sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — För de allra flesta kommersiellt nyttjade nationella arterna saknas fram- för allt en geografisk upplösning för att kunna ge adekvat bedöm- ning. Fritidsfiskets uttag är större än yrkesfiskets för vissa kustnära arter och det skulle behövas mer data för att kunna göra en bättre årlig utvärdering av beståndsutvecklingen. Geografiskt fördelade resultat (se figur 17.1.) visar att andelen hållbart nyttjade bestånd är högst i (), följt av () och (), och lägst i (). 20Havs- och vattenmyndigheten , Fördjupad utvärdering av Hav i balans samt levande kust och skärgård, Rapport 2019:3. 21Naturvårdsverket 2020, Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål, Rapport 6919. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Figur 17.1 Hållbart nyttjande i respektive 2018 Kartan visar andelen hållbart nyttjade bestånd (grön), icke hållbart nyttjade bestånd (rött) och andel bestånd där underlag saknas (grått), i svenska havsområden. Int visar bedömningar för de internatio - nellt förvaltade bestånden bedömda av ICES och expertbedömningar, och Nat visar bedömningar för de nationellt förvaltade bestånden vars råd baseras på expertbedömningar. Bedömningarna baseras på Havs- och rapporter Fisk- och skaldjursbestånd i hav och sötvatten. Bestånden av sill och strömming har god status i centrala och , dock ses en lägre medelvikt. Sämre ser det ut för gös och gädda längs kusten i Egentliga (från till de danska sunden). Torsken i östra beståndet i har dålig tillväxt och är mager.22 Torskfisket med trål stoppades akut i 22Naturvårdsverket 2020, Årlig uppföljning av miljömålen, Rapport 6919. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen områden i södra mellan och /2020, med undantag för det småskaliga fisket och fritidsfisket. förbjöds riktat fiske efter torsk. Bifångstkvoten har sänkts ytterligare för 2021.23 För torsken i det västra beståndet i beslutade Rådet om en kvot som var mindre än 2019, men kvoten stabiliserades . Det har även rapporterats om histo- riskt få stora individer bland Östersjötorsken. Även för torsken i och beslutade Rådet en mindre tillåten fångst- mängd . Torsk i befinner sig på historiskt låga nivåer. I har bestånden av kummel, rödtunga och rödspätta relativt god status. För öring har rekryteringen försämrats . Bestånden av havskatt, hälleflundra och skoläst har så dålig status att de inte bör fiskas i och , enligt statusrapporten. Rekryteringen av både vår- och höstlekande sill är fortsatt på låga nivåer sett över . Ekosystemtjänster, livsmedel och näringsvävar För att bedöma preciseringen Kusternas och havens viktiga ekosystem- tjänster är vidmakthållna, har Havs- och vattenmyndigheten identi- fierat 23 ekosystemtjänster. Två av dessa ekosystemtjänster är livsmedel och näringsvävar. Enbart en bedömning har genomförts. Statusen för näringsvävar och livsmedel bedömdes då – 2014 – som dålig för alla tre havsområden; , Egentliga och Bottniska viken.24 17.4.2Miljögifter i sill och strömming Fet östersjöfisk som sill och strömming innehåller höga halter av giftiga substanser som dioxiner och dioxinlika PCB:er. har ett perma- nent undantag , från de rättsligt bindande gränsvärdena inom EU. rekommendationer anger dock att barn, ung- domar och unga kvinnor som vill bli gravida inte ska äta sill och strömming från mer än två till . 23Council agreement on 2021 catch limits in the Baltic Sea, Press release 19 October 2020. 24Havs- och vattenmyndigheten , Fördjupad utvärdering av Hav i balans samt levande kust och skärgård, Rapport 2019:3. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen en av orsakerna till att merparten av fångsterna från trålfiske i går till fiskmjöl och i princip inte alls till humankonsumtion. Miljögifter i sill och strömming från ,25 har enligt den fördjupade utvärderingen av miljömålen minskat och exponeringen för ämnena ligger nu ofta nära gränsen för hög miljörisk i Östersjön.26 Havs- och vattenmyndigheten kom- pletterar i den fördjupa uppföljningen indikatorn Miljögifter i sill och strömming med uppföljning av havsmiljödirektivets deskriptor åtta om Farliga ämnen. Enligt den inledande bedömningen av havsmiljön bedöms inte god status uppnås vad gäller farliga ämnen även om hal- terna av vissa ämnen minskar.27 Enligt producentorganisationen för pelagiska fiskare (SPF) ligger halterna för sill och strömming i Egentliga nu under EU:s gränsvärde för saluföring för samtliga fångstområden förutom öster om . Detta medför dock inte att kost- råd har ändrats efter som de baseras på intaget per kroppsvikt per dag. 17.5Lite om svenskt fiske De viktigaste arterna för det svenska yrkesfisket är sill och ström- ming, skarpsill, nordhavsräka, havskräfta, torsk, tobis och makrill. Även siklöja är en viktig art som fiskas lokalt i . ICES publicerar sammanställningar över fisket i olika regioner i så kallade ”Fisheries overviews”.28 SLU Aqua har i en underlagsrapport till beredningen sammanfattat det svenska yrkesfisket.29 En utförlig beskrivning av det svenska yrkesfisket finns i över svenskt kust- och havsfiske 2003–2015.30 25Indikatorn Miljögifter i sill och strömming visar human exponering för ett antal miljögifter som övervakas inom ramen för svensk miljöövervakning. 26Naturvårdsverket 2020, Årlig uppföljning av miljömålen, Rapport 6919. 27Havs- och vattenmyndigheten , strategi för och 2018–2023, Bedömning av miljötillstånd och socioekonomisk analys, Rapport 2018:27. 28www.ices.dk/community/advisory-process/Pages/fisheries-overviews.aspx. 29SLU Aqua 2019, Sammanfattning – fiskets miljöeffekter, PM till Miljömålsberedningen . 30SLU Aqua 2018, över svenskt kust- och havsfiske 2003–2015, Aqua reports 2018:3. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen 17.5.1Fiske i inklusive och innefattar förutom även Engelska kana- len, och . I området har de totala landningarna av fisk och skaldjur gått ner från under toppåren till . Pelagisk fisk (som finns i vattenpelaren), huvudsakligen sill och makrill, står för över hälften av landningarna. De pelagiska arterna fångas främst med flyttrålar utan större bottenkontakt (pelagiska trålar) eller ringnotar/snörpvadar. Det pelagiska fisket i och är mindre i omfattning än i övriga . (se figur 17.2) Det är koncentrerat runt danska men också längs den svenska , där fiske efter sill och skarpsill främst görs med snörpvad. Det demersala fisket (fiske på och nära botten) domineras i land- ningsvikt av arter som tobis, kolja, olika plattfiskarter samt torsk. Ur ett svenskt perspektiv är nordhavsräka och havskräfta dominerande arter för fisket i och . Bottentrål är det vanligaste redskapet och fiskeintensiteten i våra vatten är bland de högsta i (figur 17.2). Bomtrål och skrapor är tillåtna i men används inte av svenska fiskare. På grunt vatten utmed kusterna i området från södra till pågår ett omfattande fiske med mindre bomtråls- liknande redskap riktade efter hästräka. Skrapor används för fiske efter musslor, främst i kustnära områden inom respektive medlems- stats jurisdiktion. Fiske med passiva redskap utgörs främst i den svenska delen av ett relativt omfattande burfiske efter havskräfta men här förekommer också visst garnfiske efter makrill, torsk, plattfisk och sjurygg samt fiske efter hummer och krabba med burar och tinor. pågår ett fiske efter s.k. läppfiskarter med burar och ryssjor som har en ekonomiskt betydande del av det småskaliga kustfisket. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Figur 17.2 Fiskeintensitet i –2018 för olika redskapstyper mätt som motorstyrka och fisketimmar för fartyg m I svenska vatten är det främst bottentrål (Bottom otter trawls) som används. Källa: , Greater North Sea Ecosystem – Fisheries Overview. In Report of , ICES Advice 2019, section 9.2. Fisket i domineras volymmässigt av det storskaliga pela- giska trålfisket efter skarpsill, sill och strömming för industriända- mål. var dock torskfisket nästan lika stort. De totala landningarna av fisk uppgår numera till , men landades ända upp till fisk. Det svenska yrkesfisket i landade (lax ej inräknad) 2019. 2018 var motsvarande fångst drygt 140 000 ton.31 I sill- och strömmingsfisket dominerar flyttrålar och fisket före- kommer i hela . Fisket efter bottenlevande arter domineras av torsk, men även skrubbskädda och rödspätta förekom- mer i landningarna. 31Havs- och vattenmyndigheten, Tabeller daglig infiskning . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Bottentrål är det vanligaste redskapet i torskfisket och fisket är koncentrerat till södra i havsbassängerna väster om . Torsktrålfisket är också frekvent i vissa områden i polska vatten (se figur 17.3). Passivt fiske med både garn och lång- linor är också vanligt förekommande i fisket efter torsk men den relativa betydelsen har minskat , enligt SLU Aqua främst på grund av den ökande sälstammen, som innebär skador på fångst och redskap. Längs hela kusten från till förekommer ett koncentrerat och ekonomiskt värdefullt bottentrålfiske efter siklöja. Runt hela finns dessutom relativt omfattande småskaligt garn- och fällfiske efter sik och brackvattensarter, lax och öring.32 32SLU Aqua 2019, Sammanfattning – fiskets miljöeffekter, PM till Miljömålsberedningen . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Figur 17.3 Fiskeintensitet i –2018 för olika redskapstyper mätt som motorstyrka och fisketimmar för fartyg m Källa: , Baltic Sea Ecosystem – Fisheries Overview, In Report of , ICES Advice 2019, section 4.2. 17.5.3Fiskets utveckling och ekonomi Fångsterna i det yrkesmässiga fisket i havet uppgick till i levande vikt.33 Både den svenska fiskeflottan och antalet fiskare har minskat kontinuerligt . 33SCB 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen finns regioner med låg lönsamhet, en stor andel fartyg med liten fiske- aktivitet och äldre fiskare, men i andra regioner finns fiske med god ekonomisk avkastning och yngre fiskare. Generellt ger fiske med trål bättre ekonomisk avkastning än mer kustnära fiske med garn, krok och bur. På uppvisar fisket bra ekonomiska resultat medan fisket längs går ekonomiskt sämre. Men det finns undantag, exempelvis fisket efter siklöja i som är mycket lönsamt.34 Fiskare och fiskodlare kan gå samman i producentorganisationer för att göra sin produktion hållbar och för att effektivt marknadsföra sina produkter. De gör detta genom att utarbeta produktions- och marknadsföringsplaner. Dessa organisationer är nyckelaktörer inom fiskeri- och vattenbrukssektorn. Det finns sex producentorganisatio- ner i för fiskenäringen. Antal fartyg, fiskare och fiskeflottans utveckling Den svenska fiskeflottan består av allt från små fartyg avsedda för kustnära fiske till stora trålare som bedriver fiske hela vägen från till Nordsjön.35 Utvecklingen i den svenska fiskeflottan visar på en nedåtgående trend för såväl antal fartyg som fartygskapacitet. Antalet fartyg i den svenska fiskeflottan har minskat från 1 600 far- tyg 2005 till 1 079 fartyg 2019. Detta är även en minskning jämfört med då det fanns 1 162 fartyg.36 Mellan 2008–2017 har minsk- ningen varit störst på sydkusten med och med . Störst har minskningen varit i det pelagiska segmentet med närmare en halvering av fartyg . Detta är en effekt av systemet med överlåtbara fiskerättigheter. 34AgriFood 2020, Var är det lönt att fiska? – En analys av ﬁsket i svenska regioner, Fokus 2020:2. 35STECF 2018, Värden i svenskt yrkesfiske. 36SCB 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen 2009 fanns det 81 fartyg med särskilda tillstånd. – lämnade 29 fartyg den svenska fiskeflottan med hjälp av bidrag till skrotning från Europeiska fiskerifonden (EFF). Det svenska pela- giska fisket som ingår i producentorganisationen för det pelagiska fisket (SPF) består 2020 av cirka 35 fartyg i storlek mellan tio och . hade tolv fartyg tilldelning i , ytter- ligare nio fiskade 2019. I är 14 av 21 fartyg lokala fartyg.37 Antalet yrkesfiskare har en liknande utveckling där antalet anställda har minskat från 1 2008 till 1 2018, en minskning med . Alla yrkesfiskare arbetar dock inte heltid. Över- satt i heltidsekvivalenter var det 1 133 anställda 2008 och 793 anställda 2017.38 Det pelagiska trålfisket står för två tredjedelar av antal hel- tidsekvivalenter med cirka 450.39 Fångster och ekonomisk utveckling Fångsterna i det yrkesmässiga fisket i havet uppgick till i levande vikt.40 Det innebär att fångsten har minskat med eller jämfört med . Minskade fångstmängder noteras framför allt för sill och strömming vilket till stor del beror på minskad kvot i . Fångsterna av torsk har minskat med jämfört med . Cirka två tredjedelar av fångsterna kommer från . 37Havs- och vattenmyndigheten , Årlig flottrapport. 38STEFC 2019, Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet. 39SCB 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . 40SCB 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Figur 17.4 Fångster per fångstområde 2010–2018 Fångsvärdet i förstahandsledet uppgick till drygt 864 miljo- ner kronor, vilket innebär en minskning med cirka 57 miljoner kro- nor eller jämfört med år 2018.41 De i utlandet (företrädesvis ) direktlandade fångsterna utgjorde av den totala svenska ilandförda fångsten. Värdet av utlandslandningarna var av det totala fångstvärdet. Fiske till industriändamål som fiskmjöl och fiskolja rapporterades foderfisk jämfört med 2018. Foderfisk utgjorde av den totala fångsten mot 2018. Foderfiskvärdet uppgick till och andelen motsvarar 32 pro- cent av det totala värdet. Värdet per kg är alltså betydligt lägre för foderfisk. 41SCB 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019, JO 55 . Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Ekonomiska skillnader mellan olika typer av fiske och olika regioner En publicerad rapport från AgriFood visar att svenskt yrkes- fiske som helhet går ekonomiskt bra men att det finns stora skillna- der mellan olika kuststräckor och typer av fiske.42 Det svenska yrkes- fisket domineras av små företag. Det svenska pelagiska fisket i Det ekonomiskt mest framgångsrika fisket är det pelagiska segmen- tet (sill, skarpsill, makrill). Enligt producentorganisationen för det pela- giska fisket (SPF) står det pelagiska fisket för av volymen och två tredjedelar av landningsvärdet.43 Det pelagiska systemet består av individuella överlåtbara fiske- rättigheter med en koncentrationsspärr på av kvoten per fartyg. Fångsten regleras av årliga fiskemöjligheter och fördelas på regionalkvoter och kustkvoter. Enligt SPF:s egna analyser är styrkorna med det pelagiska fisket att det har ett välfungerande förvaltningssystem med goda fiske- möjligheter. Fisket är MSC-certifierat med ett hållbart fiske på be- stånden och ett optimerat resursutnyttjande t.ex. genom minimerad användning av bränsle. Det pelagiska fisket är det mest klimatvänliga fisket mätt i CO2-avtryck. Fiske av sill har ett klimatavtryck på 0,6 CO2 – ekvivalenter, medan norsk odlad lax ligger på 2,4 och svensk- producerat nötkött på 27.44 Det pelagiska fiskets förvaltningsstruktur ger enligt SPF bättre möjligheter till strukturutveckling, lönsamhet samt bättre arbetsmiljö och därmed lättare rekrytering. Enligt AgriFood är det pelagiska fisket ett typexempel där antalet minskande fartyg har gett stora ekonomiska vinster. Det pelagiska fisket har enligt SPF goda möjlig- heter att tillgodose en ökad efterfrågan på fiskprodukter och anima- liskt protein av fisk . Ett problem är miljögifter som leder till svårigheter att få avsätt- ning av sill och strömming till humankonsumtion. Fisket bidrar enligt SPF till uttag av kväve och fosfor samt rening av dioxiner. 42AgriFood 2020, Var är det lönt att fiska? – En analys av ﬁsket i svenska regioner, Fokus 2020:2. 43SCB 2020, Det yrkesmässiga fisket i havet 2019. 44RISE klimatdatabas, – CO2 – ekvivalenter per kg ätlig del. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Enligt AgriFood går även annat fiske som bedrivs med aktiva red- skap (trål) ekonomiskt bra. Dessa typer av fiske är i stor utsträck- ning förknippade med där stora delar av den pelagiska flottan ligger och där fisket med aktiva redskap efter räka och havs- kräfta bedrivs. Agrifood lyfter fram att förvaltningen har lyckats skapa förutsägningar för näringen att utvecklas. minskande flotta kan vara ett tecken på produktivitetsutveckling för de fartyg som är kvar i den regionala flottan. Även trålfisket efter siklöja i norra är ekonomiskt lönsamt. Framför allt på verkar näringen kontinuerligt gå med vinst. Trålfisket efter torsk längs sydkusten och går däremot med förlust och analysen visar tydligt hur ekonomin har försämrats . Småskaligt fiske, som i AgriFoods rapport är definierat som allt fiske med passiva redskap, går generellt med ekonomisk förlust. Det enda undantaget är kräftfiske med bur på . Det kustnära yrkesfisket längs ostkusten har minskat drastiskt . På sydkusten har antalet fartyg minskat i ungefär samma utsträck- ning som på , men analysen av den regionala ekonomin visar att fartygen gör ekonomiska förluster. En uppenbar faktor är enligt AgriFood torskbeståndens utveckling som lett till ett fiske- stopp på torsk i stora delar av 2020. Enligt i har antalet fiskare i län minskat från 33 till 25. Alla fiskare använder passiva redskap. Fångsterna har halverats. Den samlade fångsten av strömmingsfisket i och län uppgick –2018 till totalt Det kan finnas flera orsaker till minskning i landningarna av det kustnära fisket. En orsak som många aktörer lyfter upp är att det storskaliga fisket inriktat på en eller få arter missgynnar till- strömningen och tillväxten av fisken i de kustnära områdena.45 45Länsstyrelsen i , Granskningsyttrande – Förslag till havsplaner för , , dnr 101-12059-2019. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Jämfört med befolkningen som helhet tjänar en yrkesfiskare 89 pro- cent av en genomsnittsinkomst (men ungefär lika mycket som inom jord- och skogsbruk). Att det småskaliga fisket går med förlust ska enligt AgriFood tolkas med försiktighet. Företagen är som regel små enskilda firmor vilket exempelvis innebär att ägaren har stor flexi- bilitet i fråga om hur mycket lön hen tar ur företaget. Preliminära siffror pekar på fortsatt röda siffror för det små- skaliga fisket (cirka -53 respektive -) och fortsatt god lönsamhet i det storskaliga fisket (cirka 340 respektive i vinst ).46 Detta innebär att det storskaliga fisket också är ett större bidrag till samhällsekonomin i form av ekonomiska vinster än det småskaliga.47 Enligt en sammanställning av Östersjöfiskets värde och potential så uppgick stödet till fisket från EU:s strukturprogram till i snitt 322 miljoner , varav 116 miljoner kan hänföras till Östersjöfisket.48 Stödet fördelas mellan stöd till främjande av ett miljömässigt hållbart, resursmässigt effektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat fiske, främjande av genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, ökning av sysselsättning, främjande av saluföring och beredning, främjande av den integrerade havspolitikens genomförande och till slut tekniskt stöd. Registrerade fiskefartyg är i likhet med annan sjöfart skattebefriade vad gäller bränsleskatt. Fiskets bidrag till livsmedelsförsörjning Enligt Havs- och vattenmyndigheten går av all fisk som svenska fiskare får fånga till konsumtion i någon form; – fryst, färsk eller processat livsmedel. Det demersala fisket genererar mest mat på bordet i form av torsk, sej, kolja, vitling, rödspätta, piggvar, rödtunga, bergtunga, sjötunga, räka, kräfta, krabba och hummer. I det pelagiska fisket går även sill, strömming och makrill till mat på 46STECF 2018, s. 52. Räknat på en eurokurs på per euro. 47AgriFood 2019, Värden i svenskt yrkesfiske, Rapport 2019:1, s. 24. 48BalticSea2020 2020, En vision för fiske. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen bordet men i avsevärt mindre omfattning. Men de största volymerna, 2019, blir inte konsumtionsfisk utan går till foder, fisk- mjöl etc. (vilket kan bidra indirekt till livsmedelsstrategin om dessa inte exporteras). Svensk fiskerinärings bidrag till livsmedelsstrategin är därmed begränsad. Även om vi inte i någon högre grad är beroende av svenskt fiske för att få mat på bordet kan vi bli det. Att ha ett aktivt yrkesfiske kan få ökad betydelse i tider av kris då vi kan förlita oss på importerade livsmedel. Yrkesfisket kan alltså bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning framöver.49 Effektivisering kontra mål om levande kustfiskesamhällen För att fisket på lång sikt ska kunna betala konkurrenskraftiga löner, vilket man har svårt med inom svenskt fiske, krävs att produkti- viteten ökar vilket i många fall innebär färre fiskare och större fartyg (alternativet är att nuvarande fiskare producerar varor till ett högre värde t.ex. genom förädling eller premiumprodukter). Effektiviser- ingar av produktionsprocesser är inget unikt för fisket utan finns i alla näringar, men i fisket kan en sådan utveckling innebära att fiskeri- politiska målsättningar om levande kustfiskesamhällen inte uppfylls. Yrkesfisket lockar till turism och rekreation samt bevarar kulturmiljöer Yrkesfisket bidrar till att bevara kulturmiljöer såsom hamnars utse- ende och yrkesfiskarnas unika kunskaper som präglar kustsamhällen och fiskebyar, vilket är en positiv extern effekt av fisket. Dessutom är kulturmiljöer en form av socialt kapital som sprider kunskaper och inspirerar individer att delta i ortens gemenskap.50 Hur stora inkomster turismen bidrar med tack vare just yrkes- fisket är svårt att avgöra eftersom det är svårt att isolera och skilja på betydelsen av turisters olika resemotiv. Dock har sannolikt yrkes- fisket en viktig roll för den sammantagna upplevelsen av ett besök i ett fiskesamhälle.51 49AgriFood 2019, Värden i svenskt yrkesfiske, Rapport 2019:1, s. 41–42. 50Riksantikvarieämbetet 2019, Kulturmiljön i miljömålssystemet, Kulturmiljööversikt del- rapport I. 51Agrifood 2019, Värden i svenskt yrkesfiske. Förvaltning av fisk en del av havsmiljöförvaltningen Måste yrkesfisket vara aktivt för att bidra till turism och rekrea- tion? Kustsamhällen och gamla fiskebyar har kvar mycket av sin charm trots att yrkesfisket krymper eller försvinner. Man kan skilja på fak- tiska fiskesamhällen vars inkomster i huvudsak kommer från fisket och virtuella fiskesamhällen som är beroende av yrkes- fisket som näring utan snarare av att ha en framtoning som fiske- samhälle. , , tar på uppdrag av Havs- och vatten- myndigheten fram officiell statistik för fritidsfisket.52 Enligt under- sökningen 2019, ägnar sig 1,6 miljoner svenskar i åldrarna åt fritidsfiske . Vanligast är fiske i sjöar och vattendrag och då med handredskap som spinn- eller metspö. En tredjedel av fritids- fiskarna är kvinnor vilket är en betydligt större andel än inom yrkes- fisket. Flest utövare finns i den äldsta åldersgruppen 51–. Dessa 1,6 miljoner fritidsfiskare stod tillsammans för nästan 13 miljoner fiske- dagar varav drygt fyra miljoner är kust- och havsfiske och av dessa över två miljoner med båt. Större delen av fiskedagarna är på öst- kusten. Fångstmässigt är abborre den art som dominerar fisket i . Gädda är en art som är populär bland sportfiskare och inom detta fiske återutsätts en hel del. Makrill är väldigt viktig på , både i och . För fisket i som innefattas av och konstaterar vattenmyn- digheten, att utöver abborre fångas sik och strömming i stor utsträck- ning, särskilt i . Fritidsfisket står för 75–av fångsterna gös, gädda, öring och sik mellan och upp till Västernorrland.53 Även i mellersta är sik och strömming betydande men här är också gäddfisket populärt tillsammans med fisket efter plattfisk. I södra fångas en del torsk men även sill utgör en betydande andel av den totala fångsten i området. I är fångst av torsk av stor betydelse med 52SCB 2020, Fritidsfiske i , JO 57 .