sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — The Inquiry’s proposal means that children will, in general, make one transition from preschool or pedagogical care to Year 1 of the com- pulsory type of school where the children have started to fulfil their compulsory school attendance, in contrast to the present situation in which children generally first make a transition from preschool to preschool class and then make a further transition to Year 1. How this transition is organised and carried out, and how infor- mation is passed on between the types of school concerned, can affect the children’s future learning and development. It is important to have transitional activities so that the children have time to adapt to their new school environment. This can involve preparatory visits so that the children get to know the new environment and meet their teacher-to-be. It can also involve various kinds of activities that provide a possibility for the children to develop the social and prac- tical skills expected in the new environment. It is also important that information about the child is passed on so that future teaching can be adapted to the child's circumstances and needs, so that teaching at school continues where the previous education leaves off. The Inquiry therefore proposes that when a child makes the tran- sition from preschool or pedagogical care to a compulsory school, a compulsory with learning disabilities, a com- pulsory special needs school or a school, the preschool unit or the activity that the child is leaving should provide the receiving school unit with the information about the child that is needed to facilitate the transition. for Education should be commissioned to present proposals for revising the parts of the curriculums for preschool, compulsory school, compulsory with learning disabilities, compulsory special needs school and school relating to transition and collaboration. Deliberations concerning certain other provisions Under the Inquiry’s proposal there will be a single regulatory frame- work in the types of school. This means, for example, that the pro- visions on development dialogues and written individual development plans, mother tongues, special support and remote teaching that apply to compulsory school, compulsory with learning disabilities, compulsory special needs school and school should also apply to the new Year 1. In addition, the provisions on dismissal from teaching premises and detention in compulsory school, compulsory with learning disabilities, compul- sory special needs school and school, and on suspension in compulsory school, compulsory with learning disabilities, compulsory special needs school and school, should also apply to the new Year 1. Qualifications, qualifying training and professional development In summary, the Inquiry’s proposals regarding the qualification re- quirements for the new Year 1 and the new junior level mean that the teachers who are qualified under current provisions to teach in the junior level of compulsory school, compulsory dren with learning disabilities, compulsory special needs school and school will be qualified to teach in the junior level of that type of school. The Degree of of Arts in Primary Education – School Years 1–4 (corresponding to the present Degree of of Arts in Primary Education – Pre-School and School Years 1–3) qualifies holders to teach in the new junior level. Correspondingly as regards compulsory with learning disabilities, compul- sory special needs school and school, a teacher who is qualified to teach in these types of school under current provisions will be qualified to teach in the new school years of these types of school. Therefore, according to the Inquiry’s proposals, preschool teachers will not be qualified to teach in the new junior level. To enable organisers to ensure the right qualifications in the new Year 1 and to enable preschool teachers and teachers who are currently employed for work in preschool class to complete qualifying in-service train- ing, the Inquiry proposes transitional provisions for five years or, in some cases, eight years. Certain preschool teachers should be given more possibilities to qualify to teach in the junior level To a great extent, preschool teachers working in preschool class have long experience of teaching preschool . This means that they have experience of teaching six year olds and of working in an inte- grated way both with compulsory school and the leisure-time centre and, where relevant, also with compulsory with learning disabilities, compulsory special needs school and school. Even though preschool teachers have not taught subjects, they have taught in the knowledge areas of preschool class, which have a clear link to the central content of subjects in the junior level. They have, moreover, taught on the basis of the pedagogical methods that characterise the present preschool class and are accustomed to intro- ducing children to the school environment and preparing them for the continuation of their schooling. The Inquiry proposes that a qualified preschool teacher who has an employment in preschool class when the new provisions are im- plemented, and who has also taught in preschool class or the new Year 1 for at least five academic years, should be qualified to teach all subjects in Year 1 and 2 of compulsory school and school as a teacher, if they have supplemented their qualification by complet- ing qualifying in-service training. The same applies to compulsory with learning disabilities if the preschool teacher also completes a Postgraduate Diploma in Special Needs Training specialising in learning disabilities. On the same conditions that apply to compulsory school or school, the Inquiry proposes that a preschool teacher will be qualified to teach pupils who have impaired hearing, are deaf or have a serious language disorder without any other disability in Years 1 and 2 of compulsory special needs school. According to the Inquiry’s proposal, preschool teachers who have taught for less than five years should be able to become qualified to teach in the junior level by taking a supplementary qualifying higher education programme. This applies to compulsory school, school and compulsory special needs school. For compulsory with learning disabilities, the preschool teacher must also supplement their training with a Postgraduate Diploma in Special Needs Training. Design of qualifying in-service training for preschool teachers The Inquiry proposes that the for Education should be commissioned to offer in-service training, along with higher education institutions, that will qualify certain preschool teach- ers to teach, as teachers, in the new Years 1 and 2. This possibility should be given to preschool teachers employed in preschool class when the reform is implemented. The preschool teachers should also have worked in preschool class or the new Year 1 for at least five years in a ten-year period, before 1 2031. The purpose of the training should be to give the preschool teach- ers the additional skills required to teach, as teachers, in the new Years 1 and 2, in accordance with the new curriculums and syl- labuses for the junior level. In the Inquiry’s assessment it is very important that preschool teachers who are going to teach in the new first school year are given supplementary knowledge about early learning of reading and writ- ing and about basic mathematics teaching. The Inquiry proposes that the training should comprise 30 higher education credits (corre- sponding to 20 weeks of full-time studies), with 15 higher education credits regarding Swedish and 15 higher education credits regarding mathematics. The scope and focus of the in-service training have a clear link to the Inquiry’s proposal of a stronger emphasis on Swedish or Swedish as a second language and on mathematics in the new Year 1. The Inquiry’s assessment is that the for Edu- cation has the competence, along with the higher education institu- tions, to determine the specifics of what should be included in the qualifying training. A preschool teacher who has worked in preschool class or in the new Year 1 for less than five years should, according to the Inquiry’s proposal, be able to become qualified to teach one or more subjects in the junior level as a teacher, if the preschool teacher has completed qualifying courses in higher education. The qualifying in-service train- ing proposed above by the Inquiry can form part of this supplemen- tary higher education. The Inquiry proposes that a targeted government grant should be payable for in-service training intended to give preschool teachers the possibility of becoming qualified to teach in Years 1 and 2 of the junior level. The grant should also be available for the supplementary qualifying higher education that is intended to qualify preschool teachers in one or more subjects in the whole of the junior level. The government grant should have a time limit, and organisers should be able to apply for it up to and including 2034. Professional development for teachers As a result of the Inquiry’s proposals the junior level will, to a greater extent than before, contain six year old pupils, who are at present usually in preschool class. The activities of preschool class are char- acterised by the fact that it combines the pedagogical methods and ways of working of preschool and school to a greater extent than the other compulsory types of school. For it to be possible to realise the intention of the reform, the Inquiry’s assessment is that it is of crucial importance that teaching in the coming Year 1 continues to be characterised by this approach and that the teachers who will work in the new first school year are able to integrate the pedagogical methods and ways of working of preschool in an appropriate way in their teaching. The Inquiry there- fore proposes that the for Education should be commissioned, along with higher education institutions, to imple- ment a Preschool Pedagogical Boost for teachers for this purpose. The new provisions should be applied from academic year 2026/27 The Inquiry proposes national concerted implementation centring around entry into force on 1 2024, and that the new pro- visions should be applied to education starting as of the autumn term 2026. The proposal contains an implementation period with gener- ous transitional provisions concerning qualifications, and govern- ment support to organisers for professional development. The Inquiry proposes that a targeted government grant for capac- ity reinforcement and quality enhancement measures should be available during the implementation period. The government grant should have a time limit, and organisers should be able to apply for it from the autumn term 2025 up until the end of 2030. The ten-year compulsory school, the ten-year compulsory with learning disabilities, the eleven-year compulsory special needs school and the seven-year school will therefore start in academic year 2026/27. This gives organisers and school units time to make preparations ahead of the change in matters including their organisation, staff and premises, as well as local implementa- tion work regarding the amended governing documents. Om utredningen och utredningens förslag Utredningens namn är Utredningen om en tioårig grundskola (U 2020:02). har varit särskild utredare. Vi lämnar här vårt förslag på hur en tioårig grundskola ska kunna införas i . Det påverkar inte bara . Det påverkar också de andra obligatoriska skolformerna grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Arbetet har tagit . Vår avsikt är att våra förslag ska göra det lättare för alla elever att få en utbildning som är både likvärdig och av hög kvalitet. Vi tror att grunden till en sådan utbildning läggs i de tidiga skolåren. Våra förslag handlar både om att behålla och att utveckla det skolsystem som vi har . Utredningens uppdrag har varit att föreslå hur en tioårig grundskola ska kunna införas i , genom att det som kallas förskoleklass tas bort och lågstadiet får en ny årskurs 1. Förskoleklassen har varit en egen skolform. Vi föreslår i stället en ny årskurs 1 i lågstadiet. Även i fortsättningen ska elevernas skoldagar i den nya årskurs 1 vara fulla av lek och rörelse. Men den nya årskurs 1 ska fokusera mer än dagens förskoleklass på att eleverna lär sig läsa, skriva och räkna. Förändringarna påverkar huvudmän och skolor. Huvudmän är de som är ansvariga för utbildningen i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Det kan vara staten, kommunen eller till exempel en stiftelse eller ett företag. Tre förändringar som krävs för att skapa en tioårig grundskola Det krävs tre saker för att vi ska få en tioårig grundskola i . Vi tar upp dem i tur och ordning här i sammanfattningen. Skollagen och läroplanerna behöver ändras när nya årskurs 1 införs har förskoleklassen och skolan olika pedagogik och arbetssätt. Vi vill att de ska komplettera varandra och smälta samman i den nya årskurs 1. Därför måste läroplanerna ändras. Skollagen och en del andra lagar måste också ändras. Förskollärare och lärare behöver nya kunskaper när nya årskurs 1 införs finns det olika krav för att få arbeta i förskoleklassen och i skolan. De som arbetar i förskoleklassen måste därför få lära sig att arbeta mer som i skolan. Och de som arbetar i skolan måste få lära sig att arbeta mer som i förskoleklassen. Vi föreslår därför en utbildning för de förskollärare och lärare som ska arbeta i nya årskurs 1, och som inte redan har de kunskaper som krävs. Huvudmännen behöver stöd för att införa förändringarna Huvudmännen för skolan behöver stöd för att kunna införa förändringarna. Vi föreslår därför att de ska få stöd för det. Skollagen och läroplanerna behöver ändras Alla obligatoriska skolformer kommer att få en ny årskurs 1. •Grundskolan blir tio årskurser: –Lågstadiet år 1–4 –Mellanstadiet år 5–7 –Högstadiet år 8–10 •Grundsärskolan blir tio årskurser: –Lågstadiet år 1–4 –Mellanstadiet år 5–7 –Högstadiet år 8–10 •Specialskolan blir elva årskurser: –Lågstadiet år 1–5 –Mellanstadiet år 6–8 –Högstadiet år 9–11 •Sameskolan blir sju årskurser: –Lågstadiet år 1–4 –Mellanstadiet år 5–7 Därefter går eleverna över till högstadium år 8 Antalet undervisningstimmar blir fler för eleverna i nya årskurs 1 I den nya årskurs 1 kommer eleverna att få undervisning varje skoldag. Timmarna ska främst fördelas mellan ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik. ska föreslå hur timmarna ska fördelas mellan ämnena. I läroplanerna ska det stå att eleverna i skolan ska få träna mycket på att läsa, skriva och räkna. I läroplanerna ska det också stå tydligt att eleverna även ska få leka, vara ute, skapa och få social träning. Undervisningen ska vara anpassad efter elevernas ålder. ska föreslå hur läroplanerna ska formuleras. ska också föreslå hur kursplanerna ska ändras. ska även anpassa kursplanerna i mellanstadiet och högstadiet så att de stämmer med den nya årskurs 1. Kunskapskravet för läsförståelse som gäller nuvarande årskurs 1 ska flyttas till nya årskurs 2 i och sameskolan. Kunskapskravet för läsförståelse ska flyttas till nya årskurs 3 i specialskolan. Kunskapskravet ska också handla om att kunna skriva. Vi föreslår dessutom ett nytt kunskapskrav i räkning i årskurs 2 i och sameskolan, och i årskurs 3 i specialskolan. Alla andra kunskapskrav ska också flyttas upp en årskurs. Den kartläggning som lärarna gör i förskoleklassen av elevernas kunskaper i läsning, skrivning och räkning ska göras i nya årskurs 1. Den bedömning som lärarna gör i nuvarande årskurs 1 av hur eleverna läser, skriver och räknar, ska göras i nya årskurs 2 i och sameskolan. I specialskolan ska bedömningen göras i nya årskurs 3. ska föreslå hur kartläggningen och bedömningen ska ändras så att den stämmer med de nya läroplanerna. De nationella proven ska göras i nya årskurs 4 i och sameskolan. I specialskolan ska proven göras i nya årskurs 5. Alla andra nationella prov flyttas också fram en årskurs. Barn ska även i fortsättningen börja i skolan på höstterminen det år som de fyller . Men det ska också gå att börja tidigare eller . Vi föreslår att skolplikten börjar i första klass. Det gäller även de elever som går i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Barnen slipper byta skolform två gånger Vårt förslag innebär att barnen bara behöver byta skolform en gång: från förskolan till skolan. måste de först byta från förskolan till förskoleklassen. måste de byta från förskoleklassen till skolan. Det är viktigt att det går så smidigt som möjligt för barn att byta från förskolan till skolan. ska därför föreslå ändringar i läroplanerna som handlar om hur de olika verksamheterna ska samarbeta när barnen byter mellan dem. Ändringarna ska föras in i läroplanerna för förskolan och skolan. Många regler för ska gälla även för nya årskurs 1 Många av de regler som finns för , ska gälla även för nya årskurs 1. Det gäller till exempel regler om utvecklingssamtal, modersmål och särskilt stöd. Förskollärare behöver nya kunskaper när nya årskurs 1 införs De lärare som får undervisa i lågstadiet kommer också att få undervisa i nya årskurs 1. Det gäller , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Enligt vårt förslag kommer dock förskollärare inte att ha behörighet att undervisa i nya årskurs 1. Vi föreslår därför särskilda regler , eller i vissa fall . Det ger skolornas huvudmän tid att se till att förskollärarna kan skaffa rätt behörighet för att få undervisa i nya årskurs 1 får förskollärarna fortsätta att undervisa i nya årskurs 1. Vi vill ta tillvara förskollärarnas särskilda kunskaper Förskollärare har erfarenheter som är viktiga för den nya årskurs 1. De har till exempel erfarenhet av att undervisa sexåringar. De har också erfarenhet av att samarbeta med både skolan och fritidshemmet. Det gör att de har kunskaper om att hjälpa barnen att anpassa sig till skolan och att förbereda dem för att gå i skolan. Förskollärare kan välja mellan olika utbildningsvägar, beroende de har arbetat i förskoleklassen. En förskollärare som har arbetat i förskoleklassen kan läsa en utbildning som är 30 högskolepoäng. Då blir förskolläraren behörig att undervisa i nya årskurs 1 och 2. En förskollärare som ska arbeta i grundsärskolan behöver läsa en längre utbildning. ska tillsammans med universitet och högskolor bestämma vad som ska ingå i utbildningen. För förskollärare som har arbetat än i förskoleklassen gäller särskilda regler. De måste utbilda sig i ett eller flera av lågstadiets ämnen. Lärarna behöver också utbildning Lärare som ska arbeta i den nya årskurs 1 behöver lära sig att arbeta med pedagogiken från både förskoleklassen och skolan. ska föreslå ett så kallat Förskolepedagogiskt lyft för sådana lärare. De nya reglerna ska börja användas /2027 Vi föreslår att lågstadiet får en ny årskurs 1 från och med /2027. Förändringen ska göras i hela . Huvudmän och skolor behöver att förbereda sig. Huvudmännen behöver stöd för att införa förändringarna. Vi föreslår att huvudmännen ska få stöd från staten. 1.1Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) att 23 kap. 2 § samt att rubriken före paragrafen ska ha följande lydelse. Förskoleklass, grundskola, Grundskola, grundsärskola, grundsärskola, specialskola, specialskola, sameskola, sameskola, gymnasieskola och Sekretess gäller i förskole- Sekretess gäller i grund- klassen, , grundsär- skolan, grundsärskolan, special- skolan, specialskolan, sameskolan, skolan, sameskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan för särskolan för uppgift om en uppgift om en enskilds person- liga förhållanden i sådan elevhälsa i sådan elevhälsa som avser psyko- som avser psykologisk, psyko- logisk, psykosocial eller special- social eller specialpedagogisk in- pedagogisk insats, om det inte sats, om det inte står klart att upp- står klart att uppgiften kan röjas giften kan röjas utan att den utan att den enskilde eller någon enskilde eller någon närstående närstående till denne lider men. till denne lider men. Sekretess gäller på det område som anges i första stycket dels i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. Sekretess gäller på det område som anges i första stycket i andra fall än som avses i första och andra styckena för uppgift om en en- skilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 23 kap. 2 § i dess äldre lydelse gäller fort- farande för uppgifter som hänför sig till förskoleklassen. 1.2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 7 kap. 11 a och 11 b §§ och 9 kap. ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1, 3 och 12 §§, 2 kap. 2, 4, 5, 6 a, 7, 25, 27, 29 och 31 §§, 3 kap. 1, 3-4 b, 6, 12 a, 12 c, 12 j, 14 a och 14 b §§, 4 kap. 12 §, 5 kap. 9 och 12 §§, 7 kap. 1, 4, 7, 11, 17, 21, 22 och 23 §§, 10 kap. 3, 5, 9, 9 a, 13, 15, 16, 19, 21, 23 a, 23 b och 31 §§, 11 kap. 4, 7, 16, 16 a, 19, 22, 23 a och 30 §§, 12 kap. 3, 5, 8 a, 13, 13 a, 15, 16, 19, 21 och 24 §§, 13 kap. 3, 5, 13, 16–17 a, 20 och 21 b §§, 14 kap. 2, 3, 10 och 14 §§, 21 kap. 8 §, 22 kap. 2 §, 23 kap. 10 §, 24 kap. 16 §, 26 a kap. 5 §, 28 kap. 5, 7, 8, 12, 14 och 15 §§, 29 kap. 3, 14, 19, 19 a, 26, 27 och 28 a §§ samt rubrikerna närmast före 3 kap. 4 § och 7 kap. 4 och 11 §§ och 24 kap. 16 § ska ha följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 2–6 §§. 7 kap. 11 a § 2017:1115 7 kap. 11 b § 2017:1115 9 kap. 6 § 2014:1013 9 kap. 6 a § 2014:1013 9 kap. 8 § 2017:1115 9 kap. 12 § 2017:1115 9 kap. 15 a § 2017:1115 9 kap. 15 b § 2017:1115 9 kap. 15 c § 2017:1115 9 kap. 15 d § 2017:1115 9 kap. 18 § 2016:911 9 kap. 21 § 2016:550 9 kap. 21 a § 2017:1115 9 kap. 22 § 2014:903. 2Senaste lydelse 2020:446. –gymnasiesärskola, och I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar ut- fritidshem som kompletterar ut- bildningen i förskoleklassen, grund- bildningen i , grund- särskolan, specialskolan, same- skolan och vissa utbildnings- I denna lag avses med –distansundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid, –elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan. –fjärrundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med in- formations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åt- skilda i rum men inte , –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en en- skild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, – fristående skola: skolenhet – fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i utbildning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, form av grundskola, grundsär- skola, gymnasieskola, gymnasie- gymnasiesärskola eller sådant fri- avses i 2 kap. 7 § 2 kap. 7 § första –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, 3Senaste lydelse 2020:605.