sou · H9B338 · 2021-05-21 00:00:00 — Ett beslut om tillstånd ska få återkallas om förutsättningarna för tillståndet är uppfyllda, eller det annars finns särskilda skäl för återkallelse. En närmare redogörelse för förslagen samt för alternativa lös- ningar finns i kapitel 4. Utredningens förslag får stor betydelse för som får en annan typ av handläggning med den nya ordningsvaktslagen. Det är mycket svårt att uppskatta hur många aktörer som kommer att ansöka om tillstånd att använda ordningsvakter. På fråga från ut- redningen har uppskattat att det kan komma att bli fråga om cirka 4 750 tillstånd inräknat tillstånd enligt nuvarande 3 § LOV samt de platser där ordningsvakter används utan att det är villkorat enligt ordningslagen. Detta innebär en ökning från dagens cirka 565 tillstånd. Enligt uppgift från uppskattas tidsåtgången för att handlägga ett förordnande enligt nuvarande 3 § LOV till mellan tre och (effektiv tid), dvs. Detta då de underlag som inkommer dels ofta behöver kompletteras, dels då varje ärende skickas på intern remiss till berört lokalpolisområde för yttrande. Det förekommer även att handläggare besöker aktuell plats för bedömning. Den faktiska kostnaden för blir då mellan 16 800–per tillstånd om man räknar in over- headkostnader, sociala avgifter m.m. för angiven tidsåtgång. uppskattar vidare att myndigheten kommer hantera 10–15 överklaganden , vilket är något färre än . uppskattar att tidsåtgången för överklagandena kan komma att uppgå , dvs. Varje arbetstimme kostar . Utredningens förslag torde innebära effektivitetsvinster för Polis- myndigheten genom att ordningsvakter kan komma att tjänstgöra på fler platser vilket i sin tur innebär att egna resurser (polispersonal) kan avlastas och användas till mer prioriterade upp- gifter. tillsyn av de som använder ordningsvakter förväntas främst ske administrativt av de regionala rättsenheterna samt av kontaktpoliser i respektive lokalpolisområden. Detta sker i viss mån redan, men det kan komma att krävas en särskild tjänst för tillsyn vid varje regional rättsenhet, dvs. sju tjänster, möjligen på deltid. Förslaget skulle i så fall innebära en kostnadsökning för Polis- myndigheten på mellan sex och för sju tjänster. Förslagets konsekvenser för den som ansöker om tillstånd På fråga från utredningen har bevakningsbranschen angett att det uppskattningsvis finns cirka 4 000 aktörer som anlitar ordningsvakter på platser där det inom ramen för nu gällande lagstiftning saknas krav på tillstånd att använda ordningsvakter och att det finns cirka 4 400 geo- grafiska platser där ordningsvakter utför uppdrag på sådana platser. Sammantaget beräknar bevakningsbranschen att det totalt finns cirka 4 750 platser i som enligt utredningens förslag kommer att behöva ansöka om tillstånd att använda ordningsvakter. Beräkningen tar hänsyn till att det finns cirka 175 platser i landet som kommer bevakas med ordningsvakter som inte omfattas av föreslagen till- ståndsplikt. Bevakningsbranschen uppskattar att tidsåtgången för att admini- strera en ansökan om tillstånd att använda ordningsvakter i bevak- ningsföretagen i genomsnitt uppgår . Baserat på de platser där bevakningsföretagen utför bevakning med ordningsvakter beräknas den administrativa tiden hos företagen vid implementering av en ny lag om ordningsvakter att uppgå vilket mot- svarar en kostnad på . Denna kostnad uppstår vid över- gången till ny lagstiftning samt . Bevakningsbranschen beräknar att tidsåtgången i genomsnitt för att administrera en ansökan om tillstånd att använda ordningsvakter för en kund i ett bevakningsföretag i genomsnitt uppgår till tre tim- mar. För övriga aktörer som anlitar ordningsvakter bedöms admini- strativa tiden i genomsnitt att uppgå per tillstånds- ansökan. Den administrativa tiden för kunder eller de aktörer som anlitar ordningsvakter beräknas vid implementering av ny lag om ordnings- vakter sammanlagt att uppgå vilket motsvarar en kostnad på . Denna kostnad uppstår vid över- gången till ny lagstiftning samt . Utöver detta får kun- der en kostnad för avgifter för ansökan att använda ordningsvakter med vid övergången till ny lagstiftning samt . Enligt uppgifter från Kommuner och Regioner och kommun tar det uppskattningsvis mellan 20–100 arbetstim- mar att ansöka om ett tillstånd att använda ordningsvakt. Timkost- naden kan variera. Ett nekat tillstånd genererar, förutom eventuell ansökningsavgift och nedlagd arbetstid, även kostnader för de ordningsstörningar som finns på platsen man ansökt tillstånd för. Utredningen har gjort bedömningen att det bör finnas möjligheter för ordningsvakter att ha tillgång till samma kommunikationssystem som . Utredningen föreslår att använd- ningen bör begränsas till ordningsvakter som har särskilda behov av att kommunicera genom sambandssystem. En närmare redogörelse för förslagen samt för alternativa lös- ningar redogörs i avsnitt 5.5.6. Vid beräkningen av bedömningens konsekvenser har utredningen, för att skapa en avgränsning, utgått i frånantalet ordningsvakter med arbetsledande befattning. har angett att det är rimligt att anta att det alltid är en ordningsvakt i arbetsledande be- fattning i tjänst för varje område som avses i nuvarande 3 § LOV. Därutöver får det anses rimligt att anta att vissa av dessa områden, åtminstone , kan ha fler än en ordningsvakt i arbetsledande befattning. En grov uppskattning om att omkring knappt hälften av de områden som är beviljade förordnande enligt 3 § LOV har två sådana befattningshavare i tjänst bör åt- minstone inte vara för lågt räknat. Det medför att det är fråga om omkring 750 Rakelterminaler som mest i dessa områden. Rimligtvis finns det även andra tjänstgöringsområden eller verksamheter där ordningsvakter skulle ha god nytta av att använda sig av . Sam- mantaget uppskattas det därför att det kan vara fråga om mellan 850 och 950 Rakelterminaler. I det följande beräknas kostnader hänför- liga till själva terminalen utifrån att det är fråga om 900 terminaler. Kostnaden för en Rakelterminal innefattar även kostnader för abonnemang och, för det fall terminalen hyrs av , en kostnad för polisens administration avseende uthyrningen. Kost- naden för Rakelterminalen är en engångskostnad och den har en beräknad livslängd på , med en genomsnittlig livs- längd på . Rakelterminaler som är repareras dock inte om den skulle gå sönder. Kostnaderna för abonnemang och uthyrning avser återkommande kostnader. Total kostnad och terminal uppgår till för år 1 och sedan per terminal. För 900 terminaler blir då kost- naden för år 1 och sedan . Om kostnaderna fördelas över hela perioden blir kost- naden per Rakelterminal och år således (16 280 + 8 500 × 6 fördelat ). 11.4.3Transport av personer som omhändertagits Utredningen föreslår att ska, om det är lämpligt med hänsyn till den omhändertagne och omständigheterna i övrigt, få överlämna till ordningsvakt att transportera den omhändertagne till en plats som anvisar. En närmare redogörelse för förslaget samt för alternativa lösningar redogörs i avsnitt 8.8.4 och 8.8.5. Med nuvarande lagstiftning har ordningsvakter inte möjlighet att transportera omhändertagna personer utan får vänta med den omhän- dertagne på att en polisman kommer till platsen för att sedan trans- portera den omhändertagne personen till sjukvårdsinrättning eller arrest. Väntetiden kan ofta bli lång och innebär inte bara att den om- händertagne befinner sig i en utsatt situation utan medför också kostnader för både och den som anlitar ordningsvakter. Det har inte varit möjligt att få fram hur stora kostnader som generellt är förknippade med denna väntetid men utredningen har fått del av ett exempel från som illustrerar konse- kvenserna av den nuvarande lagstiftningen. Uppskattningsvis han- terades cirka 12 500–13 000 omhändertaganden enligt LOB inom polisregion . Det krävs normalt två poliser för att hantera transporten av en omhändertagen person. Dessa upp- skattas lägga minst en timmes arbetstid per ärende, troligtvis mer, då de ska åka till platsen, lösa av ordningsvakterna och sedan transpor- tera till polisstationen eller sjukvårdsinrättning och där lämna av i tillnyktringscell eller till vårdpersonal. Sedan tillkommer avrappor- tering. Dessutom krävs två ordningsvakter som efter omhänder- tagandet ska invänta polis i uppskattningsvis . Med dessa antaganden som bakgrund skulle utredningens förslag frigöra bara i polisregion . Varje polistimme uppges kosta vilket innebär en årlig potentiell kostnads- besparing på 23 miljoner kronor.3 skulle ordningsvakter- nas tid frigöras då de kan släppa ärendet tidigare och återgå i tjänst till nytta för uppdragsgivaren. En försiktig bedömning talar för att en besparing till motsvarande belopp skulle kunna göras sammantaget i resten av landet. Det skulle leda till en total kostnadsbesparing på . 3Siffrorna kommer från och Säkerhetsföretagen 2021. Enligt utredningens förslag ska ordningsvaktsutbildningen förstärkas och tillföras vissa ytterligare moment. Därutöver föreslår vi att ord- ningsvakter få vissa ytterligare uppgifter (se kapitel 9). Detta förutsätt- er att ordningsvakten får utbildning när det gäller de nya uppgifterna. Utbildningen bör därutöver innehålla praktiska övningar. Förslaget innebär att ordningsvaktsutbildningen ska förstärkas på så sätt att en ordningsvakts grundutbildning ska uppgå till minst 160 timmars under- visning vilket är en fördubbling från dagens . En närmare redogörelse för förslaget samt för alternativa lösningar redogörs i avsnitt 6.5.4 och 6.5.5. En förlängd utbildning innebär att kostnaderna för utbildningen ökar. Utredningens målsättning har dock varit att kostnaderna för en förlängd utbildning inte ska drabba den som genomgår utbild- ningen. Enligt utredningens förslag ska ordningsvaktsutbildningen berättiga till studiestöd och därigenom ge den studerande möjlighet att ta merkostnadslån för studieavgifter. Därutöver föreslår utred- ningen att inte längre ska bestämma avgiften till en nivå som innebär att myndigheten får kostnadstäckning för de kostnader myndigheten har för att utbilda ordningsvakter. Utred- ningen föreslår i stället att viss del av utbildningskostnaden ska sub- ventioneras av staten på så sätt att medel öronmärkta för ordnings- vaktsutbildningen tillförs anslag. tas två avgifter ut av den som genomgår ordningsvaktsut- bildning, en enligt avgiftsförordningen för ansökan om förordnande, och en annan för utbildningen (som ska ge full kostnadstäckning). Ansökningsavgiften om per person4 täcker den inle- dande administrativa lämplighetsprövningen som sker genom register- kontroll. har inte givits möjlighet att ta ut någon avgift för den praktiska lämplighetsprövning som sker i nästa steg. Den prövningen är kostsam för myndigheten då den omfattar flera 4Se 10 § avgiftsförordningen, avgiftsklass 2. praktiska moment där sökanden måste vara fysiskt närvarande. Polis- myndighetens kostnad för denna prövning uppges vara per person. Denna prövning är av stor betydelse för att säkerställa att endast de sökande som är mest lämpliga ges möjlighet att genom- gå utbildningen. har i genomsnitt av de ordningsvak- ter vars förordnande gått ut valt att inte förlänga sitt förordnande. Variationen har dock varit mycket stor och som mest varit 45 pro- cent. Genomsnittssiffran ger en omsättningstakt på . fanns det 7 830 förordnade ordningsvakter i . Om behovet är att upprätthålla en nivå om cirka 8 000 ord- ningsvakter behöver 800 nya ordningsvakter förordnas varje år.5 Kostnaderna för en förlängd ordningsvaktsutbildning uppskattas av till per del- tagare för 160 timmars utbildning, dvs. nästan en fördubbling av dagens kostnad. Utredningen har föreslagit att den som genomgår ordningsvakts- utbildning ska erlägga en avgift på . Denna summa ska delvis täcka kostnader för att anordna utbild- ningen. Den kvarvarande kostnaden för ordningsvaktsutbildningen på grundnivå skulle då bli per deltagare. Vad gäller fortbildning föreslår utredningen att en sådan ska ge- nomföras var femte år inför ett nytt förordnande. Vid 8 000 ord- ningsvakter blir det i snitt 1 600 ordningsvakter som ska fort- bildas. Deltagarkostnaden för fortbildning bör enligt utredningens mening inte höjas ytterligare. Fortbildningen kostar per deltagare. Utredningen har föreslagit att även fort- bildningen ska subventioneras med per utbildningsplats. Detta innebär att kostnaden för varje deltagare blir . De särskilda utbildningarna subventionernas också enligt förslagen med belopp om cirka 3 000 respektive per deltagare. 11.4.5Utredning av ärenden som rör brott där den misstänkte är ordningsvakt Enligt utredningens förslag ska Avdelningen för särskilda utredningar (SU) vid handlägga de ärenden som rör brott där den misstänkte är ordningsvakt. En närmare redogörelse för förslaget samt för alternativa lösning- ar redogörs i avsnitt 7.8.4. har angett till utredningen att antalet polisanmäl- ningar mot ordningsvakter är cirka 4 375 . Till detta tillkommer underrättelseuppslag. Förslaget torde vara kostnadsneutralt. Antalet utredningar om brottsmisstankar kan visserligen tänkas öka något om antalet ordningsvakter ökar. Kostnadsökningen torde dock vara marginell och kan finansieras inom befintlig ram. 11.4.6Krav för godkännande av personal hos auktoriserade bevakningsföretag Utredningen föreslår att kravet på registerkontroll enligt säkerhets- skyddslagen vid prövning av anställda i bevakningsföretag (medbor- gerlig pålitlighet) ska tas bort. ska i stället ges möjlighet att inför godkännandeprövningen begära ett yttrande hos Polismyn- digheten rörande sökanden. Vidare föreslår utredningen att tidsfristen för godkännandeprövningen i förordningen om bevakningsföretag ska tas bort och ersättas med ett krav på att prövningen ska göras skyndsamt. En närmare redogörelse för förslaget samt för alternativa lösningar redogörs i avsnitt 10.14.3 och 10.14.5. Länsstyrelserna har tillfrågats om vilka konsekvenser utredningens förslag om att ta bort det nuvarande lagkravet på medborgerlig på- litlighet och ersätta detta med ett remissförfarande till Polismyn- digheten skulle ha för länsstyrelserna. Länsstyrelserna bedömer inte att denna förändring skulle innebära att arbetsåtgången per ansök- ningsärende kommer förändras i någon egentlig mening. Länsstyrel- sen uppger vidare att handläggningstiden gentemot de sökande kom- mer att påverkas. Vad gäller den uppskattade ekonomiska konsekvensen för ett tek- niskt system för automatiserad slagning i misstanke- och belastnings- register avseende personer som är godkända för anställning hos auktoriserat bevakningsföretag så är en högst preliminär uppskatt- ning att det skulle kosta att utveckla funktionen. Om det skulle ske en löpande/frekvent sökning i misstanke- och belastningsregister, uppskattningsvis en gång och generera ärenden avseende samtliga personer som förekommer i registren skulle detta leda till mångdubbel arbetsbelastning för tillsyn över godkända personer. Det skulle leda till att man måste gå igenom tusentals sidor med belastningsregister som inte föranleder någon åtgärd, t.ex. fåtaliga trafikförseelser eller brott som redan är prövade eller som är äldre än . Att göra en sökning som bara visar upp- gifter som tillkommit är svårare och såvitt Läns- styrelsen vet har själva inte möjlighet att göra så- dana sökningar. De juridiska och kostnadsmässiga aspekterna kring att utveckla en sådan funktion är svåröverskådliga. En eventuell lösning är att endast ha en löpande automatiserad kontroll i misstankeregistret och genomföra en mer kon- troll i belastningsregistret mer sällan. Brott som normalt föranleder en återkallelse av en persons godkännande för anställning lagförs sällan så pass snabbt att det inte skulle fångas upp av t.ex. en kontroll i misstankeregistret. Vid en automatiserad kontroll i misstankeregister kommer ären- den upprättas i ett tidigare skede av förundersökningarna, och det kommer att resultera i fler ärenden som ligger under bevakning för att därefter i flera fall avskrivas utan åtgärd när förundersökningen läggs ner. Länsstyrelsernas bedömning är att utredningens förslag skulle leda till en något högre arbetsbelastning inom tillsynen över godkänd per- sonal även om en automatiserad bevakning utvecklas, dels genom att ärenden ligger öppna längre, dels genom att ärenden inleds trots att det är ganska låg sannolikhet att ärendet resulterar i en återkallelse av personens godkännande. Det skulle öka länsstyrelsernas personalkost- nader för tillsyn över personal hos auktoriserade bevakningsföretag. I viss mån skulle kontrollen troligen leda till att hit- tar och kan återkalla godkännande för vissa olämpliga personer tidig- are än vad som görs . Enligt uppgift från Säkerhetspolisen kommer utredningens förslag att ha en positiv inverkan på det brottsförebyggande arbetet. Skälet är att underlag inför godkännandeprövningen blir mer ändamålsenlig, eftersom ett yttrande från kan om- fatta eventuella uppgifter om den sökandes kopplingar till grov orga- niserad brottslighet. Sådana uppgifter kommer i normalfallet inte fram vid registerkontroll hos , eftersom det inte in- går i Säkerhetspolisens uppdrag att kartlägga denna miljö med undan- tag för om det finns kopplingar till Säkerhetspolisens verksamhets- områden, t.ex. kontraspionage och kontraterrorism. I sammanhanget vill Säkerhetspolisen betona sitt nära samarbete och omfattande ut- byte av underrättelseinformation med för att före- bygga och förhindra våldsbejakande extremism och terrorism. Med andra ord kan ett yttrande från till även innehålla uppgifter om den sökandens eventuella kopplingar till inhemsk extremism och terrorism. Antalet registerkontroller som sker inför prövning av om en person ska godkännas för anställning i ett auktoriserat be- vakningsföretag är relativt begränsat utifrån den totala mängden som Säkerhetspolisen hanterar. utförde Säkerhetspolisen 134 639 registerkontroller och utfördes 134 930 register- kontroller, varav 7 949 var hänförliga till godkännande- prövning. Antalet registerkontroller vid har tidigare ökat . utförde Säkerhetspolisen 78 750 regis- terkontroller, utfördes 96 578 registerkontroller, under 2017 utfördes 108 701 registerkontroller och utfördes 122 313 registerkontroller. Säkerhetspolisen gör bedömningen att denna utveckling kommer att fortsätta, inte minst med anledning av förslag om ändringar i säkerhetsskyddslagstiftningen (se Komplet- teringar till nya säkerhetsskyddslagen, SOU 2018:82, särskilt rörande ut- vidgad skyldighet att ingå säkerhetsskyddsavtal). Mot denna bakgrund bedömer Säkerhetspolisen att ett slopat krav på registerkontroll hos inte kommer att medföra några mätbara positiva ekonomiska konsekvenser för myndigheten. Säkerhetsföretagen och har upp- gett att risken för att bevakningsföretag infiltreras ökar om kravet på medborgerlig pålitlighet tas bort och ingen kontroll sker hos Säker- hetspolisen. har angett att förslaget kommer att leda till att en ny funktion behöver skapas inom , sannolikt en tjänst på heltid, för att hantera de närmare 8 000 förfrågningar från om registerkontroll av de som ska godkännas för anställ- ning i bevakningsföretag. har tidigare angett att timkostnaden uppgår till . Detta torde innebära en kostnad på (× × 12 månader= ). 11.5Förslagens konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Utredningens förslag syftar bland annat till att minska brottslig- heten genom att ordningsvakterna får ett tydligare mandat att arbeta brottsförebyggande. Förslagen syftar vidare bland annat till att tydliggöra att ordnings- vakter ska kunna användas för trygghetsfrämjande insatser. Det är givetvis så att en ordningsvakt inte kan tillskrivas trygghetsfräm- jande egenskaper med sin blotta närvaro eller synlighet, det behöver finnas ett tydligt syfte i uppdraget som vilar på en grundlig analys av vad den angivna otryggheten på platsen eller området beror på. Det är också så att trygghet är ett subjektivt begrepp och därför är det viktigt att det i uppdraget tydligt framgår hur trygghet kan främjas, på den plats där ordningsvakten ska agera. Studier om ordningsvakter och brottsförebyggande arbete är ovan- liga i . Det finns ett litet antal utvärderingar i syfte att under- söka hur eller om ordningsvakter kan vara en brottsförebyggande resurs. Utvärderingarna har genomförts på olika platser i landet och är oberoende av varandra. Slutsatserna från de utvärderingar som finns indikerar att det går att hävda att ordningsvakter kan användas i brottsförebyggande syfte. Störst skillnad gör ordningsvakter dock avseende minskning av ordningsstörningar och avseende trygghet i det område där de verkar. Den viktigaste aspekten är att Polismyn- digheten har resurser och kunskapen att styra och leda ordnings- vakterna i det dagliga arbetet. Utan den möjligheten är det svårt att se ordningsvakter som en brottsförebyggande resurs. Andra viktiga aspekter är hur tydligt uppdraget är, hur väl det implementeras och förankras, samt i hur stor utsträckning som det finns kontinuitet när det gäller vilka ordningsvakter som sköter de enskilda uppdragen. Ordningsvakters arbete är i många delar relationsskapande, det är därför viktigt att det inte är alltför stor omsättning på ordningsvak- ter i uppdragen. Båda dessa aspekter kan kopplas till hur väl planer- ingen och resurssättningen av ordningsvakterna är gjord. Med en ge- digen planering kan misstag på grund av otydligheter i uppdraget förhindras och den brottsförebyggande aspekten öka. Förslaget om en ny lag om ordningsvakter tar sikte på att använd- ningen av ordningsvakter ska ske där behov av detta finns och en viktig omständighet är möjlighet att leda och kon- trollera ordningsvakterna. Detta ger goda förutsättningar för att an- vändningen av ordningsvakter även ska kunna ha en brottsförebyg- gande dimension. Andra ändringar, såsom exempelvis, möjligheten att förverka omhändertagen alkohol eller att transportera omhänder- tagna personer borde lösgöra tid och resurser för såväl ordnings- vakter som för att genomföra sina grunduppdrag. Det skulle kunna argumenteras för att detta i sig skulle medföra mer utrymme för att förebygga ordningsstörningar och i förlängningen brott inom verksamhetsområdet. Ytterligare en aspekt när det gäller frågan om ordningsvakter kan förhindra eller förebygga brott har att göra med vilken kunskap och kompetens de enskilda ordningsvak- terna besitter i grundläggande brottsförebyggande arbete. Det för- slag som ligger innefattar en förlängd grundutbildning, vilket skulle kunna ge mer utrymme för blivande ordningsvakter att fördjupa sin teoretiska kunskap kring brottsförebyggande arbete och brottens orsaker. I en färsk rapport från Svenskt Näringsliv6 uppger sex av tio före- tag att de har utsatts för brott. De vanligaste skadorna härrörs från stöld, skadegörelse och inbrottsstöld dvs. De svenska företagens kostnader för brott uppgår enligt rapporten till . Det finns exempel på fall där samhällets kostnader för brott har minskats genom användning av ordningsvakter. Ett exempel är kommun som startade ett trygghetsprojekt. I pro- jektet anlitade kommunen ordningsvakter som tjänstgjorde i ett be- gränsat område kväll och natt. Bak- grunden var en ökning av antalet anmälda fall av misshandel och personrån samt en medborgarundersökning som visade att kommun- invånarna upplevde stor otrygghet. Utvärderingen av projektet visar att antalet anmälda brott i kommun minskade från 6 740 brott till 5 595 brott år. Stadsdelen i är ett annat exempel, där in- förande av mobila ordningsvakter och stärkt samverkan med polis i väsentlig grad har minskat antalet anmälda brott. 11.6Förslagens konsekvenser i övrigt Enligt utredningens bedömning har förslagen i detta betänkande eller mycket liten betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar eller vill- kor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspoli- tiska målen.