sou · H9B378 · 2021-10-08 00:00:00 — Det är viktigt att barnet i den mån det är möjligt och lämpligt får information om sin hälso- och sjukvård, men det är också viktigt att information är tillgänglig för barnets vårdnadshavare när det är ändamålsenligt, till exempel när barnet själv inte vill eller har möjlighet att hantera informationen. Ut- redningen har fått indikationer på att dagens ordning kan innebära vissa svårigheter och hinder, vilket bland annat kan påverka barns del- aktighet och möjlighet till insyn. Utredningen gör bedömningen att det krävs en särskild utredning av om dagens lagstiftning är ändamåls- enlig eftersom frågan är av stor vikt ur ett barnrättsperspektiv. Utredningen lämnar också bedömningen att Utredningen om sam- manhållen information inom vård och omsorgs (S 2019:01) förslag till bestämmelser som tillåter att vårdgivare, under vissa förutsättningar, ger ombud elektronisk tillgång till patientuppgifter bör genomföras. Detta bör stärka barns rätt till hälsa och sjukvård, eftersom det möj- liggör för barn att få hjälp och stöd i hanteringen av sina vårdärenden under vissa förutsättningar. Utredningens förslag och bedömningar är bra för alla barn men gynnar särskilt späda barn, barn och unga med psykisk ohälsa, funk- tionsnedsättningar, kroniska sjukdomar, samsjuklighet och barn och unga som av olika skäl har behov av samordnande insatser från olika aktörer. Utredningens förslag att får i uppdrag att kart- lägga behov hos gruppen barn och unga med långvariga och stora vård- och omsorgsbehov riktar särskilt ljus på dessa barn och unga. Upp- draget förväntas leda till ett bättre kunskapsunderlag för myndig- heter och vård- och omsorgsgivare som till exempel kan användas i planering, utformning, prioriteringar och i kompetensutveckling och kompetensförsörjningsfrågor. Barn och unga med kroniska sjukdomar eller social utsatthet, har ofta sammansatta och breda behov som vård och omsorg sällan kan möta fullt ut. Ett bättre kunskapsunderlag skulle medföra att dessa barn och unga och deras familjer kan få en mer koordinerad vård och omsorg, ett bättre psykosocialt stöd och mer ändamålsenliga insatser. Utredningens samtliga förslag och bedömningar syftar till att skapa förutsättningar för att barn ska få en så bra hälso- och sjukvård som möjligt och på så sätt utvecklas optimalt. Förslagen och bedömning- arna kan bidra till att barn tillförsäkras hälsofrämjande och förebyg- gande insatser som är kunskapsbaserade, ändamålsenliga och jämlika. Sammantaget bidrar utredningens förslag och bedömningar således till att säkerställa barnets rättigheter enligt . 7.2.2Konsekvenser för unga personer Bedömning: Utredningens förslag får positiva effekter för unga personer . Skälen för utredningens bedömning: Ovan har utredningen be- skrivit hur utredningens förslag och bedömningar gagnar barn. Av samma skäl får förslagen och bedömningarna positiva konsekvenser även för unga personer . 7.3Konsekvenser för den personliga integriteten Bedömning: Utredningens förslag om ändring i patientdatalagen medför konsekvenser för den personliga integriteten. Behoven och vinsterna med förslaget till lag om ändring i patientdatalagen över- väger integritetsriskerna. Befintliga bestämmelser i patientdatalagen ger ett fullgott skydd för den enskildes personliga integritet. Skälen för utredningens bedömning: Som redovisats i kapitel 5, För- slag och bedömningar, innebär utredningens förslag ett förtydligande av att personuppgifter får behandlas i nationella och regionala kvali- tetsregister för att fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten även av de hälsofrämjande och förebyggande åtgärderna inom hälso- och sjuk- vården. Detta är något som inte tydligt framgår av nuvarande regler- ing. Även om lagförslaget är ett förtydligande av gällande rätt kan det i praktiken innebära att fler personuppgifter om hälsa, det vill säga känsliga personuppgifter, kopplade till förebyggande och hälsofräm- jande åtgärder behandlas. Lagförslaget skulle även kunna innebära att antalet registrerade individer ökar eftersom det finns personer som endast kommer i kontakt med hälso- och sjukvården vid före- byggande och hälsofrämjande insatser. Generellt kan sägas att ju större informationsmängder som finns samlade så att personuppgifter kan sökas och sammanställas på ett enkelt sätt, desto mer ökar möjlig- heterna till kontroll över och kartläggning av individer. Det ska vidare noteras att, i den mån det rör sig om barn, förtjänar deras person- uppgifter ett särskilt skydd, eftersom barn kan vara mindre med- vetna om berörda risker, följder och skyddsåtgärder samt om sina rättigheter.4 Det ökade antalet registrerade och det ökade antalet personuppgifter innebär således en integritetsrisk. Eftersom utred- ningens författningsförslag utgör ett förtydligande av gällande rätt och inte innebär ytterligare möjligheter att behandla personuppgifter än vad dagens lagstiftning ger utrymme för är utredningens bedömning att patientdatalagens sjunde kapitel ger ett fullgott skydd för den per- sonliga integriteten. Enligt utredningens bedömning innehåller patient- datalagen redan effektiva integritetsstärkande bestämmelser, vilka infördes just för att skydda den enskildes personliga integritet.5 Vid införandet av patientdatalagen gjordes även en integritetsanalys. Enligt dataskyddsförordningen6 får personuppgifter enbart samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål (arti- kel 5.1 b dataskyddsförordningen). Av hänsyn till enskildas person- liga integritet får personuppgifter i kvalitetsregister inte behandlas för andra ändamål än de ändamål som anges i patientdatalagen. Det innebär att det inte är tillåtet att behandla personuppgifterna för andra ändamål även om dessa inte är oförenliga med det ändamål för vilket uppgifterna har samlats in, det vill säga kvalitetssäkring.7 Dataskydds- förordningens finalitetsprincip, det vill säga att personuppgifter senare får behandlas för andra ändamål om de inte är oförenliga med det ur- sprungliga ändamålet, gäller alltså inte vid behandling av personupp- gifter i nationella eller regionala kvalitetsregister. Av förarbetena till patientdatalagen framgår att det primära ända- målet, det vill säga utveckling och kvalitetssäkring av vården, måste brytas ner i mer preciserade ändamål som är anpassade för varje sär- skilt register och det medicinska specialområde eller motsvarande som 4Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG, dataskyddsförordningen, skäl 38. 2007/08:126 m.m., s. 177. 6Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG. 2007/08:126, s. 180. avses täckas med registret.8 För att ändamålet för kvalitetsregister som främst behandlar hälsovård inte ska bli för generellt och vidlyftigt behöver det alltså specificeras. Ett preciserat ändamål medför att per- sonuppgifterna i registret begränsas, vilket skyddar den enskildes per- sonliga integritet. För att få registrera uppgifter i ett nationellt eller regionalt kvali- tetsregister krävs att patienten inte motsatt sig det. Att den enskilde själv har möjlighet att bestämma över tillgången till och behandlingen av hans eller hennes personuppgifter är en viktig del av skyddet för den personliga integriteten. Vidare är den personuppgiftsansvarige skyldig att lämna patienten utförlig information om den hantering av personuppgifter som gäller för det aktuella kvalitetsregistret innan uppgifterna registreras. Konsekvensen av detta är att den enskilde kan göra ett informerat val. Av regleringen framgår även vem som är per- sonuppgiftsansvarig och vem som får ha åtkomst till uppgifterna. Av patientdatalagen framgår tydligt när uppgifter, som är insam- lade för kvalitetssäkring, kan lämnas ut till tredje man. Det får ske endast om mottagaren ska använda uppgifterna för att själv bedriva kvalitetssäkring av hälso- och sjukvård, för forskning inom hälso- och sjukvårdsområdet eller för att framställa statistik. Modellen att specifikt beskriva tillåtna utlämnanden medför enligt motiven till patientdatalagen ett starkt integritetsskydd för den enskilde.9 Personuppgifter i ett nationellt eller regionalt kvalitetsregister ska dessutom gallras när de inte längre behövs för ändamålet att systema- tiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet. Enligt moti- ven till patientdatalagen balanserar denna bestämmelse önskemålet om att skydda den enskildes integritet gentemot behovet av att kunna genomföra långsiktig uppföljning.10 Utredningen bedömer att det hälsofrämjande arbetet är en grund- läggande förutsättning för att åstadkomma en bättre hälso- och sjuk- vård för barn och unga. Det lägger även grunden för en långsiktigt socialt och ekonomiskt hållbar hälso- och sjukvård. Hälsofrämjande åtgärder tidigt i livet skapar dessutom förutsättningar för en god hälsa för barn och unga och är en långsiktig investering i hållbar fysisk, psykisk och social hälsa för den enskilde. Hälsofrämjande och före- byggande arbete förutsätter kunskap om de faktorer som påverkar 2007/08:126, s. 179. 2007/08:126, s. 180. 2007/08:126, s. 194. hälsan, det vill säga de skydds- och riskfaktorer som främjar god hälsa och som ökar risk för ohälsa. Behandling av personuppgifter kopp- lade till förebyggande och hälsofrämjande åtgärder i kvalitetsregister skapar förutsättningar för sådan kunskap. Av dessa skäl är behand- lingen av personuppgifter om hälsofrämjande och förebyggande åtgär- der till fördel både för hälso- och sjukvården och för den enskilde patienten. Med beaktande av de befintliga integritetsstärkande bestäm- melserna i patientdatalagen och vikten av att personuppgifter om hälsofrämjande och förebyggande åtgärder behandlas bedömer utred- ningen att behoven och vinsterna med förslaget överväger integri- tetsriskerna. Inför att dataskyddsförordningen skulle börja tillämpas i gjorde (S 2016:05) en översyn av regis- terförfattningarna inom verksamhetsområde. slutsats var att bestämmelsen om kva- litetsregisters ändamål i 7 kap. 4 § patientdatalagen var förenlig med dataskyddsförordningen. Detta då behandlingen i registren kan anses nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse enligt artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen.11 De förslagna ändringarna i 7 kap. 1 och 4 §§ patientdatalagen innebär inte någon förändring i detta avseende. Utredningen gör därför bedömningen att förslaget är förenligt med dataskyddsförordningen. Bedömning: Utredningens förslag bidrar till utvecklingen av mer effektiva vårdprocesser och kunskaper om vilka insatser som leder till bättre hälsa för barn och unga. bidrar det till en bättre hälsa i befolkningen vilket får positiva konsekvenser för samhälls- ekonomin. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen redogör i delbe- tänkandet för de samhällsekonomiska vinsterna med tidiga insatser.12 De kompletterande förslagen om uppföljning och informationsdel- ning som utredningen lämnar i detta slutbetänkande bidrar också till 11SOU 2017:66 Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning, s. 355. 12SOU 2021:34, s. 421 ff. och bilaga 4, s. 569. de samhällsekonomiska vinsterna. Utredningens förslag när det gäller uppföljning ska bidra till att kvalitetssäkra barn- och ungdomshälso- vårdens verksamhet och de hälsofrämjande och förebyggande insat- ser som ges till barn och unga. Det är angeläget att följa upp barns och ungas hälsa på gruppnivå för att kunna utvärdera om insat- serna är effektiva och leder till avsedda resultat. Effektiva insatser före- bygger ohälsa och behovet av fördjupade vård- och behandlingsinsatser. Informationsdelning inom och mellan vårdgivare är en förutsättning för att få till stånd en mer sammanhållen vård. Sammanhållna vård- processer där barn och unga får vård i ett tidigt skede bidrar till en mer effektiv vård. När det gäller uppföljning föreslår utredningen att får i uppdrag att utreda om det är möjligt och lämpligt att följa upp barns och ungas hälsa i hälsodataregister, och lämna nödvändiga för- fattningsförslag för att så kan ske. Utredningen föreslår också att bör få i uppdrag att utreda om det är möjligt och lämp- ligt att i ett hälsodataregister behandla uppgifter om barn och unga som fått hälso- och sjukvård inom elevhälsans medicinska insatser respektive på ungdomsmottagningarna och lämna nödvändiga författ- ningsförslag. Sådan uppföljning bidrar till ökad kunskap om barns och ungas hälsoutveckling på gruppnivå och kunskaper om vilka tecken på avvikelser som indikerar sjukdom. Kunskaper om vilka faktorer som påverkar sjukdom och vilka insatser som leder till god hälsa är nödvändiga för att för att kunna sätta in rätt insatser i ett tidigt skede. Tidiga insatser för att förebygga sjukdom minskar behovet av hälso- och sjukvården och därmed kostnader för samhället. Det leder också till minskat lidande för barn och unga och ett bättre hälsoutfall senare i livet. bidrar det till en mer jämlik hälsa i hela befolkningen. Utredningen ser även behov av insatser som möjliggör uppföljning och jämförelser av barn- och ungdomshälsovårdens verksamhet. Av den anledningen föreslår utredningen bland annat ett förtydligande av att personuppgifter får behandlas i kvalitetsregister för ändamålet att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra även hälsovårdens kvalitet. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att följa upp verksamhetens effektivitet och att barn- och ungdomshälsovård ges på likvärdiga grunder i landet. Det bidrar till kunskaper om hur vårdverksamheten kan utvecklas och skapar förutsättningar för en mer jämlik vård för barn och unga. Utredningens förslag att ska få i uppdrag att kart- lägga förekomsten av och behoven hos barn och unga med långvariga och stora vård- och omsorgsbehov, har också stor samhällsekono- misk nytta. Uppskattningsvis av vårdens kostnader rör denna målgrupp. En mer effektiv och koordinerad vård samt mer ända- målsenliga och samordnade insatser som inkluderar stöd till barnet eller den unge och deras närstående sparar inte bara samhällets resur- ser utan frigör också hälsokapital nu och . Utredningen har dessutom uppmärksammat att det kan uppstå vissa praktiska svårigheter när hälso- och sjukvården ska avgöra huruvida uppgifter som finns i hälso- och sjukvården om ett barn, ska lämnas ut till barnet eller dess vårdnadshavare. Utredningen föreslår därför att en utredning ska tillsättas med uppdrag att se över om dagens lag- stiftning är ändamålsenlig när det gäller utlämnande av uppgifter från hälso- och sjukvården till barn respektive vårdnadshavare. Förslaget förväntas underlätta för hälso- och sjukvården att ta ställning till om uppgifter ska lämnas ut till barn eller deras vårdnadshavare och därmed mer effektiva processer. Det förväntas också bidra till att barn och deras vårdnadshavare görs delaktiga i hälso- och sjukvården på ett mer ändamålsenligt sätt. 7.5Ekonomiska och andra konsekvenser för staten Bedömning: Utredningens förslag är en investering i en mer effek- tiv vård. På kort sikt får förslagen vissa administrativa och eko- nomiska konsekvenser för staten. Skälen för utredningens bedömning: Utredningens förslag när det gäller uppföljning av den hälsofrämjande och förebyggande verksam- heten inom barn- och ungdomshälsovården och bättre förutsättningar att lämna ut uppgifter till den enskilde själv, kommer att medföra vissa administrativa insatser och kostnader för staten. Det gäller uppdrag till att utreda om det är möjligt och lämpligt att följa barns och ungas hälsa i hälsodataregister och lämna nödvändiga författningsförslag för att så kan ske. Det gäller även uppdragen till att utreda om det är möjligt och lämp- ligt att i ett hälsodataregister behandla uppgifter om barn och unga som fått hälso- och sjukvård inom elevhälsans medicinska insatser respektive på ungdomsmottagningar. Utredningen bedömer i sam- råd med att kostnaderna för uppdragen kan variera , beroende på om regeringen väljer att ge ett eller flera nya uppdrag eller beslutar att kom- plettera något eller några av befintliga uppdrag. Denna kostnad avser endast de uppdrag som utredningen föreslår. Om Social- styrelsen bedömer att det är möjligt och lämpligt att följa barns och ungas hälsa i hälsodataregister och att behandla uppgifter om barn och unga som fått hälso- och sjukvård inom elevhälsans medicinska insatser respektive ungdomsmottagningar, kommer arbetet med att realisera datainsamlingen att innebära ytterligare kostnader. Det gäller vidare uppdrag till att stödja implemen- teringen av den hälsoreform som utredningen föreslår i delbetänkan- det och att följa upp utvecklingen av barn- och ungdomshälsovården med stöd av indikatorer. uppskattar att uppdraget be- höver genomföras under till en kostnad av cirka 2 miljo- ner kronor . Det gäller också uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgs- analys att utvärdera effekterna av hälsoreformen för barn och unga. Myndigheten uppskattar att uppdraget behöver genomföras under cirka till en kostnad av totalt . Det gäller dessutom utredningens förslag att befint- liga uppdrag att utveckla den nationella uppföljningen av hälso- och sjukvården med fokus på primärvård (dnr S2020/03319/FS) behöver kompletteras med ett tydligt barn och unga-perspektiv för att det ska vara möjligt att följa upp hur barns och ungas behov tillgodoses i omställningen till en god och nära vård. uppskattar att uppdraget behöver förlängas med till en kostnad av . Uppdraget till att kartlägga vårdbehov hos barn och unga med långvariga och stora vård- och omsorgsbehov innebär också vissa kostnader för staten. Uppdraget bygger huvudsakligen på att fri- villiga regioner utför mycket av arbetet med datakörningar och analy- ser men bör leda och samordna arbetet. Utredningen bedömer i samråd med att uppdraget behöver genom- föras under till en kostnad av . Där- utöver bör avsättas för stimulans- medel till deltagande regioner för deras arbete. Därutöver föreslår utredningen ett förtydligande i patientdata- lagen (2008:355) av att kvalitetsregisters ändamål är att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra även hälsofrämjande och före- byggande åtgärder. Förslaget innebär inga omedelbara kostnader för staten. Det är i första hand huvudmännen som bör avsätta medel för denna verksamhet. Utredningen bedömer dock att staten bör tillskjuta stimulansmedel för utvecklingen av registren, se även kapitel 5, För- slag och bedömningar och avsnitt 7.16 för mer information om ut- redningens bedömningar och kostnadsberäkningar. Uppföljning av barn- och ungdomshälsovårdens verksamhet behövs för att tillför- säkra att vården håller god kvalitet, är effektiv och likvärdig i landet. I betänkandet lämnar utredningen vidare ett förslag om att reger- ingen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över om dagens lagstiftning är ändamålsenlig när det gäller utlämnande av uppgifter från hälso- och sjukvården till barn respektive vårdnadshavare. Ut- redningen har i sitt arbete uppmärksammat att det kan uppstå vissa praktiska svårigheter när hälso- och sjukvården ska avgöra huruvida uppgifter om ett barn som finns i hälso- och sjukvården ska lämnas ut till barnet eller dess vårdnadshavare. Även detta förslag får vissa administrativa och ekonomiska konsekvenser för staten. 7.6Ekonomiska och andra konsekvenser för regioner Bedömning: Utredningens förslag är en investering i en mer effek- tiv vård. På kort sikt kan förslagen dock få administrativa och ekonomiska konsekvenser för regionerna. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen föreslår att får i uppdrag att utreda om det är möjligt och lämp- ligt att följa barns och ungas hälsa i hälsodataregister, och lämna nöd- vändiga författningsförslag för att så kan ske. Utredningen föreslår även att får i uppdrag att utreda om det är möjligt och lämp- ligt att i ett hälsodataregister behandla uppgifter om barn och unga som fått hälso- och sjukvård inom elevhälsans medicinska insatser respektive på ungdomsmottagningarna och lämna nödvändiga för- fattningsförslag. Förslagen kan komma att innebära vissa kostnader för regionerna i samband med administreringen av de hälsouppgifter som ska lämnas till . Vilka kostnader det handlar om behöver dock preciseras inom ramen för uppdrag. Utredningen föreslår också en ändring i patientdatalagen (2008:355) som innebär ett förtydligande av att kvalitetsregisters ändamål är att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra även hälsofrämjande och förebyggande åtgärder. Det skapar förutsättningar för att utveckla kvalitetsregister för den hälso- och sjukvård som bedrivs inom barn- och ungdomshälsovården. Det förväntas underlätta regionernas arbete med att säkra kvaliteten, effektiviteten och likvärdigheten i barn- och ungdomshälsovården. Förslaget innebär inga nya eller obligatoriska uppgifter för regio- nerna. Utredningen bedömer dock att utvecklingen av nationella kva- litetsregister för barn- och ungdomshälsovårdens verksamhet är nöd- vändig för att kunna tillförsäkra barn och unga en verksamhet av god kvalitet och som ges på likvärdiga grunder i landet. Att följa upp verk- samhetens kvalitet är också ett krav i enlighet med hälso- och sjukvårds- lagstiftningen, bland annat ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras enligt 5 kap. 4 § hälso- och sjuk- vårdslagen [2017:30]. På kort sikt skulle en anslutning till kvalitets- register för barn- och ungdomshälsovårdens verksamheter, innebära kostnader för regionerna. Det handlar i första hand om kostnader för att anpassa vårdinformationssystemen så att information kan föras över på ett automatiserat sätt från journalsystem till kvalitetsregistren samt kostnader för förvaltningen av registren. På kort sikt kan anslut- ningen till ett kvalitetsregister också innebära viss ökad administra- tion när det gäller registrering av uppgifter, men i takt med att systemen utvecklas och insamlingen av hälsouppgifter automatiseras minskar den administrativa bördan. Utredningen bedömer att det dessutom kan uppstå kostnader för kompetensutveckling i samband med att nya system införs. Utredningen gör dock bedömningen att kostnaderna för de utvecklade informationssystemen på lång sikt är en investering i en mer effektiv vård av barn och unga som i ett tidigare skede kan förebygga en allvarligare utveckling och kostnader för fördjupade insatser. Uppdraget till att kartlägga förekomsten av och behoven hos barn och unga med långvariga och stora vård- och om- sorgsbehov innebär att frivilliga regioner utför mycket av arbetet med datakörningar och analyser. Utredningen föreslår att de regioner som deltar i kartläggningen ska få viss ersättning. att kartläggningen kommer att leda till ökad kunskap om barn och unga med långvariga och stora vård- och omsorgsbehov vilket kan stödja regionernas arbete med att organisera och planera hälso- och sjukvården för dessa barn och unga på ett mer ändamålsenligt sätt. I övrigt föreslår utredningen ett antal uppdrag till olika myndig- heter för att stödja, följa upp och utvärdera den hälsoreform som ut- redningen föreslår i delbetänkandet och ett uppdrag att följa upp om- ställningen till en god och nära vård ur ett barnrättsperspektiv. Dessa förslag innebär inga nya uppgifter eller kostnader för regionerna. För- slagen bidrar snarare till att stödja utvecklingen av vården för barn och unga i regionerna. När det gäller förutsättningarna att lämna ut uppgifter till den en- skilde har utredningen lämnat ett förslag. Förslaget innebär att reger- ingen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över om dagens lagstiftning är ändamålsenlig när det gäller utlämnande av uppgifter från hälso- och sjukvården till barn respektive vårdnadshavare.