sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Maj:t torde täckas till Riksens Ständers obehindrade disposition öfwerlämna och Kungsöhrs Kungsgårdar med der warande Stu- teri-Inrättning, och Riksens Ständer, wid närmare pröfning af denna Inrättnings tillstånd och beskaffenhet, sannolikt skola finna Statens fördelar fordra en sådan förändring eller anläggning efter andra än[1162] derwid följda grunders, att till en början, och innan en nödig förbättring winner behörig werkställighet och stadga, någon tillgång derifrån ej kan äga rum, till besörjande af Remonten för Hof-Stallet; erbjuda Riksens Ständer i underdånighet . Maj:t en , (3,333 Riksdaler 16 Skilling) till Hästars inköpande, med rättighet för . Maj:t enär Stuteri-Inrättningen kan hinna bringas i wederbörlig ordning, att derifrån undfå femton unga Hästar, emot erläggande af Tvåhundrade Riksdaler stycket. Beträffande utfodringen vid Kongl. Hof-Stallet, få Riksens Ständer i underdånighet förklara, att då . Maj:t till Riksens Ständers förwaltning nu i nåder öfwerlämnar de af Hof-Stallet disponerade Hof- och Stall-Statsängar, jemte det dit lefwererade Ränte-Hö och Halm, wilja Riksens Ständer deremot foga den åtgärd, att det för utfodringen af Etthundradefemtio Hästar efter ofwan uppgjorde Utfodrings-Stat behöflige qwantum af Hafre, Hö och Halm warder å behöriga tider till Hof-Stallets Disposition, genom wederbö- randes föranstaltande öfwerlämnadt. I afseende på reglerandet af i fråga warande Stater, hafwa Riksens Ständer funnit, att tiden hwarifrån . Maj:t må uppbära denna nu erbudna Summa af 270 000 Riksdaler i ett för allt, bör beräknas ifrån och med den 1. Januarii nästkommande , eller samma års första qwartal, men att hwad Utfodringen och Häst-antalets förminskande wid Kongl. Hof-Stallet an- går, må tillses huruwida sådant icke ju förr dess häldre till Statens lindring och besparing må kunna werkställas. I sammanhang med . Maj:ts Hof-Stats reglering hafwa Riksens Ständer tillika warit betänkta att reglera hans Kgl. Höghet Kronprinsens och Thronföljarens blifwande Hof-Stats aflöning och underhåll. Att nu reglera en sådan Stats Personale anse Riksens Ständer för sig mindre lämpligt. Ett förslag i denna del skulle ock kan hända mindre Convenera . Maj:t och äfwen hans Kongl Höghet; utan torde det mer instämma med . Maj:ts Höga önskan, om till . Maj:ts egen Nådiga Disposition öfwerlemnas en wiss årlig summa för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Hofhållning att derom på det sätt . Maj:t sjelf finner tjenligast, låta besörja. För detta behof erbjuda Riksens Ständer en årlig (24,000 Riksdaler), räknad ifrån den tid Hans Kongl. Höghet hit till Hufwudsta- den anländer, och så länge Hans Kongl. Höghet är oförmäld; men hwilken summa Riksens Ständer förbinda sig att öka med ytterligare Tjugufyra Tusende Riksdaler (24 000 Riksdr.) så snart Hans Kongl. Höghet blifwer förmäld. Kom- då att bestås en årlig summa af Fyratio Åtta Tusende Riksdaler (48,000 Riksdr.) i ett för allt till Hans Kongl. Höghets och Dess Gemåls Hofhållning. Sluteligen anhålla Riksens Ständer i underdånighet, det täcktes . Maj:t så wäl till deras Majestäters Egen som till Hans Kongl. Höghets upwagt- ning, så widt möjligt är, antaga och anwända alla dem af deras Kongl. 1162 Detta ord är överhoppat i den tryckta versionen. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom förra fursteliga Hof-Stat, hvilka nu äro tjenstfria på det Statswerket måtte undgå, att med deras vidare Pensionerande . Riksens Ständer framhärda, etc. etc.” Bortsett från en diskussion om orden ”så widt möjligt är” och om dessa verkligen skulle ingå i sista egentliga stycket,1163 blev detta också beslut. Det skiljer sig inte i sak från statsutskottets förslag, men vissa formuleringar var skarpare. Det angavs nu att stän- derna skulle ta emot kungsgårdarna och kungsladugårdarna ”såsom en i ewärdeliga tider åt dem förbehållen rättighet”. Den sammanfattning som finns beträffande statsutskottets mem- orial i föregående avsnitt sammanfattar alltså även ställningstagande. återkom statsutskottet med en mer detaljerad redogörelse för de kungsgårdar vars dispositionsrätt enligt förslaget skulle övergå till ständerna.1164 När det gäller den historiska bakgrunden har dess innehåll sammanfattats ovan i avsnitt 6.2.8. hade tillhört personligen och hade tagits upp i bouppteck- ningen över hans egendom efter hans avsättning. tillföll då staten, och frågan uppkom riksdag vad skulle användas till. Överstelöjtnanten föreslog i en motion att och park skulle överlämnas till höga disposition.1165 återremitterade frågan till ständerna, som i sin tur återremitterade frågan till utskottet med i huvudsak positiva inställningar till förslaget.1166 återkom med förslag till riksdagsbeslut, som i sin slutliga utformning hade föl- jande lydelse. ”Sedan Kongl. och uti den öfwer Hans Maj:ts f.d. Konung- ens tilhörigheter uprättade Boupteckning blifwit uptagen, såsom en Hans Maj:ts enskilda egendom, hwilken icke utan Konungs och Ständers gemensamma bifall får disponeras; hafwa Riksens Ständer under förmodan, at Eder Kongl. Maj:t skulle i Nåder anse detta Kongl. såsom tjenligt att derstädes söka nå- gon hwila och något lugn under de tunga Regerings-omsorgerne, för deras del beslutit, at nyttjande-rätten deraf med alla tillhörigheter, lägenheten de- runder äfwen begripen, må til Eder Kongl. Maj:t öfwerlemnas, at efter Eget Nå- digt godtfinnande begagna; och hafwa Riksens ständer til underhållande, samt nödig Betjenings aflönande, anslagit en årlig Summa af 2000 Rd.”1167 1163 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 4, , s. 1119; Bondeståndets protokoll, bd 5, s. 314-317, 325-326, 476-479. 1164 riksdag, Ridderskapet och Adelns proktokoll, bd 5:2, , mem- orial , s. 545-569. 1165 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 1, , s. 731-734. 1166 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 5:2, , mem- orial , s. 1353-1355. Se till debattinlägg i Bramstång Hov och slott s. 160-164. 1167 riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 6, , Riksdagsskrivelse, s. 574- Se också Kungl. brev till i Bergfalk s. 47. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Lägenheten ansågs alltså nu höra till . Som nämnts i avsnitt 6.2.8. ligger det i linje med de gamla kartornas gränsdragning på utmed . 6.3.5.Konungens svar enligt statsrådsprotokoll Av protokoll hållet inför Kungl. Maj:t i statsrådet framgår att uppdrog åt utrikesstatsministern att i rikssalen ge Riksens Ständer konungens svar på bl.a. frågan om summan för Kungl. Maj:ts hov- och stallstater samt H. H. Kronprinsens stat.1168 Själva svaret finns i form av konungens tal till . antog förslaget och anförde följande. ”Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Äreborne, För- ståndige, Välaktade, Hedervärde och Redelige, och ! Sedan I, och , uti underdånig skrifvelse af den 1. sistlidet år, erbudit mig en Summa af 266,666 rdr. 32 ß Specie till Min Kongl. Hofhållning och Hof-Stall, 3,333 rdr. 16 ß till inköp af Hästar för Hof- Stallet, tillhopa Tvåhundrade Sjuttio Tusende Riksdaler Specie , samt Hafra, Hö och Halm i natura för Etthundrade Femtio Hästar, allt ifrån detta års början räknadt; Så vill Jag, till befrämjande af Eder önskan, härmedelst antaga förenämnde underdåniga anbud, på sätt och med vilkor, som Eder berörde skrifvelse i öfrigt innehåller. Och förklarar Jag derjemte Mitt Nådiga bifall till den för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen i underdånighet erbudne Hof-Stats Summa. Jag förblifver Eder, och , med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Det råder med andra ord ingen tvekan om att antog ständernas förslag i alla dess delar. Vad detta innebar för den kungl. dispositionsrätten till olika slott kommer att analyseras närmare nedan i avsnitt 6.4. En mycket väsentlig handling, som inte synes ha uppmärksammats av andra än Naumann,1170 är riksdagsbeslut, som utfärdades vid slut . I 10 § återknöt till behovet av sådana besparingar som kunde förenas med rikssty- relsens tillbörliga handhavande. Det framhölls generellt beträffande budgetens olika huvud- titlar att hade fäst avseende vid att riksstyrelsen skulle befrias från olämpliga in- skränkningar i dess dispositionsrätt över statsmedlen men också att det måste säkerställas att 1168 , Riksdagsacta R 5035, Protokoll inför riksföreståndaren/konungen, protokoll och tal på rikssalen, 1809-10. 1169 , Riksdagsacta R 5035, bilaga. 1170 Naumann 1879-84 bd 2 s. 329. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom dessa medel användes till ”pröfwade behof och bestämda ändamål”.1171 Inom varje huvudti- tel fick Kungl. Maj:t ”fritt och obehindradt”1172 disponera medlen. Detta innebar alltså att kontrollerade fördelningen mellan huvudtitlarna, medan Kungl. Maj:t ansvarade för fördelningen inom varje huvudtitel. Besparingar kunde av Kungl. Maj:t använ- das även utanför en huvudtitels behov om syftet var att stärka försvaret, men beslöts åter att besparingar endast kunde användas inom en huvudtitel.1173 Här ser det ut som att Kungl. Maj:t hade samma grad av fri dispositionsrätt till anslagen inom varje huvudtitel, men enligt 48 § regeringsformen och vad som har framgått i avsnitt 6.3.3. var så inte fallet – disposi-tionsrätten till hovstatsanlaget var mer långtgående, eftersom det var befriat från re- vision. I riksdagsbeslutets 9 § togs första huvudtiteln, . Hov- och Slottsstaterna, upp till en totalsumma om 467 823 rdr 27 sk. 11 rst. I 13 § finns överenskommelsens slutliga bekräf- telse från sida när det gäller kungsgårdarna och kungsladugårdarna. ”Då Oss tilkommit, at, jemlikt Regerings-Formens 77. §., föreskrifwa de grun- der, hwarefter Kongs- och Kongs-Ladugårdar, jemte öfrige Kronans Lägenheter skola förwaltas, och Kongl. Maj:t tillika, emot Wårt erbjudande af en bestämd årlig Summa til Des Hof- och Hof-Stall-Staters underhåll, åt Oss til anwändande öfwerlämnat den , som tilförene stått under Kongl. Maj:ts och Des Höga Företrädares enskilda disposition, hafwe Wi, efter en inhemtad närmare kännedom om Krono-Lägenheterne i allmänhet, ansett dem böra på följande sätt anwändas.”1174 Därefter reglerades först arrendekontrakten beträffande lägenheter lydande under Drott- ningholm samt beträffande , , , Sundbyholms och Rib- bingelunds kungsgårdar och kungsladugårdar – den enda ändringen som gjordes var att ar- rendena från och med innevarande år skulle erläggas till Räntekammaren.1175 Beträffande Ul- riksdals kungsgård skulle inga ändringar i arrendena ske så länge änkedrottningen innehade gården. , hwilket med tilhörande Park blifwit, såsom f. d. Ko- nungens enskilda egendom, i Des Bouptekning uptagit, hafwe Wi åt Hans Maj:t Wår nu regerande Allernådigste Konung öfwerlemnat at, jemte Lägenheten Fres- cati, med fri nyttjande-rätt af Kongl. Maj:t begagnas, samt til underhål- lande och nödig Betjenings aflöning anslagit en årlig .”1176 Sedan meddelas ett antal föreskrifter om arrenden av olika kungsgårdar, kungsladugårdar och hovstallängar. Det kan noteras att det inte sägs något om dispositionsrätten till själva slotten, utöver att det är underförstått att änkedrottningen bodde på och att 1171 riksdag, riksdagsbeslutet, 10 §. 1172 riksdag, riksdagsbeslutet, 10 §. 1173 , Kongl. Maj:ts rätt i fråga om dispositionen af besparingarna på de fasta anslagen inom riksstatens hufvudtitlar, : , 1894. 1174 riksdag, riksdagsbeslutet, 13 §. 1175 Se också riksdag, Ridderskapet och Adelns protokoll, bd 6:1, , s. 1105-1111. 1176 riksdag, riksdagsbeslutet, 13 §. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom XIII fick fri nyttjanderätt till med anslag för underhåll och betjäning. Detta är inte så konstigt. Vad beslutet handlade om var hur intäkterna skulle hanteras – de skulle tillfalla statskassan. Själva slottsbyggnaderna gav inga intäkter utan medförde kostnader, som enligt exemplet med täcktes med ett anslag för underhåll och betjäning. Att anslaget var skattefritt ansågs självklart. Dock ingick i anslaget för hovförtäringsme- del, som framgått ovan av skrivelse, kostnaden för tull vid inköp av varor. I vissa avseenden torde redan då tullfrihet ha gällt, och det klarlades vid riksdag att kunga- husets medlemmar inte var skyldiga att betala tull.1177 Här nedan ska kort sammanfattas de olika kategorierna egendomar samt de förändringar som skett beträffande dispositionsrätten avseende de olika slotten. Av särskilt intresse är hur de enligt äldre regler kvarstående slotten med kungsgårdar (t.ex. Tullgarn) har hanterats – det har nämligen visat sig att det tog än vad som förutsågs av riksdag för att inordna dessa slott i den då träffade överenskommelsens regelverk. Det är av vikt för förståelsen av indelningen nedan att överenskommelse innebar en uppdelning på de inkomstgivande egendomarna (utarrenderade kungsgårdar och kungsladugårdar eller delar därav) och de icke utarrenderade och därmed icke inkomstgivande egendomarna (själva slotten med tillhörande lustparker och trädgårdar). Det som förut hade varit sammanhållna egendomar – slott med lustparker och trädgårdar samt kungsgårdar och kungsladugårdar med där och på underlydande hemman bedrivna jordbruk – delades alltså rent juridiskt upp på en sfär som disponerades av och en sfär som disponerades av konungen. Det är inte överraskande att detta ledde till gränsdragningsproblem i vissa fall. Detta gäller särskilt som det faktiskt fanns kvar en del inkomstgivande enheter som inte hade varit utarrenderade utan brukades och fortsatte brukas direkt under slotten. Inledningsvis ska också noteras att konungen ansåg sig genom ha en föreskriftsrätt beträffande ordningen på de olika slotten. reglemente för dem som bebodde kronans slott och hus fanns en upplysning om att skulle utfärda särskilda föreskrifter för och lustslotten.1178 Sådana föreskrifter ut- färdades också samma år.1179 Kammarkollegiet hade enligt sin instruktion överinseende över statens fastigheter, bl.a. ”Kronans och dertill hörande lägenheter, med undantag af dem, som till Kongl. Maj:ts eller den Kongl. Famillens begagnande, och deraf inkomsten ej går till 1177 Se härtill bevillningsutskottets bet. 1873:6 och bevillningsutskottets bet. 1178 12 § Kongl. Maj:ts nådiga reglemente hwarefter de, som bebo Kronans och Hus hafwa sig att rätta. 1179 Reglemente av , ”hvarefter de, som innehafva Rum och Lägenheter uti Kongl. , de Kongl. Lust-Slotten, eller dertill hörande Hus, hafva sig att sig rätta”, tryckt 1851. (), Instruktioner, ceremoniel, gratifikationer, utmärkelsetecken, ma- triklar m.m., vol. 2 nr 24. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Statswerket, [---] blifwit upplåtne”.1180 Även härigenom framgår att det som föll under den kungl. dispositionsrätten särbehandlades rättsligt. 6.4.2.Kategori I. a) , lustparker och trädgårdar, tidigare under konungens omedelbara styrelse tillsammans med därtill anknutna kungsgårdar, under perpetuell kungl. Det är här fråga om kungsgårdar och kungsladugårdar ägda av staten, som till och med stod under konungens omedelbara styrelse, när det gäller såväl de inkomstbringande delarna som slott, lustparker och trädgårdar. Här och i nedanstående punkter görs en skillnad mellan slott å ena sidan och kungsgård eller å andra sidan, så att det som tidigare kallades ”och ladugård” etc. delas upp. Enligt överenskommelse fanns och finns en rätt för ”deras Kongl. Majestä- ter och den Kongl. Famillen [---] att till deras höga nöje och sommarsejour nyttja de Kongl. Slotten med tillydande Trägårdar och Lustparker [---], till hwilkas wård och skötsel nödiga arbetare och betjening böra af Statswerkets medel bestås och aflönas”.1181 Slottens och par- kernas vård och skötsel skulle ombesörjas med personal avlönad av statsverkets medel. Där- till kom medel från statsverket till slottens underhåll och förbättring, men konungen skulle pröva att dessa medel rätteligen användes till hans ”höga nöje och beqvämlighet”. Det kom senare, senast vid riksdag, att klargöras vilka anslagsposter som konungen dis- ponerade fritt och vilka som reviderades av (se nedan avsnitt 6.5.3.). De inkomst- givande delarna skulle avskiljas och falla under disposition, se kategori III nedan (avsnitt 6.4.7.). Hithörande slott är: uppdrog åt en kommitté att se över hushållningen vid Drott- ningholm och . Kommittén var klar först den 3 april 1817,1182 och dess skrivelse ledde till ett kungligt beslut om att utse en ståthållare under och att fastställa en budget.1183 Detta förutskickade Slottsbyggnadsdirektionens upphörande påföljande år och även de övriga slottens hänförande under Riksmarskalksämbetet.1184 föreslog ett anslag om 16 000 rdr till reparationer och byggnaders under- håll samt avlöning m.m. Däri kom även att ingå1185 till år 1888.1186 Anslaget 1180 3 § Kongl. Maj:ts nådiga instruction för Dess och Rikets Kammar-Collegium, SFS 1838:6 s. 1; Bram- stång Hov och slott s. 168-172. 1181 Här kan anmärkas att ingenting sägs om att detta skulle vara på konungens livstid. Att rätten tillerkänns ”deras Kongl. Majestäter och den Kongl. Famillen” visar att det är en rätt som inte upphör vid konungens död. Om så hade varit fallet, hade det stått ”på Kongl. Maj:ts öfrige lifstid”. 1182 Något betänkande finns inte redovisat hos , Förteckning öfver komitébetänkanden afgifna , 1896. brev till i Bergfalk s. 47-48. brev till i Bergfalk s. 43-45. 1185 riksdag, Ridderskapet och Adelns proktokoll, bd 4:1, , statsutskottets mem- orial , s. 1232-1236; bd 5:2, , memorial , s. 550-551; bd 6:2, , riksdagsskrivelse, s. 268. 1888:2, s. 2. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom kom från och med 1840-41 års riksdag att tas upp under slottsstaten.1187 Som redovisas i avsnitt 6.5. höjdes anslaget vid riksdag till 16 400 rdr och kom sedan att vara oförändrat, bortsett från omräkningen till 24 600 rdr rmt och att kostnaderna för föll bort, till då tilläggsanslag beviljades. kom att ingå i slottsstatens avdelning för ”övriga kungl. slott”,1188 och lades anslagen inom denna avdelning samman till ett samlat anslag.1189 konstaterades att dispositionsrätten till kvarstod, men då skedde en omläggning av slottsstatsanslaget och Riksmarskalksäm- betets respektive ansvarsområden (se nedan avsnitt 6.4.9. och 6.5.10. )1190 budgetproposition noterades att begagnades av konungen som bostad under vissa tider av året.1191 gjordes tillägget att visades för allmänheten.1192 De till slotten hörande inkomstgivande områden som inte hade varit utarrenderade , avskildes till domänfonden respektive statens allmänna fastighetsfond för att förvaltas av respektive (se nedan avsnitt 6.5.10.). Då gjordes ett undantag för och kungsgård. fördes visserligen till domänfonden men slottsförvaltningen fortsatte att arrendera den. Sedan revisorer hade tagit upp frågan om denna kungsgård borde hanteras på samma sätt som de övriga1193 och detta hade utretts särskilt,1194 togs frågan upp till prövning i budgetpropositionen vid 1978/riksdag.1195 Utredaren hade ansett att övervägande skäl talade för fortsatt sam- förvaltning mellan slottsförvaltningen och , som arrenderades av slottsförvalt- ningen med ersättning till domänfonden. Finansminstern instämde i detta, eftersom ”, parken och de närmast omgivande delarna av bildar en naturlig utgångspunkt för en samordnad förvaltning”, och på så sätt kunde man ta de särskilda hänsyn vid skötseln som ”den kulturhistoriska miljön och den representativa funktionen för svenska staten krä- ver”.1196 Dock skulle arrendet för höjas och kronoparkerna och Vänt- holmen föras över till . instämde i regeringens för- slag.1197 Den kungl. dispositionsrätten till med trädgårdar och lustparker kvarstår,1198 och förvaltas fortfarande av Ståthållarämbetet.1199 1187 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 300-301. 1913:1 s. 2 och riksstat för , jfr prop. 1913:1 jämte bilaga Första huvudtiteln och statsut- skottets bet. 1913:1 s. 3. 1927:1 bilaga Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1927:1, rskr. 1944:228 s. 2. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1978/79:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 16. 1969:179, bet. 1969:51 med bilaga revisorers granskningspromemoria nr 5 och 7/1968, rskr. Se även Bramstång Hov och slott s. 166-167, 237-243 och 263-275 samt för prövning av en tidigare revision statsutskottets bet. 1880:17 s. 1-3. 1194 Ds B 1978:1, Förvaltningen av . 1978/79:100 bilaga 4 Första huvudtiteln s. 7-16. 1978/79:100 bilaga 4 Första huvudtiteln s. 15 (båda citaten). 1978/79:FiU21, rskr. 1978/79:197. 1198 Bexhed 2020 s. 235. 1199 Instruktion för , bilaga 4 till protokoll hållet inför H.E. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Vid riksdag konstaterades att var ”otjenligt att begagnas af någon Kongl. Person” och skulle bortarrenderas.1200 Vid riksdag konstaterades att slot- tet var förfallet.1201 Ett förslag om försäljning som då fanns kom inte att leda till något.1202 Konungen har därefter avstått sin dispositionsrätt1203 och uppläts till och sedan fängelse. Vissa inkomster från skulle där- efter tillfalla slottskassa.1204 Detta var då det enda återstående med något slags koppling till öd (se ovan avsnitt 6.2.4. och 6.2.6. I de förteckningar över statens egendom som började upprättas andra hälft anges vid års utgång att och Väntholmens kronoparker disponerades av ,1205 och har därtill djurvaktareboställes ägor och f.d. djurgård tillkommit.1206 Kronoparkerna och Väntholmen sorterade un- der genom arrende från domänfonden även men skulle övergå till senast under år 1980.1207 Huruvida den kungl. dispositionsrätten till och Väntholmen i grunden finns kvar eller har upphört synes något oklart. föreslog ett anslag om 2 000 rdr till reparationer och byggnaders underhåll samt avlöning m.m., men beloppet kom att justeras nedåt och uppåt (se nedan avsnitt 6.5.) Anslaget kom från och med 1840-41 års riksdag att tas upp under slotts- staten.1208 kom att ingå i slottsstatens avdelning för ”övriga kungl. slott”,1209 och lades anslagen inom denna avdelning samman till ett samlat anslag.1210 konstaterades att dispositionsrätten till kvarstod, men då skedde en omläggning av slottsstatsanslaget och respektive ansvarsområ- den (se nedan avsnitt 6.4.9. och 6.5.10. ).1211 budgetproposition konstaterades att utnyttjades som museum och för utställning av en del av den svenska statens porträtt- samling.1212 Den kungl. dispositionsrätten till med trädgårdar och lustparker kvar- står.1213 1200 riksdag, Bihang, bd 10, riksdagsskrivelse nr 107, s. 225. 1201 riksdag, Bihang, saml. 4, avd. 1, bd 1, statsutskottets bet. nr 47, s. 6. 1868:25, se även statsutskottets bet. 1203 Se till skillnaden mellan att avstå från dispositionsrätt och att behålla dispositionsrätt men upplåta ett slott för andra ändamål prop. 1944:228 s. 2. 1888:32-33, statsutskottets bet. 1888:2, s. 2 och 1888:52, rskr. 1885:32 s. 6. 1892:36 s. 4, 1903:38 s. 7, 1910:22 s. 5, 1920:211 s. 6, 1929:131 s. 22. 1978/79:100 bilaga 4 Första huvudtiteln s. 7-8, 15. 1208 riksdag, Bihang, saml. 10, avd. 1, riksdagsskrivelse nr 162 s. 300-301. 1913:1 s. 2 och riksstat för , jfr prop. 1913:1 jämte bilaga Första huvudtiteln och statsut- skottets bet. 1913:1 s. 3. 1927:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1927:1, rskr. 1944:228 s. 2. 1975:1 bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna s. 3. 1213 Bexhed 2020 s. 235-236. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom