sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Styrmedlet har ofta en direkt effekt genom att inspekterade företag gör rättelse och drar tillbaka felaktiga varor, men framför allt god effekt när de ändrar sina rutiner för att säkerställa att varorna uppfyller gällande lagstiftning. Tillsynen leder också till ökad kunskap hos företagen som därmed lättare kan ställa krav på sina leverantörer.58 Ekonomiska styrmedel med miljösyfte infördes i inom kemi- kalieområdet först , med lagstiftningen om skatt på bekämpningsmedel.59 En statlig utredning föreslog 2017 att skatten ska ersättas med en lag om skatt på kemiska växtskyddsmedel och en lag om skatt på kadmium i vissa produkter.60 beslutade att införa en skatt på kemikalier i elektronik.61 Syftet med skat- ten är att minska spridningen i hemmen av farliga flamskyddsmedel som kan finnas i elektronik. Ytterligare exempel är förslag på skatt på kemikalier i kläder som en statlig utredning har före- slagit.62 58Kemikalieinspektionen 2019, Fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, 2019. 59Lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel. 60SOU 2017:102, Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel, betänkande av Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt över- syn av bekämpningsmedelsskatten. 61Lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik. 62SOU 2020:20, Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier, betänkande av Utredningen om skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor. Det är producenter och importörer som ansvarar för att informera om hur deras kemiska produkter och varor ska användas på ett säkert sätt så att de inte skadar hälsa eller miljön. Därutöver behövs generell information om hur man undviker att använda kemiska ämnen med farliga egenskaper eller information om t.ex. särskilda produkt- eller varugrupper som kan innehålla farliga ämnen. ska i samverkan med informationsansvariga myndigheter ansvara för att tillhandahålla och samordna en upplys- ningstjänst med opartisk information och vägledning till konsumen- ter.63 Upplysningstjänsten ska bl.a. omfatta information som syftar till att underlätta för konsumenter att göra väl avvägda val. Där ingår även information om miljömässigt hållbar konsumtion relaterad till generationsmålet för miljöarbetet och miljökvalitetsmålen. Informa- tion ges via internet eller telefon. , och Kemikalieinspektionen har även startat det gemensamma Instagram-kontot Textilsmart. Detta är del av en större informationskampanj som ska ge konsumenter kunskap om hållbar konsumtion av textilier.64 Substitution innebär att man tar bort eller byter ut farliga kemiska ämnen i produkter eller i processer mot mindre farliga eller helt ofarliga ämnen. Det kan också innebära att man använder icke-kemiska alternativ, andra material, nya tekniker eller andra processer för en säkrare hantering under tillverkning, användning och avfallshanter- ing/återvinning. Det går att ligga steget före lagstiftningen och fasa ut eller ersätta ämnen som är farliga men som ännu inte hunnit bli reglerade. Detta är speciellt önskvärt för produkter som kan medföra hög eller långvarig exponering för människa och miljö. För att hjälpa företagen i substitutionsarbetet har Kemikalie- inspektionen tagit fram ett antal hjälpmedel bl.a. substitutionstrap- pan.65 På myndighetens webbsida finns prioritetsguiden PRIO, ett 63Förordningen (2014:110) om en upplysningstjänst för konsumenter. 64Naturvårdsverket, Textilsmart, /textilsmart, . 65Kemikalieinspektionen 2019, Kemikaliekontroll för hållbara hav, dnr H18-05746. verktyg för företag och offentliga aktörer att använda för att iden- tifiera farliga ämnen som man vill substituera. Substitutionscentrum, vilket är inrättat av regeringen, har i upp- drag att stötta företag och offentliga verksamheter i arbetet med att byta ut farliga kemikalier i sina produkter, varor och tjänster och erbjuder rådgivning och utbildning. Centret kan särskilt stötta mindre företag i att utveckla sitt kemikaliearbete. Substitutionscentrum kan även vara en länk till tekniska högskolor och akademin för att kom- municera behov av utveckling där det saknas alternativ för användningar. Kunskap om tillgängliga alternativ liksom utveck- ling av nya är central för att möjliggöra utfasning av särskilt farliga ämnen. Kemikalieinspektionen är miljömålsansvarig myndighet för miljökvali- tetsmålet Giftfri miljö. Kemikalieinspektionen är, i den mån inte någon annan myndighet har uppgiften, förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter, biotekniska organismer, och varor som på grund av sitt innehåll eller behandling har sådana egenskaper att de behöver regleras som kemiska produkter eller biotekniska organismer.66 Kemikalieinspektionen ska bl.a. följa utvecklingen, hålla regeringen informerad och vid behov föreslå åtgärder i fråga om miljö- och hälso- farliga produkter, pröva frågor om godkännande av bekämpnings- medel, föra register över kemiska produkter och biotekniska orga- nismer, informera samt stödja och samverka med företag, myndigheter och andra berörda om kemikaliesäkerhet och gällande regler samt i frågor som rör inspektionens verksamhet. Vidare ska Kemikaliein- spektionen bidra med kunskap för att främja forsknings- och ut- vecklingssamarbete som har särskild betydelse för att kunna nå miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö, löpande omvärldsbevaka för att tidigt upptäcka möjliga nya kemikaliehot och ansvara för den centrala till- synsvägledningen inom sitt verksamhetsområde. 661 § förordningen (2009: 947) med instruktion för Kemikalieinspektionen. För att genomföra sitt uppdrag har Kemikalieinspektionen en rad databaser som kan vara av intresse i havsmiljöarbetet (se kapitlet om Havsmiljödata). Kemikalieinspektionen är också regeringens expertmyndighet i det arbete som regeringen bedriver internationellt, inom EU och nationellt. har en central roll i miljöarbetet och är förvalt- ningsmyndighet på miljöområdet i frågor om klimat och luft, mark, biologisk mångfald, förorenade områden, kretslopp och avfall, miljö- övervakning samt miljöforskning. ska vara pådriv- ande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken.67 driver nationella provtagningsprogram med syftet att övervaka att livsmedel på den svenska marknaden är säkra för konsumenten. Informationen som samlas in kan indirekt anses vara miljöövervakning. har ansvar för att undersöka musselgift och att övervaka miljögifter i livsmedel. Regelbundna analyser görs av t.ex. dioxiner, PCB, bekämpningsmedel och kvicksilver i både fisk och skaldjur. ska inom sitt verksamhetsområde verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljö- arbetets utveckling. Vid ska det finnas ett kun- skapscentrum för verksamhet som rör läkemedel i miljön. Verksam- heten ska bidra till att samla svenska aktörer och är en plattform för dialog och samarbete. Verksamheten ska ta sin utgångspunkt i arbetet 671 § förordningen (2012:989) med instruktion för . som bedrivs för ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt.68 Miljöövervakningen är ett viktigt dataunderlag för bedömningar om miljömålen, inklusive Giftfri miljö, kan nås. En utförligare redovis- ning av miljöövervakning i miljöer finns i kapitlet Havsmiljö- data. Löpande miljöövervakning och screening av farliga ämnen i haven Data från miljöövervakning av kemikalier används för att få en upp- fattning om tillståndet i miljön med avseende på exponering, före- komst och spridning av kemiska ämnen samt den indirekta expo- nering som människor utsätts för. Uppgifterna används för att följa upp redan utförda åtgärder men ger också underlag för bedömning om, och i bästa fall vilka, åtgärder som behövs för att begränsa ris- kerna med enskilda eller grupper av ämnen. I samhället används ett mycket stort antal ämnen. Den löpande miljöövervakningen inriktas dock på en mycket liten del av alla dessa ämnen och i huvudsak på sen tidigare kända miljögifter. För att upp- täcka nya problematiska ämnen i miljön, som kan vara potentiella hot, behövs en annan metodik, s.k. screening eller ”non-target- metodik”.69 Screeningdata används för att identifiera ämnen, som inte redan ingår i den löpande miljöövervakningen och som kan vara skadliga för människa och miljö. Screening kan ge underlag för bedömning om åtgärder behövs för att begränsa riskerna med ämnet eller om ett ämne bör ingå i den löpande miljöövervakningen. Screening kan också ge underlag till behov av forskning och ny kunskap. Enligt Kemikalieinspektionens bedömning skulle fler breda screeningstudier ytterligare kunna stärka och effektivisera den förebyggande kemi- kaliekontrollen. 6821–23 §§ förordningen (2020:57) med instruktion för . 69Kemikalieinspektionen 2019, Kemikaliekontroll för hållbara hav, dnr H18-05746. och SamTox är exempel på två svenska sam- arbetsformer för omvärldsbevakning och omvärldsanalys samt infor- mationsspridning. Vid Kemikalieinspektionen finns som är ett expertorgan för rådgivning och samråd i toxikologiska frågor. Toxi- ska inom ramen för sitt uppdrag värdera och signalera nya potentiella kemikaliehot. utses av Kemikalie- inspektionen och består av representanter för myndigheter samt enskilda forskare.70 SamTox består av myndighetscheferna för , , , , Arbets- miljöverket, , Geologiska Undersökning, och Havs- och vattenmyndigheten. SamTox och tillsammans ska säkerställa både en snabb och systematisk överföring av information såväl som sam- arbete kring åtgärder mellan ansvariga myndigheter och andra aktö- rer vid upptäckten av ett allvarligt kemikaliehot. Arbetet ska leda till en utökad samverkan och kunskapsutbyte mellan myndigheter, uni- versitet och högskolor och andra aktörer så att samhället tidigare kan upptäcka och sätta in åtgärder mot nya potentiella kemikaliehot.71 15.7Pågående och genomförda åtgärder Arbete med farliga ämnen i åtgärdsprogrammen I nuvarande åtgärdsprogram för havsmiljön finns fyra åtgärder som berör farliga ämnen. Åtgärderna är riktade till : •Naturvårdsverket ska ta fram vägledning riktad till myndigheter, verksamheter och allmänheten i övrigt för omhändertagande av farliga ämnen och påväxt på fartygsskrov. •Naturvårdsverket ska fördela medel för tillsynsprojekt av förore- nade sediment vid de ur havsmiljöns perspektiv mest angelägna områdena; att sammanställa erfarenheter från riskanalys och risk- 7010–11 §§ förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen. 71Kemikalieinspektionen 2019, Kemikaliekontroll för hållbara hav, dnr H18-05746. hantering av förorenade sediment vid dessa och redan genom- förda objekt; att verka för att sediment i större utsträckning ska ingå i de utredningar som görs av förorenade områden; att har- monisera tillgängliga miljögiftsdata i sediment till både innehåll och format samt göra dessa data åtkomliga. •Naturvårdsverket och Transportstyrelsen ska kartlägga orsaker till förekomsten av fortsatt tillförsel av tributyltenn (TBT) och dess nedbrytningsprodukter i havsmiljön. Samt att utreda behov av ytterligare reglering för att förhindra spridning av TBT till havs- miljön samt verka för att den reglering utredningen förespråkar tas fram. ; att utreda behov av och utifrån identifierade behov ta fram vägledning för att förhindra spridning av TBT till havsmiljön. •Naturvårdsverket ska identifiera de ämnen som kan förekomma i utgående vatten från avloppsreningsverk i sådana halter att de riske- rar att påverka havsmiljön negativt. Vidare, att med avseende på de identifierade riskerna, utreda behov av och utifrån sådana behov ta fram generella utsläppskrav/vägledande riktvärden, tillämpliga kon- troll-/mätmetoder samt vägledning för tillsyn och prövning. I åtgärdsprogrammet för vattenmiljön finns fler åtgärder som berör farliga ämnen: •Generalläkaren ska i sin tillsyn av miljöfarlig verksamhet och andra verksamheter utöka och prioritera tillsynen så att den med beaktande av ett avrinningsområdesperspektiv inriktas på verk- samheter som bidrar till att miljökvalitetsnormerna för vatten inte följs eller riskerar att inte följas, förorenade områden särskilt prioritera och ställa krav på utredningar och åtgärder i områden där det behövs för att miljökvalitetsnormerna för vatten ska kunna följas, av reningsverk och avloppsledningsnät se till att det ställs krav på ökad rening eller på annat sätt minskade utsläpp där det behövs för att miljökvalitetsnormerna för vatten ska kunna följas. •Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram vägledning till verksam- hetsutövare, länsstyrelser och kommuner om hur spridning av miljögifter kan förhindras vid muddring, dumpning av mudder- massor och annan vattenverksamhet som berör sediment, på ett sådant sätt att miljökvalitetsnormerna för vatten kan följas. tet ska ske i samverkan med och geo- logiska undersökning. •Kemikalieinspektionen ska vägleda länsstyrelser och kommuner samt informera allmänheten om hur kemiska produkter används så att negativ påverkan på vattenmiljön av prioriterade och sär- skilda förorenande ämnen enligt HVMFS 2013:19 minimeras. Åtgärden ska genomföras så att den bidrar till att de åtgärder vid- tas som behövs för att miljökvalitetsnormerna för vatten ska kunna följas. •Läkemedelsverket ska arbeta för att minska påverkan från läke- medel på vattenmiljön, särskilt med avseende på prioriterade och särskilda förorenande ämnen som påverkar förutsättningarna för att följa miljökvalitetsnormerna för vatten. •Naturvårdsverket ska vägleda länsstyrelserna och kommunerna i deras tillsyn och prövning av miljöfarliga verksamheter i syfte att minska utsläppen till vatten, från såväl punktkällor som diffusa källor, av prioriterade ämnen och särskilda förorenande ämnen i sådan omfattning att det bidrar till att miljökvalitetsnormerna för vatten kan följas. •Naturvårdsverket ska i sitt arbete med att fördela bidrag till åt- gärder i förorenade områden fortsätta prioritera områden med påverkan på vatten på ett sådant sätt att miljökvalitetsnormerna för vatten kan följas. Åtgärden ska genomföras i samverkan med länsstyrelserna och kommunerna. •Naturvårdsverket ska inom det europeiska luftvårdsarbetet fort- satt verka för att minska depositionen av försurande ämnen såsom kväveföreningar och svaveldioxid samt prioriterade och särskilda förorenande ämnen från internationella källor. Åtgär- den ska genomföras i samverkan med Kemikalieinspektionen, Sjö- fartsverket, Transportstyrelsen, och länsstyrelserna. Åtgärden ska genomföras så att den bidrar till att de åtgärder vidtas som behövs för att miljökvalitetsnormerna för vatten ska kunna följas. •Naturvårdsverket ska vägleda länsstyrelserna och kommunerna i deras tillsyn och prövning av miljöfarliga verksamheter, i syfte att minska utsläppen till luft av försurande ämnen såsom kväveför- eningar och svaveldioxid samt prioriterade och särskilda föroren- ande ämnen i sådan omfattning att det bidrar till att miljökvalitets- normerna för vatten kan följas. Åtgärden ska vara vidtagen senast . Utredningen om kombinationseffekter och gruppvis hantering av ämnen Utredningen om Kombinationseffekter och gruppvis hantering av ämnen (SOU 2019:45) lämnade sitt betänkande ”Framtidens kemi- kaliekontroll – Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedöm- ning av ämnen” till regeringen . Utredningen hade bl.a. i uppdrag att kartlägga möjligheter och hin- der inom relevanta EU-rättsakter för gruppvis hantering av ämnen och föreslå nödvändiga ändringar av relevanta EU-rättsakter, samt att sam- manställa det vetenskapliga kunskapsläget och kartlägga relevanta EU-rättsakter om kombinationseffekter, och föreslå nödvändiga regleringar på området. Utredningen har presenterat elva rekommendationer om hur euro- peisk och nationell kemikaliekontroll kan utvecklas. Utredningens förslag har remitterats och bereder remissinstansernas svar. Uppdrag om förbättrad kunskap för hantering av förorenade sediment Regeringen har gett , geologiska under- sökning, , Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra kunskapen om förorenade sediment i sjöar och kustområden. Upp- draget innefattar bl.a. insatser för att få bättre kunskap om förorenade sedimentområdens utbredning, risken för spridning av miljögifter och olika åtgärdsalternativ. Uppdraget ska bidra till en kostnadseffektiv hantering av förorenade sediment. för projektet, som ska redovisas senast den 5 januari 2022.72 I budget- propositionen redovisar regeringen att användes till åtgärder för att minska spridningen av föro- reningar till havs- och vattenmiljö, särskilt för sanering av föro- renade sediment i havs- och inlandsvatten.73 15.8Särskilda frågor och utmaningar Hur klimatförändringarna kommer att påverka havsmiljön är ännu osäkert. Många menar att klimatförändringarna i vart fall kommer att innebära en försämring av den resiliensen. Hur en försäm- rad resiliens kommer att påverka farliga ämnens effekter på den miljön, arter och organismer, vet vi ännu inte men det finns en betydande risk att klimatförändringarnas negativa påverkan och farliga ämnens effekter kan komma att förstärka varandra.74 15.8.2Läkemedelsrester kommer ut i havs- och vattenmiljön Effekterna av läkemedelsrester i miljön har fått ökad uppmärksam- het . som läkemedel har positiva effekter på både människors och djurs hälsa, så kan de påverka andra än de tänkta målorganismerna negativt. Därför är det problematiskt när de hittas i vattenmiljön där andra organismer än målorganismerna kan exponeras för dem. Antibiotika och biocider i miljön kan leda till att antibiotika- resistenta bakteriestammar utvecklas. De kan vara ett direkt hot mot människors hälsa. I vattenmiljöer kan vissa läkemedel, t.ex. preven- tivmedel, ha hormonstörande effekt på fiskar och andra organismer. Kunskaperna om effekterna i havet är dock fortfarande begränsade.75 Eftersom reningsverk överlag inte tar hand om rester av läkemedel i avloppsvatten når de ut i havsmiljön, i i storleksordningen tusentals ton per år.76 72Regeringskansliet, , , dnr M2019/01427/Ke. 2020/21:1, Utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård, s. 34. 74Se bl.a. Kemikalieinspektionens rapport, s. 37 ff. Läs mer om klimatförändringar i kapitlet Klimatförändringar och havsförsurning. 75Mikael 2020, En giftfri havsmiljö, rapport till Miljömålsberedningen. 76Enligt Helcom når läkemedel via reningsverk . Problemet är att läkemedel traditionellt inte har bedömts eller kontrollerats utifrån ett miljöperspektiv. På EU-nivå behöver regel- verken för human- och veterinärläkemedel förstärkas och innehålla krav som möjliggör ökad miljöhänsyn. Det gäller både att begränsa utsläpp vid produktion och att minimera risker vid användning.77 Förändringar är dock på gång inom EU-lagstiftningen. EU:s prio- ämnesdirektiv78 listar numera vissa aktiva substanser i läkemedel och inom EU är en miljörelaterad läkemedelsstrategi under utveckling. För att öka kunskapen om läkemedels miljöeffekter har Läke- medelsverket fått i uppdrag att inrätta ett för läke- medel i miljön.79 arbetar också med att få etapp- målet om ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftning förlängt till 2030. 15.8.3Kommunala avloppsreningsverk renar inte allt Kommunernas skyldigheter att ta hand om och rena avloppsvatten regleras av lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster. Lagen regle- rar inte bara avloppsfrågor utan även kommunernas skyldigheter att tillhandahålla dricksvatten till kommuninvånarna. Kortfattat kan sägas att lagen innebär att kommunerna under vissa förutsättningar är skyldiga att ordna vatten och avlopp för de fastigheter som finns inom det s.k. verksamhetsområdet. En förut- sättning är att det ska finnas ett behov med hänsyn till skyddet för människors hälsa eller miljön. En annan förutsättning är att det ska finnas ett behov av vattenförsörjning eller avlopp i ett större sam- manhang för en viss befintlig eller blivande bebyggelse. Behovet ska tillgodoses genom en allmän VA-anläggning.80 De allmänna avloppsreningsverken fyller en viktig funktion av att rena avloppsvatten, spillvatten och industrivatten från olika typer av kemikalier och farliga ämnen. Avloppsreningsverken tar även emot dagvatten från tätorter, vilket kan innehålla farliga ämnen. 77Läkemedelsverket 2014, Fördjupad analys av olika handlingsalternativ för att nå etappmålet om miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen inom EU och internationellt, Rapport från Läke- medelsverket. 78Direktiv /39/EU Prioämnesdirektivet. 79Socialdepartementet 2018, Uppdrag angående för läkemedel i miljön. Regeringsbeslut nr I:5. 806 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster. är inte byggda för att ta hand om biologiskt svårnedbrytbara kemiska ämnen. För att de ska klara av att ta hand om svårnedbrytbara ämnen krävs det ny och energikrävande teknik.81 är inte heller byggda för att rena läkemedel, men lättnedbrytbara läkemedel bryts ändå oftast ned i dagens renings- verk. Det finns dag ganska god kunskap om metoder att rena avlopps- vatten från läkemedelsrester. Olika reningsmetoder har dock olika effektivitet samt väsentligt skilda kostnader och energibehov. Efter- som energianvändningen kan öka med två till tio gånger jämfört med dagens reningsteknik gäller det att väga behovet av reningsinsatser mot andra miljökonsekvenser som påverkan på energianvändning och klimat samt kostnader. I har regeringen satsat på ökad kunskap om avancerad rening av läkemedel samt på ökade bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester. Enligt förordningen om bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester får betala ut bidrag till invester- ingar i teknik som har till syfte att avskilja läkemedelsrester från av- loppsvatten i avloppsreningsverk eller till förstudier eller andra för- beredande åtgärder inför investeringar i en sådan teknik eller metod. De som får söka bidrag är kommuner, kommunala bolag eller kom- munalförbund. Bidrag får ges av invester- ingskostnaden. Denna satsning började gälla 2018 och pågår . På framgår att bidraget syftar till att öka takten i arbetet med att minska samhällets utsläpp av läkemedels- rester till hav, sjöar och vattendrag. Förutom att bidraget ska leda till konkreta åtgärder i form av installationer i fullskala ska satsade medel även bidra till en ökad kunskapsuppbyggnad kring avancerad rening. Detta genom att belysa de frågeställningar som uppstår i sam- band med behovsbedömning, planering, projektering, upphandling, installation och drift av läkemedelsrening. Alla dessa delar kommer att vara viktiga i det fortsatta arbetet för myndigheter, VA-huvud- män, branschorganisationer, näringslivet och instanser som arbetar med tillsyn och prövning. Förutom att staten genom ovan nämnd förordning satsat statliga medel till kommunernas investeringar i bättre reningsteknik har medel satsats på flera projekt som handlat om kunskap om olika 81Svenskt Vattens webb, , . Regeringsuppdragen, som totalt beviljades 32 mil- joner kronor, har redovisats till regeringen men ett samlat grepp om åtgärder saknas . 15.8.4Båtbottenfärger påverkar i grunda vikar Grunda vikar är en särskilt känslig biotop eftersom de är ”barnkam- mare” för många av havets organismer, där de tillbringar sina mest känsliga stadier. Kustnära grunda vikar är populära för många olika mänskliga aktiviteter såsom industrier, boende och småbåts- hamnar. Forskning har visat att koppar- och zinkhalter ökar i under båtsäsongen och att halterna kan överstiga riskbaserade gräns- värden.82 Förutom påverkan från farliga ämnen kan fritidsbåtsliv, i kombi- nation med bebyggelse, medföra andra påverkansfaktorer såsom ut- släpp av näringsämnen, buller, skräp, ändring av fysisk struktur m.m. på kustnära ekosystem (se kapitlet där alla vill vara). Sjöfarten påverkar den miljön och det gäller såväl kommer- siella fartyg som fritidsbåtar.