sou · H9B355 · 2021-07-01 00:00:00 — Den potentiella skatte- intäkten enligt dagens regler jämförs med utfallet om samma omsätt- ning i stället skulle beskattas med källskatt på mikroföretagarkontot. Uppskattningen av antalet potentiella kontoinnehavare utgår ifrån antalet som beskattas i någon form i utgångsläget. Ungefär 2,5 pro- cent av de befintliga enskilda näringsidkarna beräknas tjäna på att byta från konventionell beskattning till kontot. I flera tjänstebran- scher bedöms av företagen kunna tjäna på ett byte. Utifrån detta antas att av de företagare som är aktiva inom gig byter till beskattning via kontot. Beräkningarna som redovisas ut- går ifrån att andelen giggare bland företagare ligger i den övre delen av de beräknade intervallen (). De som använder egenanställningsföretag kan sägas ha uppnått samma förenklade beskattning som kontot kan medföra, genom att egenanställningsföretaget sköter all administration. Egenanställda kan dock antas ha verksamheter som lämpar sig väl för att beskattas genom kontot. Om de byter till kontot eller inte beror på vilka avgifter bankerna kommer att ta ut jämfört med egenanställningsföretagens avgifter, samt hur de egenanställda värderar de försäkringar egenanställ- ningsföretagen erbjuder. I beräkningen antas att ett antal motsvarande av antalet egenanställda använder kontot. Om kontoinnehavaren i utgångsläget anlitar ett egenanställnings- företag betalas arbetsgivaravgifter i stället för egenavgifter. Eftersom arbetsgivaravgifterna är högre än egenavgifterna och det inte finns någon nedsättning motsvarande den generella nedsättningen för egen- avgifter, medför kontot en ytterligare sänkt skatt i dessa fall. Därutöver tar egenanställningsföretagen ut av omsättningen i avgifter. I beräkningarna beaktas skillnaden mellan arbetsgivaravgifter och egenavgifter genom en schablonmässig uppräkning av skillnaden i beskattning för de kontoinnehavare som antas gå från egenanställ- ning till kontobeskattning. En bolagsskatteeffekt beaktas också av- seende den del av omsättningen som utgör avgifter till egenanställ- ningsföretaget. De som beskattas för hobbyinkomster eller via förenklad arbets- givardeklaration har mycket att tjäna administrativt på kontomodel- len. kan de som skattar för hobby antas ha betydande utgifter, vilket talar för att kontot bara är tilltalande för ett fåtal. Majoriteten av de som använder förenklad arbetsgivardeklaration är förvaltare och gode män, som visserligen kan antas ha en passande kostnadsstruktur, men där det är tveksamt om verksamheten kan föras in på kontot. I båda dessa grupper antas att använder kontot. Den offentligfinansiella effekten beräknas som en form av vänte- värde för förändringen i beskattning. Beskattningen enligt nuvarande regler och förslaget beräknas för varje kombination av antalet arbe- tade timmar inom gig (enligt tabellen över antalet aktiva per tids- intervall i SOU 2017:26 eller för egenanställda), ett antagande om timlön (medianlön eller medellön), nivån på total inkomst och därtill hörande skatt enligt konventionella regler (i tre nivåer enligt fördel- ningen i GEM 2020), nuvarande beskattningsstatus (enskild närings- idkare, egenanställning eller hobby) samt skyldighet att redovisa och betala mervärdesskatt, som uppskattas utifrån förekomsten av om- sättning över 30 000 kronor.15 Skillnaden i beskattning beräknas för varje kombination av variab- lerna. Andelen som finns i varje kombination kan ses som sannolik- heten att en slumpvis vald giggare ska uppfylla samtliga kriterier. Förändringen i beskattning för varje kombination multipliceras där- för med sannolikheten för kombinationen. Förändringarna kan där- efter summeras för en total effekt i form av ett vägt medelvärde, där sannolikheterna utgör vikterna. Detta ger väntevärdet för förändringen i beskattning för en person aktiv inom gig som väljer att öppna ett konto. I beräkningarna görs också två alternativa antaganden om hur personer med en beräknad omsättning överstigande agerar. I det första alternativet antas samtliga använda kontot för in- komster . Detta ger en maximal effekt i grup- pen, och kan ses som utfallet om samtliga öppnar ett konto, maxi- merar insättningarna första året och sedan går över till att bedriva verksamheten i annan form. Det är fråga om en engångseffekt efter- som det inte är möjligt att bedriva annan verksamhet parallellt. I det andra alternativet exkluderas i stället alla som beräknas ha en omsätt- ning , och de antas låta bli att öppna ett konto från första början eftersom omsättningen är för hög. Eftersom de giggare som har högst inkomster inte längre ingår i målgruppen i detta alternativ minskar den genomsnittliga omsättningen per person, som målgruppen minskar med . Tabell 11.6 visar de skattade offentligfinansiella effekterna utifrån olika kombi- nationer av fördelning av arbetade timmar och timlöner. 15Antalet arbetade timmar, timlönen och total inkomst antas därmed vara oberoende av varandra. Det kan dock tänkas att de betingade sannolikheterna av nivån på total inkomst, antalet arbetade timmar och timlönen inom gig skiljer sig från de obetingade. Det kan exem- pelvis tänkas att individer som har lägre totala inkomster är mer beroende av inkomsterna från gig och därför arbetar fler timmar. Det kan också tänkas att personer med högre total inkomst har större möjligheter att välja sina uppdrag och därför tar färre men bättre betalda uppdrag. finns studier som indikerar att även lågkvalificerat gigarbete utförs av relativt högt utbildade personer med heltidsarbeten, som tar gig för att maximera sin inkomst (Schor, 2017). Detta skulle tala för att timlönen inom gig inte samvarierar med personens intjäningsförmåga på den reguljära arbetsmarknaden. Variationerna i kvalifikationer och ersättningsnivåer mellan olika typer av giguppdrag är dock betydande. Tabell 11.6 Offentligfinansiella effekter inom gigekonomin, , priser Effekt (medianlön) Effekt (medellön) (96 arbetade timmar) SOU 2017:26, inga konton vid SOU 2017:26, max nyttjande* Källa: Egna beräkningar. *Beräkningen utgår ifrån att alla som beräknas ha en omsättning öppnar ett konto och nyttjar det fullt ut. I övriga beräkningar antas de som har en omsättning inte använda kontot. Totalt sett beräknas ungefär 70 000 personer som beskattas för in- komster från gig komma att gå över till att använda kontot. Baserat på att uppskattningen utifrån genomsnitten för SOU 2017:26 bedöms mest sannolika beräknas offentligfinansiell effekt till någon- stans i storleksordningen 70–, givet att en del an- tas maximera insättningarna och andra avstå vid en beräknad omsätt- ning . Den stora spridningen i resultaten indikerar att den offentligfinansiella effekten är mycket osäker, och beroende av vilka antaganden som görs. Utöver de varianter av arbetade timmar och timlöner som visas i tabellen påverkar även antagandet om hur egenanställda agerar beräk- ningarna relativt mycket eftersom dessa utgör en stor del av gruppen som kan använda kontot. Om av de egenanställda går över till kontot (i stället för som i beräkningarna i tabellen) så minskar antalet kontoinnehavare och offentligfinansiell effekt med . Även antagandet om hur många giggare som har ett eget företag har stor påverkan. I beräkningen antas andelen företagare ligga i den övre delen av de beräknade intervallen (), för att inte riskera att underskatta effekten. Andelen företagare som byter till kontot antas vara . Om i stället av företagarna antas byta system, och andelen företagare fortsatt antas vara hög ökar effekterna . 11.5.5Effekter av ökad redovisning (2016) kartläggning av plattformsekonomin visar att användarna uppfattar skattereglerna som komplexa och konstaterar att detta ökar risken för oavsiktliga fel. kontroller har också visat att det är vanligt med oredovisade inkomster inom platt- formsekonomin och att detta till stor del beror på att det är svårt för aktörerna att göra rätt, som det är svårare för att kontrollera och fastställa skatten. I kartläggningen konstateras också att dessa problemområden inte är unika för plattformsekono- min men att de aktualiseras oftare. Tabell 11.4 kan användas för att uppskatta hur fördelningen mel- lan redovisade och oredovisade inkomster från gig kan tänkas se ut. Tabellen visar att av de som är aktiva kan antas blir beskattade för inkomsterna på något sätt, givet att antalet aktiva är ungefär 400 000 personer. bedöms ha inkomster på en sådan nivå att de skulle kunna vara befriade från skyldigheten att betala egenavgifter och eventuellt inte heller vara deklarations- skyldiga. Andelen utförare som inte redovisar sina inkomster från gig trots att de borde göra det kan i så fall uppskattas till . Detta motsvarar ungefär 160 000 personer. Dessa utgör därmed den största delen av målgruppen för kontot. Enligt en lägre skattning skulle antalet utförare som lägst kunna vara 260 000 personer. Om detta lägre antal används i samma beräkningsmodell minskar effekten. Andelen som redovisar inkomster uppgår i sådana fall till (130 000 personer), medan (50 000 personer) fortsatt antas ha inkomster på en sådan låg nivå att beloppet inte är skattepliktigt. Ungefär 30 pro- cent (80 000 personer) kan i så fall antas ha oredovisade inkomster. Om de som har oredovisade inkomster antas ha en liknande om- sättning som de som redovisar inkomsterna kan samma beräknings- modell som använts för att skatta offentligfinansiella effekter också användas för att skatta en effekt på skatteintäkterna om de som har oredovisade inkomster börjar använda kontot. Tabell 11.7 visar en sådan uppskattning. Tabell 11.7 Uppskattad effekt av ökad redovisning, Lågt (80 000 personer) (96 arbetade timmar) Högt (160 000 personer) Källa: Egna beräkningar. I beräkningen antas 80 000 respektive 160 000 personer med oredo- visade inkomster öppna ett konto. Den ökade skatteintäkten beräk- nas genom att en källskatt på appliceras på den uppskattade omsättningen. Tabellen visar endast effekterna av källskatten, och bortser från eventuell mervärdesskatt. Det är således fråga om en försiktig bedömning. Uppskattningen av oredovisade inkomster är mycket osäker efter- som den utgör ett slags restpost efter övriga beräkningar. Den är därför känslig för samtliga antaganden som görs i övrigt. Även om skattningarna är osäkra indikerar de att den potentiella effekten på skatteintäkterna av en ökad redovisning (av inkomster som inte be- skattas i utgångsläget) är mycket stora i förhållande till de offentlig- finansiella kostnaderna (bland de som beskattas). Det finns i huvud- sak två skäl till effekten. För det första består den offentligfinansiella kostnaden av skillnaden mellan beskattningen enligt nuvarande reg- ler och beskattningen på kontot, vilket ger en stor påverkan när det inte finns några skatteintäkter och därmed inget skattebortfall. För det andra är den potentiella målgruppen bland de som inte beskattas i utgångsläget minst lika stor och möjligen upp till så stor som målgruppen bland de som antas byta beskattningsmodell till kontot. Känslighetsanalys för andelen som har oredovisade inkomster I en studie över gigekonomin i ställdes frågor om giggarna tog upp sina inkomster från gig till beskattning (Ali-Yrkkö m.fl. 2020). svarade att de alltid redovisar sina inkomster från gig, medan svarade att de tror att giggare i allmänhet redovisar inkomsterna. Detta tyder på ett litet skattefel inom gigekonomin. Att ställa frågor om hur respondenterna tror att andra agerar är ett vanligt sätt att få mer tillförlitliga svar på denna typ av frågor. Andelen som anger att de redovisar inkomsterna är hög relativt vad som framkommit i andra studier. I en experimentell studie som genomfördes i skattades exempelvis att av egenföretagare som hade inkomster där beskattningen baserades på egenrapportering hade oredovisade inkomster (Kleven m.fl. 2011). I det fall beskattningen helt byggde på tredjepartsinfor- mation fanns i princip inget skattefel. Vilken typ av plattform som undersöks påverkar sannolikt också bedömningen. Ali-Yrkkö m.fl. (2020) anger att revisioner av använ- dare som hyr ut privatbostäder visar att oredovisade inkomster är vanligt förekommande. Författarna beräknar vidare att av utförarna i studien hade inkomster , vilket enligt finska regler innebär att de måste bedriva verksamheten i företags- form (enskild näringsverksamhet eller aktiebolag) och vara registrerade för mervärdesskatt. Andelen företagare i gruppen med inkomster på denna nivå var dock ungefär densamma som i gruppen med inkoms- ter under tröskeln, . Författarna tolkar detta som att de som har högre omsättning inte är medvetna om mervärdes- skatteplikten. En annan förklaring kan vara att en del av giggarna inte utför uppdragen på plats i och därför inte omfattas av finska skatteregler. 11.6Offentligfinansiell effekt bland enskilda näringsidkare Beräkningen av offentligfinansiella effekter bland befintliga enskilda näringsidkare baseras på data ur FRIDA-databasen. De företag som kan använda kontot behöver ha en omsättning under den gräns som föreslås för kontot, . Vidare måste kostnaderna i verk- samheten vara låga för att en beskattning baserad på omsättningen ska vara fördelaktig jämfört med beskattning utifrån nettoresultatet. Flertalet av de näringsidkare som har låg omsättning är kombi- natörer, men fördelningen av inkomster mellan näringsverksamhet och tjänst varierar mycket i gruppen. Konventionella regler ger också möjligheter att fondera överskott, använda konton för att skjuta upp beskattningen eller fördela inkomster mellan närings- verksamhet och kapital. Det är därför svårt att ange ett ”typiskt” värde på inkomst av näringsverksamhet för företagare med en viss nivå på omsättningen. Den offentligfinansiella effekten kan därför inte beräknas genom att rakt av jämföra beskattningsutfallet enligt de konventionella reglerna med en simulerad källskatt baserad på omsättningen. Endast en mindre del av de näringsidkare som har låg omsättning enstaka år har det också löpande.16 Beräkningen görs i stället genom att näringsidkare med en om- sättning och kostnadsstruktur som passar för kontot identifieras. För att uppskatta vilka företag som kan tillhöra målgruppen exklu- deras i ett första steg företag med mer än i omsätt- ning och de företag som har anställda. De flesta företag som har an- ställda har dock en betydligt högre omsättning än . Företag som har anställda har också lönekostnader som medför att den totala kostnadsnivån överstiger schablonavdraget, och dessa före- tag har därför inte heller något intresse av att använda kontot. Företag som innehar fastigheter har generellt sett kostnader som överstiger den schablon som ligger inom kontot. För att undvika att ta med företag med fastighetsinnehav som enstaka år har låga kost- nader exkluderas företag som har ett värde skilt från noll på mark, byggnad eller markanläggning i balansräkningen. Vidare antas att näringsidkare som har möjlighet att använda ex- pansionsfond eller positiv räntefördelning enligt de konventionella skattereglerna inte kommer att vilja gå miste om möjligheterna att fondera överskott eller få en del av avkastningen kapitalbeskattad. Därför exkluderas också företag som angett ett värde på kapital- underlag för dessa system. Även företag som använder periodiseringsfond skulle kunna ex- kluderas på den grunden att någon sådan fonderingsmöjlighet inte finns på kontot. De som använder periodiseringsfond har dock tagits med, förutsatt att de uppfyller övriga villkor för systemet. Anled- ningen till detta är att vissa näringsidkare i gruppen som har små överskott före avsättning till periodiseringsfond gör maximala av- 16Mönster i data tyder på att en del av näringsidkarna med låg omsättning och låga kostnader i verksamheten håller på att trappa ned eller har ett avbrott i verksamheten. Exempelvis är det relativt vanligt att näringsidkare med låg positiv omsättning återför periodiseringsfond och/ eller expansionsfond, vilket gör att inkomst av näringsverksamhet kan vara betydligt högre än omsättningen. Det förekommer också att näringsidkare med låg positiv omsättning haft sjuk- penning under en del av året. I dessa fall kan den låga omsättningen antas vara en följd av före- tagarens sjukdom. sättningar på ett sätt som skulle kunna vara en anpassning efter nivån på i avgiftsunderlag för egenavgifter där nedsättningen inträder. Eftersom effekterna av den allmänna nedsättningen ingår i det skatteuttag som källskatten kalibrerats mot får de som väljer kontot indirekt del av nedsättningen från första kronan. I den mån avsättningarna till periodiseringsfond är en anpassning för att få del av nedsättningen kan kontot användas för att uppnå den önskade effekten. De som använder periodiseringsfond antas därför välja att använda kontot, förutsatt att omsättning, kostnader och företaga- rens totala inkomster ligger på en sådan nivå att det är möjligt och inte medför en högre beskattning. Vidare finns inga möjligheter att spara underskott på kontot. Företag som går med underskott , eller som har sparade underskott beskattningsår, exkluderas därför. Efter dessa avgränsningar återstår ungefär 17 000 företag som har i omsättning och som bedöms tjäna på att byta till kontobeskattning eller där beskattningen blir ungefär densamma. Den genomsnittliga omsättningen bland dessa företag uppgår till . Utöver dessa finns ungefär 100 000 företag med en omsättning på noll kronor, som varken har intäkter eller kostnader. För dessa kan kontot medföra administrativa förenklingar, men be- skattningen påverkas inte av ett byte. Det är svårt att bedöma hur de företagen kommer att agera, och deras intresse av kontot beror sanno- likt på vilka planer företagarna har för verksamheten framöver. Om de förväntar sig en ökad omsättning eller planerar att göra invester- ingar är kontot inte relevant. Tabell 11.8 visar de uppskattade offentligfinansiella effekterna i denna grupp av näringsidkare. Tabell 11.8 Offentligfinansiella effekter, enskilda näringsidkare Utan dubbelräkning av näringsidkare inom gig Källa: Egna beräkningar. De näringsidkare som kan tjäna på ett byte till mikroföretagarkontot utgör av det totala antalet enskilda näringsidkare. I vissa tjänstebranscher är andelen . tagen finns inom branscher som levererar konsulttjänster till företag, hushållsnära tjänster, eller inom olika kulturella näringar. Ett sådant byte av beskattningsmodell förutsätter dock att den enskilda närings- verksamheten först avslutas, och uppgifterna i tabellen kan därför ses som en övre gräns för effekterna i denna grupp. Undersökningarna som refereras i avsnitt 11.5 visar att 12–35 pro- cent av de som är aktiva inom gig är företagare. Om samma före- tagare också ingår bland de befintliga enskilda näringsidkare som kan förväntas byta beskattningsmodell kommer dessa att räknas dubbelt. Om grupperna inte alls överlappar uppgår kostnaden bland befint- liga enskilda näringsidkare till . De som är intresserade av kontomodellen bör dock främst vara olika typer av tjänsteföretag och företagare som också utför giguppdrag. Enligt GEM 2020 har av de som är entreprenöriella er- farenhet av gigekonomi. Om av de befintliga näringsidkarna antas ingå bland de företagare som är giggare uppgår kostnaden i stället till . Större delen av kostnaden beror på att det schabloniserade avdra- get för utgifter på överstiger de faktiska utgifterna bland näringsidkarna i gruppen. De faktiska utgifterna utgör i genomsnitt 4–av omsättningen i gruppen och hälften av företagen sak- nar helt utgifter i verksamheten. Resterande kostnad beror på att nivån på inkomstskatten enligt de konventionella reglerna överstiger nivån på källskatten. i gruppen är registrerade för mervärdesskatt och är det inte. Av de som är registrerade för mervärdes- skatt har redovisat utgående mervärdesskatt inom områ- den med 25 procents skatt, har redovisat inom områden med 12 procents skatt och inom områden med 6 pro- cents mervärdesskatt. Av den totala mervärdesskattepliktiga omsätt- ningen finns dock inom områden med 25 procents utgå- ende skatt. av beloppet finns inom områden med 6 procents utgående mervärdesskatt. Att skattesatsen kvoteras för 25 procents utgående mervärdesskatt för samtliga medför därför en viss skattesänkning för gruppen, men denna skillnad har liten be- tydelse för den offentligfinansiella effekten. Mikroföretagarkontot bedöms medföra en offentligfinansiell kost- nad i storleksordningen 80–vid införandet. Kost- naden bland enskilda näringsidkare beräknas till ungefär 10 miljo- ner kronor medan 70–avser kostnader bland personer som är aktiva inom gigekonomin. De potentiella effekterna av en ökad redovisning av inkomster inom gig är dock betydande, och på lång sikt bedömer jag därför att en stor del av kostnaden kom- mer att finansieras genom en ökad redovisning. På kort och medel- lång sikt finns dock ett finansieringsbehov. Enligt såväl kommittéförordningen som direktiven ska jag lämna förslag på finansiering av den beräknade offentligfinansiella kostna- den. Som utgångspunkt bör kostnaden bäras av de som också drar nytta av förslaget. Det har dock varit svårt att hitta en finansiering som i första hand träffar fysiska personer som bedriver verksamhet i mindre omfattning. Den del av målgruppen för kontot som är verk- samma inom gigekonomin har inte sällan oredovisade inkomster från gig. Finansieringsförslaget kan därför inte rikas mot den gruppen. Jag har övervägt tre olika finansieringsförslag. Förslaget skulle kunna finansieras genom en sänkning av det all- männa avdrag för egenavgifter som ges till enskilda näringsidkare. Av- draget medges när avgiftsunderlaget överstiger , vilket medför ett rejält hopp i marginalskatten vid denna nivå. Beskattningen av enskilda näringsidkare med nettoinkomst blir betydligt högre än beskattningen av dem vars inkomst överstiger Det generella avdraget komplicerar också beräkningen av egenavgifterna, och kan därför anses felkonstruerat utifrån ambi- tionen att sänka trösklarna för företagande. En möjlig lösning kan vara att helt slopa avdraget och ersätta det med en generell sänkning av skattedelen i egenavgifterna (dvs. den allmänna löneavgiften). Ett sådant förslag ligger dock utanför utredningens direktiv för slut- betänkandet. Det skulle vara möjligt att finansiera den offentligfinansiella kost- naden för mikroföretagarkontot genom att sänka taket för avdraget från till . Det skulle mildra avdragets negativa effekter något. En tydlig nackdel med detta finan- sieringsförslag är dock att det innebär att endast enskilda närings- idkare betalar för kontot. Relativt få befintliga enskilda näringsidkare bedöms komma att byta till kontobeskattning. Kopplingen mellan den grupp som gynnas av kontot och den grupp som får bära finan- sieringen är därför svag. Ett annat finansieringsförslag som har övervägts är förändringar i systemet med skattereduktion för utgifter för ROT- och RUT- tjänster. De tjänster som ingår i och bedöms vara sådana som passar väl för att beskattas genom mikroföretagarkontot. Det kan därför antas att kontoinnehavare kommer att bedriva verksam- het i dessa branscher. Den offentligfinansiella kostnaden för kontot skulle kunna finan- sieras genom att det införda taket för skattereduktion för RUT-tjänster på åter sänks till . En sådan förändring skulle också ha en gynnsam fördelningsprofil eftersom det främst är personer med höga inkomster som har så mycket skatt att reducera att de kan nyttja ett så stort avdrag. Det bedöms dock inte som rimligt att föreslå att regeringen ska ta tillbaka ett förslag som infördes så sent som . 11.7.1Sänkt uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt Med beaktande av att det är svårt att hitta ett träffsäkert finansierings- förslag som främst påverkar de som kan dra nytta av kontot har jag också övervägt den direkta motsatsen. Om förslaget inte kan betalas av den grupp som gynnas är det i stället att föredra att finansieringen sprids i en så stor grupp som möjligt.