sou · H9B318d2 · 2021-03-31 00:00:00 — Rätten att motsätta sig ansökan till- kommer bara de borgenärer som inte är undantagna från kallelsen (jfr första stycket). Av bestämmelsen framgår att den dag som en borgenär senast får motsätta sig ansökan får infalla tidigast räknat från da- gen för registreringen av ombildningsplanen. Därigenom säkerställs att bolagets borgenärer har i vart fall på sig för att motsätta sig den gränsöverskridande ombildningen. Av tredje stycket följer att kallelsen ska ske genom kungörelse i Post- och . Det innebär att det inte behöver sändas ut några särskilda skriftliga kallelser, utöver den särskilda underrät- telse som enligt lagtexten ska skickas till . När ska lämna tillstånd till verkställande av ombildningsplanen 24 § Om inte någon av de borgenärer som har blivit kallade enligt 23 § motsätter sig ansökan inom förelagd tid, ska ge bola- get tillstånd att verkställa ombildningsplanen. Motsätter sig någon bor- genär ansökan, ska verket överlämna ärendet till tingsrätten i den ort där styrelsen i bolaget har sitt säte. Paragrafen utgör en del av regleringens allmänna borgenärsskydd och går i så måtto tillbaka på artikel 86j i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.8.2. Paragrafen innebär att om alla borgenärer som har blivit kallade enligt 23 § har medgett ansökan – en borgenär som inte motsätter sig anses ha medgett den – ska ge bolaget tillstånd att verkställa ombildningsplanen. Om någon av de borgenärer som har kallats enligt 23 § motsätter sig ansökan, ska över- lämna ärendet till tingsrätten för prövning. För att en borgenär ska anses ha motsatt sig ansökan krävs inte att han eller hon har angett något skäl. Ärendet ska följaktligen överlämnas oavsett om borge- nären har uppgett några skäl för sin inställning och oavsett vilka eventuella skäl som har angetts. Av paragrafen framgår att forum i dessa fall är tingsrätten i den ort där styrelsen i bolaget har sitt säte, dvs. den ort där styrelsen enligt bolagsordningen ska ha sitt säte. När allmän domstol ska lämna tillstånd till verkställande av ombildningsplanen 25 § Om ett ärende om tillstånd till verkställande av ombildnings- plan har överlämnats till domstol enligt 24 §, gäller följande. Domstolen ska avslå ansökan, om 1.de borgenärer som har motsatt sig ansökan har lämnat trovärdiga uppgifter om att ombildningen medför fara för att deras fordringar inte ska bli betalda, och 2.bolaget inte har visat att dessa borgenärer har fått full betalning eller betryggande säkerhet för fordringarna. I annat fall ska domstolen bevilja ansökan. Paragrafen utgör en del av det allmänna borgenärsskyddet inom ra- men för artikel 86j i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.8.2. Såsom framgår av första stycket aktualiseras bestämmelserna om har överlämnat en ansökan om tillstånd att verkställa ombildningsplanen till tingsrätten på grund av att en borgenär har motsatt sig ansökan. I så fall gäller det som framgår av andra och tredje styckena. För en kommentar om den närmare innebörden av dessa hänvisas till författningskommentaren till 23 kap. 45 c § andra och tredje styckena som innehåller bestämmelser av motsvarande slag. 26 § När det finns ett beslut om tillstånd till verkställande av ombild- ningsplanen enligt 24 eller 25 §, ska för bolaget utfärda ett intyg om att den del av förfarandet som regleras av svensk lag har skett på föreskrivet sätt (ombildningsintyg). Ett sådant intyg får dock inte utfärdas om det har väckts talan mot bolagsstämmans beslut att god- känna ombildningsplanen och målet inte har avgjorts slutligt. Beslut om utfärdande av ombildningsintyg ska meddelas för ansökan om tillstånd till verkställande av om- bildningsplanen, om det inte på grund av ärendets komplexitet eller an- nars finns särskilda skäl för en längre handläggningstid. Om tremåna- dersfristen inte kan hållas, ska sökanden underrättas om skälen för detta. Ombildningsintyget ska tillställas den eller de behöriga myndighe- terna i den stat där bolaget efter ombildningen ska ha sitt registrerade säte. Paragrafen, som går tillbaka på artikel 86m i direktivet, innehåller bestämmelser om det ombildningsintyg som ska ut- färda när tillstånd till verkställande av ombildningsplanen har med- delats. Frågan har behandlats i avsnitt 6.10.2 och 6.10.5. Enligt första stycket gäller som enda förutsättning för Bolagsver- kets utfärdande av ett ombildningsintyg att det finns ett beslut om tillstånd till verkställande av ombildningsplanen. Det innebär att den laglighetsprövning som enligt direktivet ska föregå utfärdandet av ombildningsintyget ska genomföras inom ramen för prövning av ansökan om tillstånd till verkställande av ombildningspla- nen. Till denna prövning kommer den särskilda prövning som allmän domstol ska göra om någon borgenär har motsatt sig ombildningen. Därefter finns inget ytterligare att pröva innan ombildningsintyget ut- färdas. Om har gett tillstånd enligt 24 §, kan verket utfärda ombildningsintyget i samband med tillståndsbeslutet, eftersom det inte finns någon som har rätt att föra talan mot beslu- tet. Om det i stället är domstol som har gett tillstånd enligt 25 §, sedan ärendet överlämnats dit på grund av att en borgenär motsatt sig ansökan (jfr 24 §), måste verket däremot avvakta att beslutet får laga kraft. får dock inte utfärda ett ombildningsintyg om bo- lagsstämmans beslut att godkänna ombildningsplanen har klandrats vid domstol och det målet inte är slutligt avgjort. Pågår en sådan klandertvist, måste utfärdandet v intyget anstå till dess att dom eller beslut i målet har fått laga kraft. Paragrafens andra stycke motsvarar de tidsfrister som föreskrivs i artikel 86m.7, 86m.10 och 86m.11 i direktivet. Som huvudregel gäller att beslut om utfärdande av ombildnings- intyg ska meddelas från det att ansökan om till- stånd till verkställande av ombildningsplanen gavs in. För en mera utförlig kommentar om handläggning i relation till den föreskrivna tidsfristen och under vilka förutsättningar tidsfris- ten kan överskridas, hänvisas till författningskommentaren till mot- svarande bestämmelse i 23 kap. 46 § andra stycket. Genom paragrafens tredje stycke klargörs att ombildningsintyget ska tillställas behöriga myndigheter i den stat där bolaget efter om- bildningen ska ha sitt säte (destinationsmedlemsstaten). Överför- ingen förutsätts i praktiken ske automatiskt mellan och den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten. De övervä- ganden om vissa teknikfrågor som ändringsdirektivet föranleder, har redovisats i avsnitt 4.17.3. Registrering av en ombildning av ett dittills svenskt aktiebolag 27 § Inför registreringen av ombildningen ska bolaget ge en kopia av ombildningsplanen till den behöriga myndigheten i den stat där bolaget ska ha sitt säte. Efter underrättelse från den behöriga utländska myndigheten om att ombildningen har ägt rum, ska i aktiebolagsregistret föra in uppgift om ombildningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om den registrering som ska ske i samband med att ett dittills svenskt aktiebolag ombildas till ett bo- lag med registrerat säte i en annan medlemsstat. Bestämmelserna går tillbaka på artikel 86o.2 samt artikel 86p.3 i direktivet. Övervägan- dena finns i avsnitt 6.11.2 och 6.12.2. Registreringen förutsätts ske i två steg. I ett första steg ska en s.k. primär registrering ske i destinationsmedlemsstaten. Innebörden i denna är att bolaget förs in i den statens nationella register. När den primära registreringen har kommit till stånd, ska , efter underrättelse från sin utländska motsvarighet, vidta en s.k. sekundär registrering. Innebörden i den sekundära registreringen är att det i aktiebolagsregistret tas in en uppgift om att bolaget har ombildats till att vara ett utländskt bolag. Av första stycket framgår att bolaget ska ge en kopia av ombild- ningsplanen till den behöriga myndigheten i den stat där bolaget ska ha sitt säte (destinationsmedlemsstaten). Härigenom får den i utlan- det behöriga myndigheten underlag för den laglighetskontroll av om- bildningen som ska göras i den staten och som förutsätts vara närmare reglerad i den statens nationella lagstiftning (jfr artikel 86o). noteras att parallellt med detta ska tillställa den ut- ländska myndigheten det ombildningsintyg som verket har utfärdat (jfr 26 § tredje stycket). När laglighetskontrollen är genomförd i destinationsmedlems- staten och den behöriga myndigheten i den staten har registrerat (godkänt) ombildningen, förutsätts den utländska myndigheten un- derrätta om detta (jfr artikel 86p.3). I andra stycket regleras den s.k. sekundära registreringen av om- bildningen. Denna ska utföras av möjligt efter det att verket har fått underrättelsen från den utländska myndig- heten. Registreringen ska gå till på det viset att i aktie- bolagsregistret för in en uppgift om att ombildningen har ägt rum. ska i det sammanhanget inte göra någon ytterligare ma- teriell kontroll eller prövning. Det bör understrykas att ett aktiebolag som genomför en gräns- överskridande ombildning inte ska upplösas. Bolaget lever vidare i ombildad form men det kommer att vara underkastat en annan stats aktiebolagsrättsliga lagstiftning. Vilka närmare uppgifter om ombildningen som ska föras in i ak- tiebolagsregistret bör regleras i aktiebolagsförordningen (jfr arti- kel 86p.2). Anmälan för registrering vid en ombildning av en dittills utländsk juridisk person 28 § Om en utländsk juridisk person efter ombildning enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av om vissa aspekter av bolagsrätt ska utgöra ett svenskt aktiebolag, ska styrelsen eller motsvarande förvaltnings- eller ledningsorgan i det bolag som ska ombildas anmäla ombildningen för registrering hos Bolags- verket från den tidpunkt då ombildningsintyget ut- färdades. Anmälan ska innehålla uppgift om vilka som har utsetts att vara styrelseledamöter samt, i förekommande fall, revisorer och styrel- sesuppleanter i det ombildade bolaget. Till anmälan ska fogas följande handlingar: 1.en kopia av ombildningsplanen, 2.ett yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett re- gistrerat revisionsbolag eller motsvarande oberoende sakkunnig som ut- setts av en utländsk behörig myndighet i den stat där det bolag som ska ombildas har sitt hemvist, av vilket det framgår att det finns täckning för det aktiekapital som ska registreras för det svenska aktiebolaget. Paragrafen innehåller bestämmelser om den registreringsanmälan till som ska göras när ett dittills utländskt bolag ombildas till ett svenskt aktiebolag. Genom bestämmelserna genomförs arti- kel 86o i direktivet i svensk rätt (jfr även 29 §). Övervägandena har redovisats i avsnitt 6.11.2. Vid en ombildning av detta slag har den inledande prövningen av ombildningen skett i bolagets dittillsvarande hemland. Prövningen förutsätts – i linje med vad som sägs i direktivet – leda fram till att den utländska myndigheten utfärdar ett ombildningsintyg som över- sänds till . måste emellertid göra en ytter- ligare prövning, inriktad på att tillse att det ombildade bolaget upp- fyller de krav som enligt svensk rätt gäller för ett aktiebolag. För att ska kunna göra denna prövning måste bolaget tillhan- dahålla verket visst material. Detta regleras i förevarande paragraf. Av första stycket framgår att bolagets styrelse – eller motsvarande ledningsorgan enligt utländsk rätt – ska anmäla den gränsöverskri- dande ombildningen för registrering hos . En gräns- överskridande ombildning som ska resultera i att bolaget efter om- bildning ska ha sitt registrerade säte i förutsätter utan undan- tag att den utländska juridiska personen utgörs av en bolagsform i en annan medlemsstat som anges i bilaga II till direktiv (eller motsvarande bolagsform i en annan EES-stat sedan direktivet införlivats i ) och att bolaget efter ombildningen ska vara ett svenskt aktiebolag. Registreringsanmälan måste innehålla uppgift om vilka som har utsetts till styrelseledamöter och, i förekommande fall, revisorer och styrelsesuppleanter i aktiebolaget. Till en anmälan för registrering måste även fogas vissa i paragrafen närmare angivna handlingar, se nedan. I andra stycket anges de handlingar som ska fogas till anmälan. Dessa handlingar är, som nämnts, avsedda att utgöra underlag för den laglighetskontroll som ska utföra (jfr 29 §). Bolaget ska ge in en kopia av ombildningsplanen (punkten 1). Denna ska naturligtvis vara identisk med den plan som bolagsstäm- man har godkänt. Bolaget ska även ge in ett revisorsyttrande. Av yttrandet ska framgå att det i bolaget finns täckning för det aktiekapital som krävs för den kategori av aktiebolag till vilket bolaget har för avsikt att ombildas (jfr punkten 2). Den som upprättar yttrandet måste uppfylla vissa grundläggande kvalifikationskrav. Det kommer till uttryck genom kravet på att ytt- randet som huvudregel ska vara upprättat av en godkänd eller auk- toriserad revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Lagen medger dock även att yttrandet upprättas av motsvarande sakkunnig person, utsedd av en behörig myndighet, dvs. någon som i sitt hemland har det slag av auktorisation eller godkännande som motsvarar vad en svensk auktoriserad eller godkänd revisor har. En sådan sakkunnig person måste dessutom vara ”oberoende” och får alltså inte stå i nå- gon beroendeställning till bolaget (jfr 20–21 a §§ revisorslagen). Det ankommer på det bolag som anmäler ombildningen för registrering att visa att yttrandet är upprättat av en därtill behörig person. Som intyg om att det i bolaget finns täckning för det aktiekapital som ska registreras för bolaget i bör inte godtas ett blankt, dvs. omotiverat, jakande yttrande. Yttrandet måste också innehålla uppgift om de konkreta uppgifter som har föranlett revisorn att komma till sin slutsats. Om bolaget inte ger in de handlingar och uppgifter som krävs, ska det föreläggas att komma in med komplettering. Om så inte sker, ska anmälan skrivas av. Om komplettering ges in, men bristen kvar- står, utgör detta inget hinder för verkets fortsatta handläggning. (Jfr 27 kap. 2 §) får då pröva om det finns förutsätt- ningar att registrera ombildningen enligt 29 § eller om registrering ska vägras. kontroll och registrering vid en ombildning av en dittills utländsk juridisk person 29 § får, i fall som avses i 28 §, registrera en ombildning endast om 1.Bolagsverket har fått del av ett ombildningsintyg, 2.det bolag som ska ombildas har lämnat de uppgifter och hand- lingar som avses i 28 §, 3.bolagsordningen är förenlig med denna lag och annan författning, 4.det aktiekapital som ska registreras för bolaget uppfyller kraven i 4 och 5 §§ och 5.det inte heller i övrigt finns något hinder mot registrering. Om lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskri- dande fusioner m.m. är tillämplig, får ombildningen registreras endast om 1.avtal har träffats eller beslut har fattats om medverkan enligt den lagen eller förhandlingsperioden har löpt ut utan att sådant avtal har träffats eller beslut har fattats, och 2.det ombildade bolagets bolagsordning inte strider mot den ord- ning för medverkan som ska gälla till följd av lagen. ska utan dröjsmål underrätta behörig myndighet i den stat där det bolag som ska ombildas har sitt hemvist om registreringen. Paragrafen innehåller bestämmelser om den kontroll som Bolags- verket ska utföra inom ramen för ett ärende om registrering av en ombildning av ett dittills utländskt bolag till ett svenskt aktiebolag. Genom bestämmelserna genomförs artikel 86o i direktivet i svensk rätt (jfr även 28 §). Paragrafens tredje stycke går tillbaka på arti- kel 86p.3. Övervägandena finns i avsnitt 6.11.2 och 6.12.2. Av paragrafen första stycke framgår att verket får registrera om- bildningen endast om vissa närmare angivna förutsättningar är upp- fyllda. En första förutsättning är, enligt punkten 1, att har fått del av ett ombildningsintyg. Härvid förutsätts att ett sådant in- tyg har utfärdats av den behöriga myndigheten i den stat där bolaget dittills har haft hemvist (jfr artikel 86m). ska godta ombildningsintyget som bevis för att bolaget har fullgjort alla for- mella och övriga krav som uppställs i dess dittillsvarande hemvist. Av punkten 2 framgår att en ombildning inte får registreras om bolaget inte har lämnat de uppgifter och handlingar som avses i 28 §. Det innebär att formella brister vid anmälan av en ombildning kan komma att behandlas som materiella brister vid laglighetskontrollen. Det innebär också att bolaget genom intyg från revisor (eller mot- svarande) måste visa att det finns täckning för det aktiekapital som ska registreras för bolaget. Enligt punkten 3 ska kontrollera att bolagsord- ningen är förenlig med aktiebolagslagen, i första hand 3 kap., och annan (svensk) författning. Det kan anmärkas att utredningen har tolkat direktivet på så sätt att en ombildningsplan ska innehålla bo- lagsordningen för bolaget efter ombildning (jfr artikel 86d.c). Om det utländska bolag som ska ombildas till ett svenskt aktiebolag, till följd av lagstiftningen i den utländska staten, inte har fogat någon bolagsordning till sin ombildningsplan (jfr 28 § första stycket 1) an- kommer det på att begära in en sådan för en kontroll av att den är förenlig med aktiebolagslagen. ska även, enligt punkten 4, kontrollera att det aktie- kapital som ska registreras för bolaget uppfyller de lagstadgade krav som närmare framgår av de bestämmelser som punkten hänvisar till. I den delen ska verkets kontroll grunda sig på det revisorsyttrande som har getts in i ärendet. Slutligen ska , enligt punkten 5, kontrollera att det inte heller i övrigt finns något hinder mot registrering. Med detta avses i vart fall omständigheter som enligt allmänna regler eller prin- ciper kan hindra registrering av en anmälan (jfr 27 kap. 2 §). I sam- manhanget bör även uppmärksammas att det av en ombildningsplan ska framgå vilka rättigheter i bolaget efter ombildning som ska till- komma innehavare av särskilda rättigheter i aktiebolaget eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas till förmån för de nämnda inneha- varna (jfr artikel 86d.e). De rättigheter som det utländska bolaget har erbjudit sina särskilda rättighetsinnehavare måste vara ett slag av rättigheter som är förenliga med svensk aktiebolagsrätt. Om en om- bildning skulle innefatta sådana särskilda rättigheter som inte är för- enliga med aktiebolagslagen, utgör detta hinder mot registrering. Det kan inträffa att bolaget efter den utländska myndighetens ut- färdande av ombildningsintyg har blivit föremål för någon typ av be- slut som, om det hade inträffat tidigare, hade medfört att ombild- ningsintyg enligt den utländska rätten inte kunde utfärdas (t.ex. ett konkursbeslut). Ett sådant förhållande utgör inte grund för Bolags- verket att vägra registrering. Det sammanhänger med att en med- lemsstat enligt direktivet saknar rätt att ompröva ett ombildningsin- tyg som har utfärdats av en annan medlemsstat Det utesluter inte att omständigheter som har tillstött efter ut- färdandet av ombildningsintyget kan få betydelse för prövning. Så är det t.ex. givet att en ekonomisk kris i bolaget som medför att det inte längre finns täckning för bolagets avsedda aktie- kapital (i ) kan få till följd att registrering ska vägras; i en så- dan situation kan ett tidigare upprättat intyg från revisor inte tillmä- tas någon verkan (jfr 28 § andra stycket 2). En omständighet som också kan medföra hinder enligt punkten 5 är bolagets tilltänkta företagsnamn. Det utländska bolaget måste efter ombildning till ett svenskt aktiebolag ha ett företagsnamn som är förenligt med bestämmelserna i 28 kap. I annat fall får hinder mot registrering anses föreligga. Regleringen i punkten 5 ger däremot inte utrymme för Bolags- verket att beakta sådana otillbörliga ändamål m.m. som kan ha fram- kommit efter det att ombildningsintyg har utfärdats i den andra medlemsstaten. Prövningen av syftet med ombildningen ska föregå utfärdandet av ett ombildningsintyg (jfr artikel 86m.8). Sådana om- ständigheter som hade kunnat läggas till grund för den prövningen kan alltså inte tas upp vid prövningen enligt förevarande paragraf. I tredje stycket slås det fast att så snart har registrerat ombildningen enligt 29 §, ska verket underrätta den behöriga myn- digheten i den stat där det bolag som ska ombildas dittills har haft sitt hemvist om detta. underrättelse är en förutsätt- ning för att den utländska staten ska kunna fullgöra den s.k. sekun- där registreringen av ombildningen (jfr artikel 86p.3). Om vägrar registrering, faller frågan om ombild- ning (jfr 31 §). 30 § Vid ombildningen inträder följande rättsverkningar. 1.Det ombildade bolaget får sitt registrerade säte i en annan med- lemsstat och får en ändrad rättslig form enligt lagstiftningen i den staten. 2.Bolagets tillgångar och skulder övergår till att vara det ombildade bolagets tillgångar och skulder. 3.Aktieägare i bolaget fortsätter att vara aktieägare i det ombildade bolaget, såvida de inte utnyttjar sin rätt till inlösen enligt 34 §. 4.Bolagets rättigheter och skyldigheter som härrör ur anställnings- avtal eller anställningsförhållanden och som föreligger då den gränsöverskridande ombildningen får verkan övergår till att vara det ombildade bolagets rättigheter och skyldigheter. De rättsverkningar som avses i första stycket inträder vid den tid- punkt som har fastställts i den medlemsstat där bolaget efter ombild- ningen ska ha sitt hemvist. Om bolaget ska ha sitt hemvist i , inträder rättsverkningarna då ombildningen registre- ras i aktiebolagsregistret enligt 29 §. Paragrafen anger vilka rättsverkningar som följer av en gränsöver- skridande ombildning och dessa inträder. Den går tillbaka på artiklarna 86q och 86r i direktivet. Övervägandena har redovisats i avsnitt 6.13. I första stycket anges de rättsverkningar som inträder vid en gräns- överskridande ombildning. Det ombildade bolaget får sitt registre- rade säte i en annan medlemsstat och erhåller en ändrad rättslig form enligt lagstiftningen i den staten (punkten 1). Det innebär att bola- get därefter lyder under den bolagsrättsliga lagstiftningen i den ”nya” medlemsstaten. I punkten 2 tydliggörs att bolagets tillgångar och skulder ”övergår” till att vara det ombildade bolagets tillgångar och skulder (punkten 2). Detta innefattar bolagets samtliga avtal, rättigheter och skyldigheter. Eftersom bolaget förblir ett och det- samma, kan det hävdas att uttrycket ”övergår” är något missvisande; att förslaget likväl använder uttrycket beror på att ett liknande ut- tryck används i direktivtexten. Bolagets rättigheter och skyldigheter som härrör ur anställningsavtal eller anställningsförhållanden och som föreligger då den gränsöverskridande ombild- ningen får verkan övergår till att vara det ombildade bolagets rättig- heter och skyldigheter (punkten 4). Detta innebär att arbetstagares ställning inte påverkas av en bolagsrättslig ombildning i sig. Såväl an- ställningsavtal som avtal mellan bolaget och förekommande arbets- tagarorganisationer består. – Såsom tydliggörs i punkten 3 fortsätter aktieägarna i bolaget att vara aktieägare i det ombildade bolaget, så- vida de inte har utnyttjat sin rätt att få sina aktier inlösta. Vid en ombildning av en dittillsvarande utländsk juridisk person till ett svenskt aktiebolag, inträder rättsverkningarna – enligt andra stycket – när ombildningen registreras i aktiebolagsregistret enligt 29 §, dvs. vid den s.k. primära registreringen. I den omvända situationen, när ett dittills svenskt aktiebolag ska omvandlas till en motsvarande juridisk person i en annan medlems- stat, inträder rättsverkningarna som har fastställts i den staten. Frågan om ombildning faller 31 § ska förklara att frågan om ombildning har fallit, om 1.ansökan enligt 20 § om tillstånd att verkställa ombildningsplanen inte har gjorts inom föreskriven tid eller sådan ansökan har avslagits genom beslut som har vunnit laga kraft, 2.anmälan enligt 28 § inte har gjorts inom föreskriven tid, eller