sou · H9B397 · 2021-12-15 00:00:00 — Utredningens förslag: Leveransen av tjänster inom ett samord- nat statligt tjänsteutbud ska finansieras genom avgifter. Som vi redogjort för i avsnitt 10.7 föreslår vi att leveransen av tjänster inom det samordnade statliga tjänsteutbudet ska finansieras genom avgifter. Leverantörsmyndigheterna föreslås få ett bemyndigande genom förordning att ta ut dessa avgifter. Leverantörsmyndigheterna ska besluta om avgifternas storlek och disponera avgiftsinkomsterna i verksamheten. 12.5.4Bidrag för anslutning av myndigheter med behov av ekonomiskt stöd Utredningens förslag: DIGG ska ges i uppgift att tilldela medel till de myndigheter som är i behov av ekonomiskt stöd för att an- sluta sig till ett samordnat statligt tjänsteutbud. DIGG ska ta fram kriterier och villkor för de myndigheter som ska tilldelas medel. Erfarenheterna från regeringsuppdrag visar att framför allt små myndigheter behöver ekonomiskt stöd för att finan- siera vissa delar av anslutningsprocessen, i huvudsak planera-fasen. Av den anledningen föreslår vi att DIGG ges förutsättningar i t.ex. regleringsbrev att genom bidragsmedel stödja de myndigheter som är i behov av ekonomiskt stöd för att ansluta sig till ett samordnat statligt tjänsteutbud. Den samordnande myndigheten ska ta fram kriterier och villkor för de myndigheter som ska tilldelas bidrags- medel. Kriterierna bör utgå från den behovsanalys som genomförs och bör gå till de myndigheter som bedöms vara i behov av eko- nomiskt stöd. Det är även viktigt att den samordnande myndigheten tillsammans med anslutande myndigheter till en början undersöker på vilket sätt privata leverantörers lösningar kan möta deras behov. Vi kan inte bedöma hur stort behovet av ekonomiskt stöd för anslutning till det samordnade statliga tjänsteutbudet är, men med största sannolikhet finns det mest omfattande behovet bland mindre myndigheter. För att ge en uppfattning om hur kost- naderna kan fördela sig bland de myndigheter som ansluter sig till ett samordnat statligt tjänsteutbud kan erfarenheter och lärdomar hämtas från uppdrag om samordnad och säker statlig it-drift. Vi redogör därför kort för dessa nedan. Erfarenheter från uppdrag om samordnad och säker statlig it-drift Antalet myndigheter som fram till har anslutits till och nyttjar tjänster är för få för att vi med någon precision ska kunna uttala oss om kostnaderna för framtida anslutningar för potentiella anslutande myndigheter. hade anslutit sex myndigheter. De första tre var , och . För dessa tre har svårt att bryta ut kostnaden för själva anslutningen då det parallellt med detta arbete genomfördes utveckling och anpassningar av arbetssätt, meto- der, processer, infrastruktur och säkerhet för att kunna hantera det nya regeringsuppdraget. Efter det har , Myndigheten för familje- rätt och föräldraskapsstöd och Myndigheten för delaktighet anslu- tits. Alla tre är små myndigheter men med olika förutsättningar och krav på utrustning, lösningar och åtagande. Det innebär att även om har målsättningen att erbjuda standardtjänster har det för dessa myndigheter ingått – och skulle för varje ny myndig- het ingå – kundunika lösningar i helhetsåtagandet. Tabell 12.3 Tid och kostnader för anslutning av myndigheter anslutning (tkr) avgift för drift (tkr) Som framgår av siffrorna i tabell 12.3 ovan varierade anslutnings- kostnaden för ett helhetsåtagande. I dessa tre fall varierar summan från till per anställd och den beräknade årliga kostnaden för driften från till per anställd. Dessa kostnader, framför allt anslutningen, kan förväntas minska något över tiden i takt med att processer och rutiner etableras. Vilka kostnader som större och mer komplexa anslutningar skulle medföra är ännu svårare att bedöma. 12.5.5Bidrag för utveckling av det samordnade statliga tjänsteutbudet Utredningens förslag: DIGG ska ges i uppgift att tilldela medel till den eller de leverantörsmyndigheter som åtar sig att utveckla och förvalta delar av det samordnade statliga tjänsteutbudet. DIGG ska ta fram kriterier och villkor för de myndigheter som ska tilldelas medel. Det kan bli aktuellt att utveckla nya tjänster inom ramen för det samordnade statliga tjänsteutbudet. Det kan till exempel visa sig att det finns ett stort behov av en tjänst som inte kan tillhandahållas av privata leverantörer eller befintliga myndigheter utan viss utveck- ling. Det kan även finnas behov av gemensam utveckling för att säker- ställa kapacitet och säkerhet hos leverantörsmyndigheterna. I de fall myndigheterna inom den samordnade statliga it-driften kommer fram till att det ska utvecklas nya tjänster, ny förmåga eller att kapa- citeten ska utökas hos befintliga leverantörsmyndigheter föreslår vi att den samordnande myndigheten i regleringsbrevet ges möjlighet att disponera ett anslag för utveckling och förvaltning av det sam- ordnade statlig tjänsteutbudet. Anslaget ska kunna nyttjas genom att den samordnande myndigheten tilldelar bidrag från anslagsposten till den eller de leverantörsmyndighet som åtar sig ett utvecklings- uppdrag. 12.6Finansiering av utredningens förslag Enligt 14 § kommittéförordningen ska utredningen beräkna och redo- visa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag. Det gäller förslag som påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda och förslag som innebär sam- hällsekonomiska konsekvenser i övrigt. När det gäller kostnadsök- ningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller regioner ska utredningen föreslå en finansiering. Utredningen bedömer att de förslag som utredningen lämnar inne- bär kostnadsökningar för staten. Kostnaderna beräknas till för hela perio- den –2024 för regeringsuppdraget att etablera former och för- måga för en samordnad statlig it-drift. –2025 be- räknas kostnaderna uppgå till för de nya uppgifter som tillkommer DIGG. Motsvarande summa för perioden –2027 beräknas uppgå till och 30 mil- joner kronor from 2028. Tabell 12.4 Sammanfattning av utredningens kostnadsförslag (tkr) Uppskattade kostnader för den samordnande myndigheten, leverantörsmyndigheter och stöd- och expertmyndigheter former och förmåga för en – Stöd- och expertmyndig- Nya uppgifter för Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) Att införa en samordnad statlig it-drift är en långsiktig reform som kräver uppbyggnad och finansiering. Vi har övervägt olika alternativ för finansiering, som vi går igenom nedan. Avgiftsfinansiering av den samordnande myndigheten är inte lämplig Utifrån de befintliga exempel som vi analyserat framgår att det finns utmaningar med att finansiera uppbyggnad av en verksamhet genom avgifter. Såväl som Statens servicecenter lyfter fram initial anslagsfinansiering som en viktig förutsättning för att kunna bygga upp en väl fungerande verksamhet. Regeringsuppdraget att etablera former och förmåga inom den samordnade statliga it- driften ska därför finansieras genom anslag. Vi föreslår också att de tillkommande förordningsreglerade upp- gifterna för DIGG finansieras via anslag, inte genom avgifter. argumentet för det är att stödet via den samordnande myndigheten ska vara tillgängligt för samtliga myndigheter, oavsett ekonomiska förutsättningar. Vi ser annars en risk att små myndigheter, som är de som har störst behov av stöd, inte skulle ha möjlighet att nyttja det stöd som erbjuds. Den samordnade statliga it-driften skulle helt enkelt inte bli lika efterfrågad av de myndigheter som är i störst behov av stöd. Dessutom skulle planeringsförutsättningarna för DIGG bli svåra att överblicka. Avgiftsfinansiering för den samordnande myndig- heten är därför inte lämpligt. Finansiering genom schablonavdrag är inte heller lämpligt En samordnad statlig it-drift ska bidra till att ge statliga myndigheter förutsättningar att göra medvetna val av säkra och kostnadseffektiva lösningar för sin it-drift. Stödet genom en samordnad statlig it-drift kan resultera i att enskilda myndigheter kan avhändas en del av de kostnader de har för att säkerställa en säker och kostnadseffektiv it- drift i sin verksamhet. Här vill vi dock poängtera att ansvaret för att analysera, bedöma och besluta om val av it-driftslösning fortsatt ligger på den enskilda myndigheten. Vårt förslag bygger dessutom på fri- villighet, där varje enskild myndighet bedömer om myndigheten har behov av stöd eller vill ansluta sig till ett samordnat statligt tjänste- utbud. Detta gör att det inte är lämpligt med en finansiering som baseras på ett schablonmässigt avdrag för samtliga myndigheter eller avdrag för enskilda myndigheter. Ett sådant generellt avdrag skulle sannolikt också få en negativ påverkan, särskilt för mindre myndig- heter, att kunna ta del av de tjänster som erbjuds inom den samord- nade statliga it-driften. Behov av ökade medel till anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning och 2:7 Digital förvaltning har ett flertal satsningar genomförts på digita- liseringsområdet. DIGG har etablerats och fått flera stora uppdrag och nya uppgifter. Vårt förslag utgår från att en samordnad statlig it-drift ska bygga vidare på befintliga verksamheter med DIGG som samordnande myndighet. DIGG har ett omfattande uppdrag i relation till sitt anslag. Det innebär att de nya uppgifter som tillförs DIGG inte kan tas inom befintligt förvaltningsanslag, eftersom det skulle äventyra myndighetens övriga uppdrag och uppgifter. Det krävs därför att anslag 2:6 Myndigheten för digital förvaltning utökas. Det- samma gäller anslag 2:7 Digital förvaltning. Vårt förslag till finansier- ing framgår nedan. Vårt förslag utgår från att den samordnade statliga it-driften i så stor utsträckning som möjligt ska bygga på upparbetade strukturer och lärdomar som kan dras av regeringsuppdrag. För att säkerställa den samordning och förmåga som vi bedömer som nödvändig krävs en finansiering. Denna finansiering bör ske genom en omfördelning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vi före- slår att regeringsuppdraget att etablera former och förmåga för en samordnad statlig it-drift finansieras genom att medel omfördelas från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur till an- slaget 2:7 Digital förvaltning. För DIGG:s nya uppgifter som sam- ordnande myndighet föreslås att medel omfördelas från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur till anslaget 2:6 Myn- digheten för digital förvaltning. Vi noterar att en sådan omfördel- ning, på marginalen om ens alls, påverkar möjligheterna att uppfylla syftena med anslag 1:1 då de investeringskostnader som anslaget bland annat ska täcka är notoriskt svårprognosticerade både och medelsåtgång. Det visar sig tydligt i det faktum att anslagssparandet i genomsnitt uppgått till och inte understigit . Att en mycket begränsad andel av dessa medel omfördelas till anslagen 2:6 och 2:7 kommer inte att påverka möjligheterna att åstadkomma en utveckling av transportinfrastrukturen, men dessa medel kan göra stor nytta för att etablera en säker och samordnad statlig it-drift som har potential att vara mer kostnadseffektiv än nuvarande lösningar. DIGG har möjlighet att disponera över anslag 2.7 Digital förvaltning ap. 1 Förvaltningsgemensam digital infrastruktur för ut- veckling och förvaltning av förvaltningsgemensam digital infrastruk- tur. Vi föreslår att DIGG genom särskilt villkor i regleringsbrev ges möjlighet att även för detta ändamål lämna bidragsmedel från an- slag 2.7 till de myndigheter som är i behov av ekonomiskt stöd för att ansluta sig till ett samordnat statligt tjänsteutbud. Vi kan dock i detta läge inte bedöma omfattningen på dessa kostnader, se avsnitt 12.5.4. Vi bedömer att det kommer finnas behov av investeringar inom den samordnade statliga it-driften. Verksamhetsinvesteringar ska i huvudregel finansieras via lån. Finansieringskällor såsom anslag och avgifter kan, beroende på det enskilda fallet, användas i olika propor- tioner som också kan variera . De verksamhetsinvesteringar som går att härleda till det samordnade statliga tjänsteutbudet ska kunna finansieras genom att den eller de leverantörsmyndigheter som åtar sig att utveckla delar av det samordnade statliga tjänste- utbudet ansöker om medel från DIGG genom anslag 2.7. Som vi beskrivit i avsnitt 10.7.4 skulle vissa investeringar inom det samord- nade statliga tjänsteutbudet kunna vara av sådan karaktär att det skulle kunna klassificeras som samhällsinvesteringar snarare än verk- samhetsinvesteringar. Det kan t.ex. finnas ett behov av att öka säker- heten i leverantörsmyndigheternas datacenter för att leva upp till de krav som ställs på myndigheterna. Vi föreslår att DIGG i sin roll som samordnande myndighet får en strategisk roll i bedömningen av vilka utvecklingsinsatser som bör ses som samhällsinvesteringar. Utredningens förslag: Den föreslagna förordningen ska träda i kraft . De föreslagna författningsändringarna i förord- ningarna med myndighetsinstruktioner ska träda i kraft samma datum. Skälen för vårt förslag: Med hänsyn till den plan för införande som viföreslagit i avsnitt 11.11 bör den föreslagna förordningen och de ändringar som föreslås i förordningarna med instruktioner för de myndigheter som berörs av våra förslag träda i kraft . Förslagen är inte av den arten att de kräver några särskilda över- gångsregler. Maj:ts proposition 1973:33 med förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen, m.m. Regeringens proposition 1975/76:160 om nya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet. Regeringens proposition 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Regeringens proposition 1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning. Regeringens proposition 1997/98:44 Personuppgiftslag. Regeringens proposition 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Regeringens proposition 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag. Regeringens proposition 2008/09:231 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. Regeringens proposition 2009/10:58 Säkerhetskopiors rättsliga status. Regeringens proposition 2009/10:180 Nya rättsmedel på upphand- lingsområdet. Regeringens proposition 2015/16:195 Nytt regelverk om upp- handling. Regeringens proposition 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. Regeringens proposition 2016/17:198 Utökat sekretesskydd i verksamhet för teknisk bearbetning och lagring. Regeringens proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar. Regeringens proposition 2017/18:105 Ny dataskyddslag. Regeringens proposition 2019/20:201 Tystnadsplikt vid utkon- traktering av teknisk bearbetning eller lagring av uppgifter. Regeringens proposition 2020/21:30, Totalförsvaret 2021–2025. SOU 1975:22 Lag om allmänna handlingar. Betänkande av offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén. SOU 1999:139 Effektivare offentlig upphandling för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt. SOU 2009:86 Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Betänkande av E-delegationen. SOU 2010:29 En ny förvaltningslag. Betänkande av Förvaltnings- lagsutredningen. SOU 2011:38, Ett myndighetsgemensamt servicecenter. SOU 2014:39 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt: Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Betänkande av E-delegationen. SOU 2017:23 digitalforvaltning.nu. Betänkande av Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster. SOU 2017:114 reboot – omstart för den digitala förvaltningen. Betänkande av Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster. SOU 2018:82 Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen. Betänkande av Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor. SOU 2021:25, Struktur för ökad motståndskraft. Betänkande av utredningen om civilt försvar. Ds 2017:19 Anpassningar av de fastighetsrättsliga, associations- rättsliga, transporträttsliga och immaterialrättsliga författningarna till dataskyddsförordningen. Ds 2017:66 Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Ds 2018:6 Granskning av Transportstyrelsens upphandling av it-drift. Rapporter, vägledningar, strategier, m.m. (2019), Svensk och europeisk marknadsrätt I. m.fl., Konkurrenslagen (2015). DIGG (2021), DIGG kommenterar Digital Government Index 2019, DIGG:s webbplats, publicerad . DIGG m.fl. (2021), Uppdrag att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte (I2019/03306/DF, I2019/01036/DF (delvis), I2019/01361/DF (delvis), I2019/02220/DF, I2020/03366, I2020/02753) Delredovisning, Ärendenummer AD 2019:582. DIGG (2021), Rättsligt stöd till offentlig förvaltning avseende digitalisering Delrapport: Beskrivning av behovet, dnr 2021:164. (2007), Gemensamma lösningar för effektivare administration, ESV rapport 2007:33. (2016), Hur finansierar statliga myndig- heter sin verksamhet?, ESV rapport 2016:50. (2018), Pilotprojekt om ramverk för it-kostnader (TBM), ESV rapport 2018:28. (2020), Styrning och finansiering av förvaltningsgemensam digital infrastruktur, ESV rapport 2020:23. eSamverkansprogrammet Juridisk vägledning för verksamhet- sutveckling inom e-förvaltningen 3.0 Europeiska dataskyddsstyrelsen (2021), Guidelines 07/2020 on the concepts of controller and processor in the GDPR version 2.0, antagna . (2017–2020), Delredovisning avseende uppdrag att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift. . m.fl. (2016), ’s , Cases and Materials. & ., Konkurrensrätt – En handbok. (2010), Betänkandet Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86), dnr 643/2009. (2018), Omfattas en statlig myndighets anskaffningar från en annan statlig myndighet av upphandlingsskyldighet? MSB (2012), Reflektioner kring samhällets skydd och beredskap vid allvarliga it-incidenter. En studie av konsekvenserna i samhället efter driftstörningen hos Tieto . MSB (2021), En struktur för uppföljning av det systematiska informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen, dnr 2019-11710. MSB (2021), Redovisning av regeringens uppdrag att genomföra riktade utbildningsinsatser till statliga myndigheter, kommuner och regioner, dnr 2019-11715. (2010), after ””, Value for Money in Government, , . (2016), Molntjänster i staten – en ny generation av outsourcing. (2018), Förslag till en förvaltningsmodell för skyddade it-utrymmen. Ramböll (2019), Utvärdering av uppdrag om samordnad och säker statlig it-drift. Regeringen (2017), Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet, skr 2016/17:213. Regeringen (2017), För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi, /informationsmaterial/2017/05/for-ett- hallbart-digitaliserat-sverige-en-digitaliseringsstrategi. Regeringen (2017), Inrättande av en myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn, dir. 2017:117. Regeringen (2017), Uppdrag att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift. Regeringen (2019), Ändring av uppdrag att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift. . m.fl. (2020), Lagen om offentlig upphandling En kommentar. (2021), Delrapportering av regeringsuppdrag att bevaka Gaia-X. Statens servicecenter (2017), En gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift. Delrapport i regeringsuppdrag om samordning och omlokalisering av myndighetsfunktioner, . Statens servicecenter (2019), En förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv. Statskontoret (2020), En innovativ och samverkande förvaltning –med det förvaltningspolitiska målet. Statskontoret (2020), i korthet. Säkerhetspolisen (2019), 2019. Säkerhetspolisen (2020), 2020. Vedung, (2009), Utvärdering i politik och förvaltning, Dom av , kommissionen mot , C-118/85, EU:C:1987:283. Dom av , v SA Pompes funèbres des régions libérées, C-30/87, EU:C:1988:225. Dom av , Höfner och mot Macrotron, C-41/90, EU:C:1991:161, p. Dom av , mot Land , C-19/92, EU:C:1993:125. Dom av , SAT Fluggesellschaft mbH mot Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7. Dom av , mot Consiglio dell’Ordine degli Avvocati e Procuratori di , C-55/94, EU:C:1995:411. Dom av , Calì & Figli mot Servizi Ecologici di , C-343-95, EU:C:1997:160. Dom av , kommissionen mot , C-35/96, EU:C:1998:303. Dom av , Teckal, C-107/98, EU:C:1999:562. Dom av , , C-373/00, EU:C:2003:110. Dom av , , C-470/99, EU:C:2002:746. Dom , Altmark Trans och Regierungspräsidium , C-280/00, EU:C:2003:415. Dom av , Gambelli m.fl, C-243/01, EU:C:2003:597. Dom av , FENIN mot kommissionen, C-205/03, EU:C:2006:453. Dom av , kommissionen mot , C-168/04, EU:C:2006:595. Dom av , Auroux m.fl., C-220/05, EU:C:2007:31. Dom av , Asociación Profesional de Empresas de Reparto y Manipulado de Correspondencia, C-220/06, EU:C:2007:815. Dom av , BUPA m.fl. mot kommissionen, T-289/03, EU:T:2008:29. Dom av , CoNISMa, C-305/08, EU:C:2009:807. Dom av , , C-451/08, EU:C:2010:168. Dom , mot kommissionen, C-280/08, EU:C:2010:603. Dom av , Compass-Datenbank, C-138/11, EU:C:2012:449. Dom av , , C-212/11, EU:C:2013:270. Dom av , Safe Interenvios, C-235/14, EU:C:2016:154. Dom av , Remondis, C-51/15, EU:C:2016:985. Dom av , LitSpecMet, C-567/15, EU:C:2017:736. Dom av , , C-606/17, EU:C:2018:843. Dom av , Informatikgesellschaft für Software- Entwicklung, C-796/18, EU:C:2020:395. Dom av , Porin kaupunki, C-328/19, Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar NJA 2001 s. 3. RÅ 1994 ref. 64. RÅ 1999 ref. 18. HFD 2011 ref. 52. HFD 2017 ref. 66. HFD 2018 ref. 67. HFD 2018 ref. 48. HFD 2021 ref. 35. Kammarrätten i dom i mål nr 2692-10. Kammarrätten i dom i mål nr 1195-11. Kammarrätten i dom i mål nr 1929-12. Kammarrätten i dom i mål nr 7369-15. Kammarrätten i dom i mål nr 428-17. Kammarrätten i dom i mål nr 7355-16. Kammarrätten i dom i mål nr 1199-19. Kammarrätten i dom i mål nr 3610-19. Kammarrätten i dom i mål nr 1296-20. Säker och kostnadseffektiv it-drift för den offentliga förvaltningen En särskild utredare ska kartlägga och analysera statliga myndigheters behov av säker och kostnadseffektiv it-drift samt hur dessa behov till- godoses. Utredaren ska vidare analysera säkerhetsmässiga och rätts- liga förutsättningar för samordnad statlig it-drift och lämna förslag på mer: varaktiga former för sådan it-drift, om det bedöms lämpligt ur ett säkerhetsperspektiv, och de författningsförslag som detta kräver. Utredaren ska också analysera de rättsliga förutsättningarna för stat- liga myndigheter, kommuner och landsting att med bibehållen säker- het utkontraktera it-drift till privata leverantörer och vid behov lämna författningsförslag. Syftet med utredningen är att skapa bättre för- utsättningar för den offentliga förvaltningen att få tillgång till säker och kostnadseffektiv it-drift genom antingen samordnad statlig it- drift eller tydligare rättsliga förutsättningar för att kunna anlita privata leverantörer av it-drift. Uppdragen att kartlägga och analysera statliga myndigheters it- drift och den offentliga förvaltningens rättsliga förutsättningar för utkontraktering med bibehållen säkerhet, inklusive eventuella för- fattningsförslag, ska redovisas . Uppdraget att föreslå mer varaktiga former för samordnad statlig it-drift ska redo- visas . It-drift i den offentliga förvaltningen Begreppet it-drift har ingen tydlig avgränsning utan omfattar både fysisk hårdvara som servrar och datorer, och mjukvara som dator- program och operativsystem. Digitalisering och it skapar förutsätt- ningar för en rättssäker och effektiv verksamhet och leverans av god service till enskilda. Eftersom myndigheter ofta hanterar uppgifter som omfattas av sekretess eller är av integritetskänsligt slag ställs särskilda krav på myndigheternas it-verksamhet. It-driften inom den offentliga förvaltningen ska också uppfylla krav på säkerhetsskydd och informationssäkerhet. It-drift i egen regi Motiven för en myndighet att hantera sin it-drift i egen regi kan variera. I en del fall handlar det om att få kontroll över systemen och tätare kontakt mellan verksamheten och systemdriften. I andra fall kan det finnas säkerhetsmässiga fördelar, t.ex. att slippa kommunicera över öppna nätverk för att nå en tjänst.