organiserades vårfester på . Där ägde stora festtåg rum, personer utklädda till tidigare konungar deltog och skolbarn viftade med flaggor, allt för att påminnas om den svenska historien. Vid var emellertid förhållandet med våra grannländer spänt och flaggan symboliserade hela den skandinaviska halvön (Björnstad i ). Delar av samhället började emellertid använda den svenska flaggan och behovet av en reglering kring tidpunkter för flaggning uppstod. Spår av detta återfinns exempelvis i ett beslut som framgår i 1894 om flaggdagar för skolor i . Unionen med upplöstes 1905, året efter trädde en ny flagglag i kraft i , unionsmärket var nu borta från den svenska flaggan. Den organiserades på . Det bakomliggande syftet var att skapa en nationaldag vilket blev verklighet 1983. 1939 publicerade Kungl. , efter initiativ av Stiftelsen (Stiftelsen Nationaldag), den första förteckningen över de s.k. allmänna flaggdagarna i almanackan, vilken akademin hade ensamrätt att ge ut. Det fanns ingen lagstiftning som reglerade flaggdagarna, De allmänna flaggdagarna, inledning och bakgrund det fanns dock regler Försvarsmakten utfärdade på egen hand. Majoriteten av de nu gällande flaggdagarna är kvar . uttalade att det fanns ett behov av en enhetlig ordning för rikets samtliga allmänna flaggdagar och 1961 tillsattes en utredning som bl.a. hade till uppdrag att utreda en sådan ordning. Detta resulterade i betänkandet Rikets Vapen och Flagga (SOU 1966:62). I betänkandet framfördes tankesättet att ju färre allmänna flaggdagar, desto mer tyngd åt de som utgör allmänna flaggdagar. Betänkandet kompletterades senare av en promemoria från (Ds Ju 1981:4) vilket sedan ledde fram till proposition (1981/ 82:109) med förslag till lagstiftning om riksvapen och flagga. I promemorian föreslogs även en förordning som reglerade de allmänna flaggdagarna. Regleringsformen valdes för att enkelt kunna ändra flaggdagarna vid behov. Förordningen innebar att de flaggdagar som blivit del av en det allmänna medvetandet bestod. Ett antal myndigheter har antagit närmare föreskrifter för hur de tillämpar flaggdagarna som framgår i förordningen om de allmänna flaggdagarna. Försvarsmakten är ett exempel på en sådan myndighet. Förordningen i sig innehåller dock inte något krav på att flaggning ska ske när flaggdagarna infaller. Ett flertal svenska myndigheter flaggar emellertid när allmän flaggdag infaller, samt vid helgdagar. En önskan om sådan frivillig ordning uttrycktes redan i propositionen 1981 (s. 41–42). Stiftelsen Nationaldag som bl.a. har till uppgift att främja intresset för användandet av flaggan uppmanar alla som kan att använda sina flaggstänger, vare sig det är allmän flaggdag eller inte, till fest, för ett hedra någon eller vid sorg vare sig det rör familjen eller vårt gemensamma samhälle. 8Redogörelse för befintliga flaggdagar Den största delen av de allmänna flaggdagarna i har varit flaggdagar . De har sitt ursprung i kristna helgdagar, i vår monarki, i tradition men även i engagemang i internationell verksamhet. Liknande anledningar till flaggdagar går att återfinna i andra europeiska länder. Ett antal länder har också andra bakomliggande skäl till vissa av sina flaggdagar än vad har, exempelvis så uppmärksammar de länder som genomlevt ockupation frihetsdagen eller motsvarande dag. Det finns flera exempel i på flaggdagar som är ämnade att sörja och minnas krigets offer och de hårda tider ett land gått igenom snarare än att fira. Antalet flaggdagar varierar stort mellan olika länder. Antalet årliga formella flaggdagar i ett urval av europeiska länder ser ut som följer: tjugo, nitton, femton, och tretton, och elva, och tio, åtta, sju, fyra, och tre. och har inga formella flaggdagar. Ett antal länder har utöver årligt återkommande flaggdagar även flaggdagar som infaller vid val till olika statliga eller kommunala församlingar. Kommittén konstaterar att har något fler allmänna flaggdagar jämfört med majoriteten av länder i vårt närmaste grannskap. Redogörelse för befintliga flaggdagar 8.2De allmänna flaggdagarna i enligt nu gällande förordning är en allmän flaggdag . Årets första dag i den gregorianska kalendern, härrör från romarna och förkristen tid. I de protestantiska länderna i norra räknas dagen som årets första från 1600 och 1700-talen. Konungens namnsdag, , är en allmän flaggdag , året då konungen föddes och blev kronprins. Kronprinsessans namnsdag, , är en allmän flaggdag , efter att kvinnlig tronföljd infördes . infaller i den första söndagen efter den ecklesiastiska (metonska) fullmånen som infaller på eller närmast efter vårdagjämningen. Dagen firas i tradition till minne av uppståndelse. är en allmän flaggdag i . Konungens födelsedag, , är en allmän flaggdag . är en traditionell festdag i stora delar av . Den dagen har firats som en ickekyrklig folkfest sedan medeltiden eller ännu längre tillbaka i tiden. är också arbetarrörelsens dag. Arbetarrörelsens dag, firas och är en allmän flaggdag i . firas enligt tradition för att fira kyrkans födelse, den infaller den tionde dagen efter . är en allmän flaggdag i . Veterandagen, , är en flaggdag för att hedra och uppmärksamma svensk personal som omkommit i, deltagit i eller deltar i nationella eller internationella militära eller civila insatser. Veterandagen är en allmän flaggdag i och firas som den av FN instiftade . och nationaldag, . Den svenska flaggan har firats , som allmän flaggdag . fick 1983 status som nationaldag. Datumet återkopplar till flera händelser som inträffat . Det är den dag 1523 vid i valdes till konung över det som då utgjorde . Det är även den dag 1809 en ny regeringsformen med grund i en tydlig maktdelningsprincip skrevs under. Slutligen är det även den dag 1973 när vår nu gällande regeringsform, som befäste och Redogörelse för befintliga flaggdagar stärkte som demokrati och rättsstat, antogs första gången av . firas i och i många andra länder i norra . I firas dagen den tredje lördagen i anslutning till sommarsolståndet – årets längsta dag. är en allmän flaggdag i . Kronprinsessans födelsedag, , blev en allmän flaggdag 1982, efter att kvinnlig tronföljd infördes . Drottningens namnsdag, , är en allmän flaggdag när genom äktenskapet med konungen blev drottning. Valdagen, dagen för val i hela riket till (som regel ), är en allmän flaggdag . FN-dagen, , högtidlighåller ikraftträdande och är en allmän flaggdag . , , är i en allmän flaggdag till minnet av död vid slaget i Lützen . Även i uppmärksammas som en s.k. övrig flaggdag med namnet Svenska dagen. Den är däremot inte en allmän flaggdag i . , , är en allmän flaggdag till minne av dödsdag och är också den dag då nobelprisen delas ut. Dagen har varit en allmän flaggdag i . Drottningens födelsedag är en allmän flaggdag i när genom äktenskapet med konungen blev drottning. Juldagen, , är i liksom i många andra kristet dominerade länder en allmän flaggdag för att fira . Den är en allmän flaggdag i . 9Överväganden och förslag, allmänna flaggdagar 9.1Ny allmän flaggdag, val till Kommitténs förslag: Dag för val till , vilket infaller , blir ny allmän flaggdag. Det första direktvalet till ägde rum och direktval har ägt rum i alla EU:s medlemsstater. består av folkvalda ledamöter som medborgarna i respektive medlemsstat har röstat fram. Fördelningen av ledamöter i är i huvudsak proportionell i förhållande till respektive medlemsstats befolkningsmängd. Valet innebär att medborgarna med rösträtt i EU:s medlemsstater genom direkta val röstar fram de ledamöter de vill se som företrädare i . Till en början bestod emellertid av ledamöter som valdes av medlemsstaternas egna parlament. påbörjades dock diskussioner kring och 1976 togs beslut om att företrädare skulle väljas genom direkta val. Det finns vissa gemensamma regler för hur valet till ska gå till. Bland annat regleras möjligheten att erbjuda olika röstmetoder, röstning i tredjeland och skyddet av personuppgifter. Det är unionsmedborgare med rösträtt som får rösta i valet. har alltfler svenskar röstat i EU-valet. Dock föreligger fortfarande en väsentlig skillnad i valdeltagande mellan EU-valet och riksdagsvalet; valdeltagandet bland röstberättigade i riksdagsvalet var och i EU-valet var det som röstade. Överväganden och förslag, allmänna flaggdagar Valdagen är ett tillfälle att fira och uppmärksamma demokratin. Dagen för val till Europarlamentet är i likhet med dagen för riksdagsvalet ett konkret uttryck för demokrati och innebär att unionsmedborgare med rösträtt har möjlighet att utnyttja sin rätt att välja representanter till . Dagen för val till är en allmän flaggdag i , och . När FN-dagen gjordes till allmän flaggdag var det för att uttrycka en önskan att flagga för något är del av, ett liknande resonemang kan föras vad avser val till . På samma sätt som det allmänna valet till uppmärksammas genom en allmän flaggdag föreslås att även dagen för valet till blir en allmän flaggdag för att markera den betydelse dagen har för demokratin. EU-valet infaller i alla EU:s medlemsstater under en på förhand fastställd tidsperiod. Som utgångspunkt ska tidsperioden infalla men den kan ändras till april, maj eller juli efter beslut av Europeiska unionens råd. 2019 ägde valet rum , beslut om tidsperioden togs . Detta innebär att flaggdagen kommer att infalla och ofta vid olika datum. Det kan i detta sammanhang noteras att även flera andra flaggdagar saknar ett exakt datum. 9.2Ett mindre antal flaggdagar med koppling till kungahuset Kommitténs förslag: De dagar som , Drottning och tronföljaren, Kronprinsessan , har namnsdag (, och ) ska efter nästa tronskifte inte längre vara allmänna flaggdagar. Efter nästa tronskifte ska även Drottning födelsedag () utgå som allmän flaggdag. De kungliga flaggdagarna ska efter den tidpunkten endast omfatta tronföljarens födelsedag från det år tronföljaren fyller , och regentens födelsedag. utredning om de allmänna flaggdagarna föreslog att den ordning som då gällde skulle bestå. Det innebar att konungens och tronföljarens födelsedag och namnsdag utgjorde allmänna flaggdagar. Överväganden och förslag, allmänna flaggdagar utgör konungens, hans makas samt tronföljarens födelsedag och namnsdag allmänna flaggdagar. Födelsedagar är allmänna flaggdagar i och för fler personer än regenten och tronarvingen, exempelvis gemål, prinsar och prinsessor. I är hela tolv kungliga födelsedagar allmänna flaggdagar för tillfället, samt drottningens kröningsdag och bröllopsdag. Firande av namnsdagar har sina anor i kalendrar upprättade av den grekisk-ortodoxa och den katolska kyrkan. Varje har en festdag och den person som var döpt efter ett firade sin namnsdag enligt kalendern. I förekommer det att det flaggas i en delstat när dess skyddshelgon har namnsdag, utan att dagen därmed är en allmän flaggdag. inkluderar inte bara ett men flera namn som kan firas. Firandet av en persons namnsdag i är emellertid inte en trend som förefaller växa. Inget annat land i norra har en namnsdag som allmän flaggdag. I kommittédirektiven anges att kommitténs arbete ska ha inriktningen att vid nästa tronskifte minska antalet kungliga flaggdagar på så sätt att endast statschefens och tronföljarens födelsedagar och namnsdagar ska vara allmänna flaggdagar. Kommittédirektiven uttrycker också att de allmänna flaggdagarna ska ha bred förankring och stå sig . Kommittén föreslår i enlighet med den inriktningen att samtliga tas bort som allmänna flaggdagar. Förhoppningen är att de kvarvarande flaggdagarna då får större utrymme. Av samma anledning föreslås att regentens gemåls födelsedag tas bort som flaggdag. Den allmänna (drottning födelsedag) föreslås därför tas bort som allmän flaggdag vid nästa tronskifte. Detta är också i linje med den inriktning som framgår i kommittédirektiven. Den föreslagna kopplingen till 18-årsgränsen för när tronföljarens födelsedag ska bli flaggdag överensstämmer med tidpunkten för när en person kan bli statschef eller inträda som riksföreståndare enligt 5 kap. 2 och 4 §§ regeringsformen och är en naturlig utgångspunkt för när en tronföljare får en mer officiell position. Även om det inte finns någon direkt koppling mellan flaggdagar och salutdagar kan det med anledning av de föreslagna ändringarna finnas skäl att även se över förordningen (1996:931) om salut. Överväganden och förslag, allmänna flaggdagar