sou · H9B336 · 2021-05-05 00:00:00 — Det är svårt att ta fram exakta siffror på vad det skulle kosta om det ideella inslaget skulle gå förlorat. Vid en försiktig uppskattning som utgår från att kostnaden för arvoden skulle stanna vid att bli dubbelt så hög för varje enskilt ställföreträdarskap, vilket bygger på siffror från SKR och som även har visst stöd i våra egna undersökningar, skulle det handla om ökade kostnader för arvoden med uppskattningsvis i storleksordningen , varav ungefär hälften kan förväntas belasta enskilda och hälften det allmänna. Att kunna behålla ett system som bygger på det ideella inslaget är alltså, sett med finansiella ögon, en stor vinst för sam- hällsekonomin. Även om våra förslag innebär kostnader för staten bedömer vi att förslagen förbättrar förutsättningarna för att stora kostnadsökningar ska kunna undvikas . 28.6Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen 28.6.1Vad innebär självstyrelse? Den kommunala självstyrelsen regleras bland annat i 14 kap. regerings- formen (RF) och innebär att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommunerna. En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör enligt 14 kap. 3 § RF inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som för- anlett inskränkningen, vilket innebär att inskränkningen bör vara pro- portionerlig. innebär att beslutsfattandet sker nära med- borgarna. Legitimiteten för det politiska systemet anses bli stärkt av att självstyrelsen ger medborgarna möjlighet till lokalt och regionalt inflytande över verksamheten samt till ansvarsutkrävande med avse- ende på den genomförda politiken. Detta brukar framhållas som den kommunala självstyrelsens viktigaste funktion i det svenska sam- hällsskicket. innebär därför med nödvändighet variation och pluralism. Den avgörande frågan att ställa sig blir därmed vilka lokala variationer i lösningar och resultat som kan accepteras inom olika verksamhetsområden. Ett effektivitetsvärde som ofta framhålls är att den kommunala självstyrelsen ger förutsättningar för större flexibilitet och bättre anpassningsförmåga av offentliga åtgärder. Den kommunala självstyrelsen innebär att verksamheten kan anpassas till skiftande förutsättningar i olika delar av landet, exempelvis vad gäller demografi, geografi, näringsstruktur och arbetsmarknadens utseende.3 28.6.2Förslagens påverkan på den kommunala självstyrelsen Vår bedömning: Vårt förslag om att överförmyndarnämnd ska bli den obligatoriska organisationsformen för överförmyndar- verksamheten innebär en inskränkning i den kommunala själv- styrelsen. Även andra förslag som vi lämnar innebär att den kom- munala självstyrelsen inskränks. Inskränkningarna är nödvändiga för att uppnå ändamålen med våra förslag och är alltså proportio- nerliga. Förslaget om överförmyndarnämnd som den obligatoriska organisationsformen Vi föreslår i avsnitt 20.7.1 att överförmyndarnämnd ska bli den obli- gatoriska organisationsformen för överförmyndarverksamheten, vilket innebär att institutet ensam överförmyndare avvecklas. 3Statskontoret (2011). Kommunalt självstyre och proportionalitet, s. 15 ff. här framhållas att redan nuvarande reglering av överförmyndarens organisation innebär en inskränkning i den kommunala självstyrel- sen. Överförmyndare eller överförmyndarnämnd är nämligen en obligatorisk verksamhet i varje kommun, till skillnad från vad som gäller för merparten av annan verksamhet. Det har också betydelse att övrig verksamhet är organiserad i nämnder och inte på så sätt att en enskild förtroendevald har ansvar för en verksamhet. Organisationsformen med en ensam överförmyndare kan alltså sägas vara en anomali inom kommunalrätten. Med detta sagt innebär förslaget om obligatoriska överförmyndarnämnder en påverkan på och inskränkning i den kommunala självstyrelsen, jäm- fört med vad som gäller . Vi bedömer dock att förslaget har posi- tiva effekter för enskilda kommunmedborgare, särskilt för huvud- män och deras anhöriga samt för ställföreträdare, även om systemet med ensamma överförmyndare innebär en möjlighet till lokal anpass- ning och det finns ensamma överförmyndare som fungerar bra. SKR har starkt motsatt sig förslaget och även Föreningen förmyndare har ifrågasatt om det är nödvändigt. För de närmare över- vägandena angående förslaget hänvisas till avsnitt 20. Vi har övervägt om ett motsvarande resultat kan uppnås genom åtgärder som inne- bär en mindre inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Ett möj- ligt alternativ går ut på att ställa tydligare krav på överförmyndarna och att de förslag som vi lämnat i övrigt, särskilt i avsnitt 16.2 och 19.9, är tillräckliga för att åstadkomma avsedda förändringar på om- rådet. Vi bedömer dock, främst eftersom en ensam överförmyndare innebär en sårbarhet och riskerar att medföra – och på vissa håll också medför – partiskhet i myndighetsutövningen, att en övergång till obligatoriska överförmyndarnämnder är en nödvändig föränd- ring för att åstadkomma att huvudmän i hela landet får sina angelägenheter professionellt och rättssäkert hanterade. Vi bedömer sammanfattningsvis att inskränkningen i den kommunala självstyrelsen är proportionerlig. Förslaget om ett tydligare krav på förtroendevalda I avsnitt 19.9 föreslår vi att det ska framgå av lagstiftningen att leda- möter i överförmyndarnämnder och ersättare ska vara lämpliga för sina uppdrag och att de ska gå en introduktion inför uppdragen. Kravet ska även gälla överförmyndare, om vårt förslag om obliga- toriska överförmyndarnämnder inte genomförs. innebär lagstiftningen att överförmyndare, nämnd- ledamöter och ersättare kan entledigas om det visar sig att de inte är lämpliga. Kravet på att de förtroendevalda ska vara lämpliga för sina uppdrag kan alltså inte betraktas som helt nytt. Vi bedömer att den kommunala självstyrelsen inte inskränks i någon nämnvärd utsträck- ning som en följd av förslaget. Förslaget om att de förtroendevalda ska gå in introduktion inför uppdragen kan inte heller betraktas som helt nytt eftersom länsstyr- elsen ska se till att utbildningen av överförmyndare, nämndledamöter och ersättare är tillräcklig. Mot den bakgrunden bedöms förslaget endast i mindre mån begränsa den kommunala själv- styrelsen jämfört med . SKR har starkt motsatt sig förslaget, bland annat med hänvisning till den kommunala självstyrelsen. Vi bedömer dock att förslaget ger bättre förutsättningar för förtro- endevalda att utföra sina uppdrag på ett bra sätt och alltså innebär en positiv inverkan för bland andra huvudmän och ställföreträdare. Förslaget bedöms vidare vara nödvändigt för att förtroendevalda i alla landets överförmyndarverksamheter ska få grundläggande och nödvändiga kunskaper om vad uppdraget innebär. Motsvarande effekt kan inte förväntas uppnås på sätt som innebär ett mindre ingrepp. Vi bedömer mot den bakgrunden att inskränkningen i den kommunala självstyrelsen är proportionerlig. Förslaget om att överförmyndarna ska ta över ärenden från domstolarna I avsnitt 22.7.1 föreslår vi att handläggningen i ärenden om anord- nande, omprövning och upphörande av godmanskap enligt 11 kap. 4 § FB ska flyttas från domstolarna till överförmyndarna. Överför- myndarna ska vidare enligt förslaget ta över beslutanderätten i de ärenden som inte är tvistiga. Förslaget innebär en skiftning i ansvar från staten till kommun- erna och en inskränkning i den kommunala självstyrelsen på så sätt att kommunerna inte kan avstå från uppgifterna. Vi bedömer att förslaget jämfört med innebär ett mer effektivt beslutsfattande, en ökad renodling av domstolarnas dömande verksamhet och att beslutsfattandet sker närmare medborgarna. Det är inte aktuellt att flytta uppgifterna till någon annan myndighet än överförmyndaren eftersom det är överförmyndaren som handlägger och beslutar i de ärenden om gode män och förvaltare som inte hanteras av dom- stolarna. Vi bedömer att inskränkningen i den kommunala själv- styrelsen är nödvändig för att uppnå ändamålen med förslaget och därmed proportionerlig. Några av de övriga förslag som vi lämnar innebär en skärpning av krav på överförmyndarnas verksamhet. Det gäller förslaget om att överförmyndaren ska informera huvudmannen om genomförd granskning (avsnitt 6.4.2), förslaget om att överförmyn- daren ska lämna tydlig och anpassad information till huvudmannen (avsnitt 8.5), förslaget om att överförmyndaren ska göra en åtals- anmälan vid misstänkt brottslighet från ställföreträdares sida (av- snitt 10.6.2), förslaget om att överförmyndaren ska informera ställ- företrädare om vad som förväntas ingå i uppdraget (avsnitt 11.4.2), förslaget om att överförmyndaren ska ansvara för att ställföreträdare genomgår en introduktionsutbildning (avsnitt 12.5), förslaget om att överförmyndaren ska utse en ny ställföreträdare när en ställföreträdare begär sitt entledigande (avsnitt 14.4.1) och för- slagen om skärpta krav på överförmyndarens tillsyn (avsnitt 16.5.2). Förslaget om att reglerna förutsättningarna för när anställda ställ- företrädare får förordnas innebär vidare en begränsning av över- förmyndares möjligheter att rekrytera sådana ställföreträdare (av- snitt 15.6.1) I avsnitt 23 föreslår vi att en ny statlig myndighet ska ha föreskriftsrätt på området och ta fram allmänna råd för bland annat överförmyndare. Förslagen innebär att den kommunala självstyrelsen inskränks. Vi bedömer dock att förslagen medför stor nytta för huvudmän och ställföreträdare och att motsvarande effekt inte kan förväntas upp- nås på sätt som innebär mindre ingrepp. Begränsningen i den kom- munala självstyrelsen går mot den bakgrunden inte utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med förslagen, bland annat att åstadkomma ett bättre stöd till och en stärkt ställning för huvud- män, högre kvalitet i ställföreträdares och överförmyndares verk- samhet samt bättre styrning och tillsyn över landets ställföreträdare Vi bedömer mot den bakgrunden att inskränk- ningarna i den kommunala självstyrelsen är proportionerliga. 28.7Konsekvenser för sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet Vår bedömning: Förslagen bör sammantaget innebära positiva konsekvenser för sysselsättningen. Konsekvenserna för den offent- liga servicen bör totalt sett vara neutrala. Som vi tagit upp i avsnitt 28.5 bedöms vissa av våra förslag innebära att överförmyndarnas arbetsbelastning ökar medan andra förslag bedöms innebära att arbetsbelastningen minskar. Vi har föreslagit att kommunerna ska få ökat statsbidrag med år- ligen till 2026 och med och därefter. Antalet tjänster hos överförmyndarna bedöms öka som en följd av förslagen. Vi har vidare föreslagit att ärenden om god- manskap ska flyttas från domstolarna till överförmyndarna och att anslaget för Domstolar ska minska med . Detta bör innebära färre arbetsuppgifter för främst notarier och domstolshandläggare i tingsrätt och ett minskat antal av de nu nämnda personalkategorierna. Förslagen bedöms totalt sett innebära ett ökat antal tjänster. Vi beräknar att genomsnittskostnaden för en årsarbetskraft uppgår till . Grovt upp- skattat bedöms det ökade antalet tjänster hos överförmyndarna, minskat med antalet färre tjänster hos domstolarna, uppgå till omkring 150. –2026, innan reformen fullt ut träder i kraft, bedöms ökningen av antalet tjänster dock bli något lägre. Att överförmyndarna tar över ärenden som handläggs och beslutas hos tingsrätterna innebär att det för många människor blir lättare att personligen besöka den beslutande myndigheten, efter- som överförmyndarkontor finns på fler platser i landet än tingsrätter. Att den beslutande myndigheten alltså kommer närmare medborgaren bedöms ha en viss positiv påverkan på den offentliga servicen i landet. Vårt förslag om att överförmyndarnämnd ska bli den obliga- toriska organisationsformen (avsnitt 20.7) bedöms å andra sidan leda till att ett flertal kommuner som har en ensam överförmyndare bildar en gemensam överförmyndarnämnd, eller att kommuner be- slutar att ingå i en redan befintlig nämnd. Antalet överförmyndar- kontor förväntas alltså bli färre än , även om en gemensam nämnd kan ha kansli på fler orter än en. För vissa personer kommer det alltså sannolikt att bli svårare än att personligen besöka ett överförmyndarkontor, vilket innebär en viss negativ påverkan på den offentliga servicen i olika delar av landet. Våra undersökningar visar dock att enskildas kontakter med både tingsrätter och överförmyn- dare vanligen sker per telefon, brevledes eller via mejl varför tillgången till service påverkas i relativt liten utsträckning av förslagen. Vi gör sammantaget bedömningen att konsekvenserna för den offentliga servicen i olika delar av landet är relativt små och totalt sett neutrala. 28.8Konsekvenser ur ett barnrättsperspektiv och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Vår bedömning: Förslagen bedöms innebära positiva konsekvenser ur ett barnrättsperspektiv och för möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. Våra förslag i avsnitt 27 innebär bland annat att det ska tydliggöras i lagstiftningen att en god man ska utses för ensamkommande barn oavsett om de söker uppehållstillstånd i eller inte. Detta innebär att en god man ska utses även för t.ex. ensamkommande barn som är kvotflyktingar eller utsatta EU-medborgare. Vi föreslår också i avsnittet att socialnämnden skyndsamt ska ansöka om eller anmäla behov av en särskilt förordnad vårdnadshavare när ett barn beviljas uppehållstillstånd. Vi bedömer att förslagen innebär ett stärkt barnrättsperspektiv. Förslagen bör vidare innebära en möjlighet för ensamkommande barn som ska stanna i att något snabbare än etablera sig, vilket bör innebära positiva konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Vi bedömer att flera av våra övriga förslag också har positiva konsekvenser ur ett barnrättsperspektiv. Bland annat förväntas en förstärkning av överförmyndarverksamheten (se förslagen i avsnitt 19 och 20) och en central styrning på området (se förslagen i avsnitt 23) innebära att tillsynen över förmyndare förbättras och att förordnade förmyndare får bättre förutsättningar att utföra sina uppdrag på ett bra sätt. Förslaget om att förordnade förmyndare ska ha en infor- mationsskyldighet i förhållande till barn som har fyllt (av- snitt 6.4.1) bedöms också vara positivt för barn. •Förslagen bör innebära något minskad brottslighet och ha vissa positiva konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet. •Vårt förslag om att reglera förutsättningarna för när anställda ställföreträdare ska få förordnas bedöms begränsa möjlighet- erna för företag som tillhandahåller sådana ställföreträdare att utvidga sin verksamhet när det gäller uppdrag som inte träffas av regleringen. •Förslagen bedöms inte ha någon betydelse för jämställdheten eller för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag. I betänkandet föreslår vi att kraven på överförmyndarens tillsyn ska tydliggöras (avsnitt 16) och att kompetensen, kvaliteten och rätts- säkerheten hos överförmyndaren ska stärkas (avsnitt 19 och 20). I avsnitt 10 föreslår vi att överförmyndaren ska vara skyldig att anmäla misstänkt brottslighet till åtal. Vi bedömer att förslagen bör ha en viss förebyggande effekt mot att ställföreträdare begår ekono- misk brottslighet mot sina huvudmän och att möjligheterna att upp- täcka och förhindra sådan brottslighet bör öka som en konsekvens av förslagen. För de företag som tillhandahåller anställda gode män och för- valtare innebär vårt förslag i avsnitt 15 vissa begränsningar i vilka uppdrag de kan få. En anställd ställföreträdare ska enbart kunna för- ordnas om det är nödvändigt på grund av ärendets svårighetsgrad eller om det annars finns särskilda skäl med hänsyn till den enskildes intressen. anlitas anställda ställföreträdare vanligen i svåra ären- den, när en ideell ställföreträdare inte kan rekryteras. kan det bli fler kommuner än som öppnar för möjligheten att anlita privatanställda ställföreträdare, när frågan har lagreglerats. Vi bedö- mer mot den bakgrunden att förslaget inte innebär att företagen får färre uppdrag jämfört med . Förslaget bedöms dock begränsa företagens möjligheter att utvidga sin verksamhet till att avse andra ställföreträdarskap än de som omfattas av vårt förslag om anställda ställföreträdare. Våra förslag bedöms inte ha någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män eller på små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till stora företag. Våra förslag: De föreslagna författningsändringarna ska träda i kraft . Beträffande vissa författningsförslag föreslår vi dock att de ska träda i kraft , näm- ligen •den när det gäller förslagen om obligatorisk ut- bildning för ställföreträdare och ett nationellt ställföreträdar- register, •den när det gäller förslaget om en obligatorisk introduktion för ledamöter och ersättare i överförmyndar- nämnder och •den när det gäller förslagen om att överför- myndarnämnd ska vara den obligatoriska organisationsformen och om att statistiken på området ska ingå i den officiella statistiken. Vi bedömer att en proposition med de författningsförslag som läm- nas i betänkandet kan överlämnas till tidigast . Därmed bör merparten av förslagen kunna träda i kraft . Detta ger emellertid inte de kommuner som har en ensam överförmyndare tillräcklig tid att förbereda övergången till överförmyndarnämnd i samband med valet . Den förändringen bör kunna genomföras i alla kommuner först i samband med valet , varför organisationsformen med ensamma överförmyndare bör få finnas kvar fram till dess. Bestämmelsen om obligatoriska överförmyn- darnämnder bör mot den bakgrunden träda i kraft . Vissa förslag förutsätter vidare att en ny, central myndighet har in- rättats, och att den myndigheten får tid på sig att genomföra några av de uppgifter som myndigheten ska ansvara för. Detta gäller myn- dighetens uppgifter att ta fram en introduktionsutbildning för ställ- företrädare, en introduktion för de förtroendevalda i överförmyndar- verksamheterna och att föra ett nationellt ställföreträdarregister. Förslagen om obligatorisk utbildning för ställföreträdare och ett natio- nellt ställföreträdarregister bedöms mot den bakgrunden kunna träda Förslaget om en obligatorisk introduk- tion för förtroendevalda bör lämpligen träda i kraft , dvs. Förslaget om att statistiken på området ska ingå i den officiella statistiken och att myndigheten ska vara statistikmyndighet bör träda i kraft något senare, . •Ärenden om godmanskap som kommit in till tingsrätten före men ännu inte avgjorts ska handläggas enligt äldre bestämmelser. •Äldre föreskrifter i 19 kap. 1, 5, 7–10 samt 15 §§ föräldra- balken ska få fortsatt giltighet såvitt avser överförmyndare och deras ersättare till dess att bestämmelsen om obligatoriska överförmyndarnämnder träder i kraft, dvs. Vad som fram tills dess är föreskrivet om överförmyndarnämnd i någon annan författning än de nämnda paragraferna ska tillämpas också på överförmyndare. Vår bedömning: För övriga förslag bedöms det inte finnas behov av övergångsbestämmelser. 29.2.1Förslaget om att ärenden om godmanskap ska handläggas och beslutas av överförmyndaren Vi föreslår i avsnitt 22 att överförmyndaren ska ta över beslutande- rätt i vissa ärenden om godmanskap som allmän domstol har hand om. Den mest praktiska ordningen bör vara att tingsrätten får avsluta handläggningen av de ärenden som anhängiggjorts före ikraft- trädandet. Vi föreslår därför en övergångsbestämmelse som innebär att ärenden som kommit in till tingsrätterna före ikraftträdandet men ännu inte avgjorts ska handläggas enligt äldre bestämmelser. 29.2.2Förslaget om att överförmyndarnämnd ska vara den obligatoriska organisationsformen Våra förslag innebär att begreppet överförmyndare tas bort i lagstift- ningen och ersätts av begreppet överförmyndarnämnd, med ett ikraft- trädande . Detta är en följd av vårt förslag i av- snitt 20 om att överförmyndarnämnd ska vara den obligatoriska orga- nisationsformen för överförmyndarverksamheten. Organisations- formen med ensamma överförmyndare ska dock få finnas kvar till och det krävs därför en övergångsbestämmelse . Vi föreslår en bestämmelse som innebär att vad som är föreskrivet för överförmyndarnämnd också ska tillämpas på överförmyndare, till dess att det blir obligatoriskt med nämnd. Vissa äldre föreskrifter i 19 kap. , bland annat om hur överförmyndare väljs, bör dock få fortsatt giltighet såvitt avser överförmyndare och deras ersättare. 29.2.3Förslaget om att ekonomiska och personliga angelägenheter ska avgränsa ställföreträdares uppdrag Vi föreslår i avsnitt 11 att begreppen ekonomiska och personliga angelägenheter ska avgränsa en ställföreträdares uppdrag, i stället för de nuvarande begreppen bevaka rätt, förvalta egendom och sörja för person. Vi föreslår att ställföreträdarens uppgift ska vara att, i den utsträckning som framgår av förordnandet, se till att den enskildes intressen i dessa angelägenheter tas om hand. enligt förslaget bevaka den enskildes rätt i de angelägenheter som omfattas av förordnandet. Det skulle enligt vår bedömning innebära en alltför betungande arbetsbörda för beslutande myndigheter att omvandla befintliga ställ- företrädarskap efter de nya begreppen. Vi bedömer att de gamla för- ordnandena ryms inom den nya begreppsapparaten och kan behålla sina avgränsningar till dess att det finns anledning att ändra eller om- pröva dem. Detta innebär att den ställföreträdare som har ett för- ordnande som avser att förvalta egendom i fortsättningen ska se till att den enskildes intressen i ekonomiska angelägenheter tas om hand, och bevaka den enskildes rätt i angelägenheterna. Den ställ- företrädare som har ett förordnande som gäller att sörja för person ska i fortsättningen se till att den enskildes intressen i personliga angelägenheter tas om hand, och bevaka den enskildes rätt i ange- lägenheterna. Den ställföreträdare som enligt ett äldre förordnande ska bevaka en enskild persons rätt i en eller flera särskilda ange- lägenheter ska fortsättningsvis se till att den enskildes intressen i angelägenheten tas om hand genom att bevaka den enskildes rätt i angelägenheten, som kan vara ekonomisk eller personlig. Det behövs enligt vår bedömning ingen övergångsbestämmelse för att klargöra det som sagts. Vi bedömer att det inte heller när det gäller övriga förslag krävs några övergångsbestämmelser. 30.1Förslaget till lag om ändring i Paragrafens ändras som en följd av att överförmyndare utmönstras ur lagstiftningen och ersätts med överförmyndarnämnd. Det görs även vissa språkliga ändringar. Ingen ändring i sak avses. Paragrafens ändras som en följd av att överförmyndare utmönstras ur lagstiftningen och ersätts med överförmyndarnämnd. Det görs även vissa språkliga ändringar. Ingen ändring i sak avses. Paragrafens ändras som en följd av att överförmyndare utmönstras ur lagstiftningen och ersätts med överförmyndarnämnd. Det görs även en språklig ändring. Ingen ändring i sak avses. Paragrafens ändras som en följd av att överförmyndare utmönstras ur lagstiftningen och ersätts med överförmyndarnämnd. Det görs även språkliga ändringar i bestämmelsen. Ingen ändring i sak avses. Paragrafens ändras som en följd av att överförmyndare utmönstras ur lagstiftningen och ersätts med överförmyndarnämnd. Det görs även språkliga ändringar. Ingen ändring i sak avses. Första stycket ändras som en följd av att möjligheteten för underåriga att ingå äktenskap har tagits bort genom lagen SFS 2014:376. Paragrafen ändras också som en följd av att överförmyndare ut- mönstras ur lagstiftningen och ersätts med överförmyndarnämnd. Det görs även språkliga ändringar. De avser ingen ändring i sak. Paragrafens första stycke ändras som en följd av att överförmyndare utmönstras ur lagstiftningen och ersätts med överförmyndarnämnd. Paragrafen ändras också språkligt. Ingen ändring i sak avses.