sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — finns heller inga alter- nativ att välja mellan och att tacka nej kan innebära att den enskilde på nytt hamnar sist i kön. Detta ger enskilda få valmöjligheter, vilket i slutändan innebär stora konsekvenser för den privatekonomiska situationen. Den enskilde blir fast i en ohållbar ekonomisk situation, mycket på grund av att det inte heller finns några möjligheter för den enskilde att påverka sin inkomst. Dagens avgifts- och hyressättning Olika stöd och kompensation i efterhand påverkar bostadskostnaden för den enskilde Utan stöd eller någon form av kompensation kopplad till den en- skildes kostnad för bostaden skulle de flesta relativt snabbt gå minus på grund av den låga inkomsten och hyrans storlek. Det finns en medvetenhet hos staten och kommunerna om att den enskildes ekonomiska situation inte är hållbar när hyran sätts i enlig- het med bruksvärdesprincipen oaktat den enskildes inkomst. finns olika former av kompensationer som tillämpas, av både staten och kommunerna, för att minska den enskildes kostnad för boendet. Stöden tillhandahålls dock i varierande grad och det kan se olika ut vilka stöd som den enskilde får ta del av. Statligt bostadstillägg minskar kostnaden – men räcker inte för alla På grund av låg inkomst och en förhållandevis hög hyra är det möjligt att ansöka om statligt bostadstillägg. Enligt befintliga registerupp- gifter är det av dem som har rätt till bostad med särskild service enligt LSS som har fullt statligt bostadstillägg, det vill säga att de får eller i ersättning beroende på ålder. Det är som inte har något bostadstillägg. Register- analyser med data från bland annat visar vidare att det är som har en hyra som i huvudsak täcks av det statliga bostadstillägget. Förutsatt att de har ersättning upp till garantinivå, vilket en klar majoriteten har, så innebär det att de inte har någon särskilt stor egen kostnad för sin bostad. I genomsnitt täcker det statliga bostadstillägget av kostnaden för hyra för dem som bor i dessa bostäder. Det statliga bostadstillägget är inte tillräckligt för alla. Det är sam- mantaget som har en hyra som överstiger taket för ersätt- ning på eller . För dem under som har en inkomst på garantinivå23, levnadskostnader på och så pass hög hyra att den i huvudsak inte täcks av det statliga bostadstillägget så riskerar de fortsatt att gå minus om 23I genomsnitt för dem under , efter skatt enligt skattetabell 32, kolumn 4 samt för dem efter skatt enligt skattetabell 32, kolumn 2. Det finns även de som har en högre inkomst dock har ersättning på garantinivå. Dagens avgifts- och hyressättning hyran är högre än . För dem gäller detta om hyran överstiger . Det är 2 162 personer och 41 personer vars hyra överstiger alt. och som riskerar att gå minus trots statligt bostadstillägg. Vissa kommuner tillämpar därför ytterligare kompensation. Kommunalt stöd kan ge ytterligare hjälp Vissa kommuner försöker kompensera den enskildes relativt höga hyra på olika sätt. Sammantaget bland dem som besvarat enkäten är det 35 kommuner (37,) som använder antingen maxhyra, kommunalt bostadstillägg eller annan subvention. Samma kommun kan ha flera typer av subvention, vilket påverkar det totala antalet kommuner som har subventioner. Det omfattar totalt 11 057 per- soner som bor i en bostad med särskild service enligt LSS i någon av dessa kommuner, se mer i kapitel 6. Tabell 8.5 Förekomst av kommunala subventioner i bostad med särskild service enligt LSS Förekomst av kommunala hyressubventioner i bostad med särskild service enligt LSS, uppdelat på subvention, andel angiven i procent Förekommer kommunala subventioner eller liknande vid hyra av lägenhet i bostad med särskild service Ja, kommunalt bostadstillägg Ja, annan subvention, ange vad: Källa: Utredningens kommunenkät. Subventionerna som kommunerna tillhandahåller frivilligt utgör säkerligen ett gott stöd för den enskilde och bidrar till att minska de ekonomiska konsekvenserna av ett hyresförhållande. De flesta perso- ner som har någon form av subvention har troligtvis sällan några större egna kostnader för hyra, i synnerhet inte om de också har statligt bostadstillägg. Då det är fråga om ett frivilligt stöd som utgår efter beslut av varje enskild kommun kan det förändras . Dagens avgifts- och hyressättning För vissa räcker inte stödet och några får inget stöd alls Statligt bostadstillägg, kommunalt bostadstillägg och maxhyra för personer med funktionsnedsättning hjälper den enskilde. Det är dock inte säkert att det alltid sker fullt ut. Ett hyresförhållande kan därmed innebära att vissa blir tvungna att söka ekonomiskt bistånd medan andra får hjälp av anhöriga. Det huvudsakliga skälet till behov av ekonomiskt bistånd är dock enskildas låga inkomst. Utredningens registeranalyser visar att cirka 470 personer () av dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har bostadstillägg och får ekonomiskt bistånd. Vidare är det 213 personer som har statligt bostadstillägg och bor i en kommun som tillhandahåller sub- ventioner men ändå har ekonomiskt bistånd. Bland de 4 770 personer () som bor i en LSS-bostad men inte har statligt bostadstillägg är det som har ekonomiskt bistånd. Vidare är det 8 982 personer () som bor i bostad med särskild service enligt LSS i en kommun som inte på något sätt subventionerar bostadskostnaden, av dessa har ekonomiskt bistånd. Det framkommer också att 948 män och 562 kvinnor varken har statligt bostadstillägg eller några kom- munala stöd. Av dessa har av männen och av kvinnorna ekonomiskt bistånd, majoriteten tillhör personkretsens grupp 1. Av dem som inte har någon handikapp- eller merkostnads- ersättning så har ekonomiskt bistånd. Vid bedömningen av rätten till bostadstillägg har sökandens eventuella förmögenhet betydelse i den mån den överstiger . Det innebär att bland annat arv och gåvor från föräldrar eller andra släktingar får betydelse för om den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har rätt till bostadstillägg. En konsekvens av detta är att personer med sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå måste använda sina tillgångar för att betala hyran så långt de räcker innan rätt till bostadstillägg föreligger. Detta blir särskilt märkbart för de perso- ner med funktionsnedsättning som saknar möjlighet att få ett arbete och ökade inkomster. I den mån den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS får ta emot arv och gåvor ger det en ökad förmögen- het och påverkar därför rätten till sådana stöd till hyran. 9Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS Vad som avses med merkostnader på grund av funktionsnedsättning är inte närmare utvecklat i LSS eller i dess förarbeten. När det gäller merkostnadsersättning enligt socialförsäkringsbalken, som kan läm- nas för bland annat boende, avses med merkostnad en skälig kostnad som uppkommer på grund av en persons funktionsnedsättning och som går utöver en kostnad som är normal för en person utan funk- tionsnedsättning i motsvarande ålder.1 I detta kapitel finns en beskrivning av de olika kostnader som utredningen på olika sätt fått vetskap om att den som bor i en bostad med särskild service kan få betala och som har någon form av koppling till bostaden. Inledningsvis finns en allmän beskrivning av merkost- nader. Utredningens bedömning av vad som utgör en merkostnad för att bo i en bostad med särskild service enligt LSS redovisas i av- snitt 10.2.5 och 10.2.6. Att den enskilde inte ska ha några merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning är en princip som handikapputred- ning såg som en del av tillgängligheten. Utredningen menade att till- gänglighet i ekonomisk bemärkelse innebär, att den enskilde inte ska åsamkas extra kostnader på grund av sin funktionsnedsättning utan kunna delta i en verksamhet på lika villkor som andra.2 Detta synsätt återkom i propositionen med förslag om införandet av LSS och har 150 kap. 2 och 9 §§ socialförsäkringsbalken. 2SOU 1991:46 Handikapp, välfärd, rättvisa, s. 133. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS därefter framhållits bland annat i samband med det nationella målet och inriktningen för funktionshinderspolitiken.3 Principen om att den enskilde inte ska drabbas av merkostnader till följd av sin funktionsnedsättning framgår inte klart av LSS eller någon annan lagstiftning. I LSS är dock det stöd och den service som ingår i insatserna kostnadsfritt och vad den enskilde kan få betala för är klart angivet. Det finns också bestämmelser i annan lagstiftning som tar sikte på att kompensera enskilda för eventuella merkostna- der, främst socialförsäkringsbalken.4 Med merkostnader avses enligt tillkommande kostnader, den del varmed kostnaden överstiger motsvarande kost- nad på annan ort, under andra förhållanden eller motsvarande beräknade kostnad.5 I socialförsäkringsbalken anges när det gäller merkostnadsersätt- ning att merkostnader är en skälig kostnad som uppkommer på grund av en persons funktionsnedsättning och som går utöver en kostnad som är normal för en person utan funktionsnedsättning i motsvarande ålder.6 Ersättningen ska kompensera för den ekono- miska konsekvensen av att ha en funktionsnedsättning.7 Den som bor i en bostad med särskild service har, precis som alla andra, kostnader för en rad olika saker. Utredningen har vid de möten vihaft med intresseorganisationer och andra berörda frågat vilka merkostnader som de som bor i en bostad med särskild service kan ha och de kostnader som lyfts vid dessa möten beskriver vi nedan. De som bor i en bostad med särskild service betalar hyra för sin lägenhet, se avsnitt 7.1. Hyressättningen skiljer sig åt över landet. Bruksvärdesprincipen ger dock grunden för hur hyrorna beräknas då det vid en eventuell prövning av hyrans skälighet är den principen som kommer att styra, se avsnitt 8.1.2. En beskrivning av hur hyres- sättningen sker i praktiken finns i avsnitt 8.1.3. 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken s. 62. 4Förmånen merkostnadsersättning regleras i 50 kap. socialförsäkringsbalken. 5Svensk ordbok (SO) och () merkostnad&pz=1, hämtad . 650 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. 2017/18:190 Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning, s. 62. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS Vid utredningens möten har ett antal omständigheter som hänger samman med hyran förts fram som merkostnader kopplade till boendet. Dessa omständigheter avser i vissa fall hyrans storlek men kan i andra fall snarare vara faktorer kopplade till boendet generellt. De kan vara av betydelse för den enskildes möjligheter att påverka sina kostnader och möjligheten att få en ekonomi där inkomster och utgifter stämmer överens. I avsnitt 9.3 finns en beskrivning av olika faktorer kopplade till bostaden som utöver hyran inverkar på den enskildes ekonomiska situation. Tillgång till gemensamma utrymmen är en del av insatsen bostad med särskild service enligt LSS, både när det gäller servicebostäder och gruppbostäder. I enlighet med bruksvärdesprincipen ger tillgången till sådana utrymmen ett högre bruksvärde jämfört med lägenheter som saknar detta, se avsnitt 8.1.2. I den enkätundersökning som utred- ningen genomfört uppger av de kommuner som besvarat enkäten att tillgången till gemensamhetsutrymmen påverkar hyrans storlek. Andra kommuner väljer att endast låta den egentliga lägen- hetsytan utgöra grund för beräkningen av hyrans storlek. Det finns ett antal avgöranden i hyresnämnd, och i , som rör hyra för lägenheter i bostad med särskild service enligt LSS. Någon fast praxis när det gäller värderingen av tillgång till gemen- samma utrymmen i sådana bostäder är dock svår att se. I bilaga 5 beskrivs några olika hyressättningsmodeller som kom- munerna använder. Personalutrymmen och andra utrymmen som behövs för verksamheten samt närhet till vård I insatsen bostad med särskild service enligt LSS ingår omvårdnad. har i föreskrift angett vad som avses med den om- vårdnad som består av individuellt anpassad hjälp i den dagliga livs- föringen. Det är insatser som ska tillgodose den enskildes psykiska, fysiska och sociala behov, till exempel hjälp med att Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS –äta, dricka och förflytta sig, –sköta personlig hygien och klä sig, –sköta hemmet, tillreda måltider, göra ärenden och inköp, –kommunicera, upprätthålla sociala kontakter och bryta isolering, –göra tillvaron begriplig, förutsägbar och trygg, –planera framåt, –göra tillgänglig den hälso- och sjukvård, inklusive habilitering, rehabilitering och hjälpmedel, och den tandvård som den enskilde behöver, samt –se till att misstankar om övergrepp och andra brott mot den enskilde polisanmäls.8 Eftersom bostad med särskild service är en insats där det ingår stöd av personal finns det även krav på att det ska finnas personal- utrymmen och sanitära anordningar för dessa.9 I enlighet med bruks- värdesprincipen ger tillgången till personal ett högre bruksvärde.10 Se även avsnitt 8.1.2. Av den enkätundersökning som utredningen genomfört framgår att av de kommuner som besvarat enkäten uppger att till- gången till omvårdnad, stöd och service och personalutrymmen på- verkar hyrans storlek. Det är av kommunerna som uppger att tillgången till personal gör det och som uppger att tillgången till personalutrymmen har betydelse för hyrans storlek. Det finns ett antal avgöranden i hyresnämnd, och i , som rör hyra för lägenheter i bostad med särskild service enligt LSS. Någon fast praxis när det gäller värderingen av närhet och tillgång till personal i sådana bostäder är dock svår att se. 81–3 §§ föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2002:9) om bostad med sär- skild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade, LSS. 93 kap. 7 e § arbetsmiljölagen (1977:1160). 10Se till exempel beslut i mål nr ÖH 6028-07. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS Lägenhetens standard, storlek och utrustning Lägenhetens standard har betydelse vid hyressättningen. Med utgångspunkt från bruksvärdet påverkar standarden hyrans storlek. När bostäder är relativt nybyggda har de i många fall också högre standard än äldre lägenheter. Detta gäller även för bostäder med särskild service enligt LSS. Eftersom det har varit, och är, brist på sådana bostäder har det byggts nya . Vid de möten utredningen haft har många framfört att lägenheter i bostäder med särskild service enligt LSS måste vara större än andra lägenheter, bland annat på grund av tillgänglighet. De ska också vara ändamålsenliga vilket Inspektionen för vård och omsorg () prövar i samband med ansökan om tillstånd att bedriva verksamhet i form av bostad med särskild service enligt LSS. För att alla funk- tioner ska få plats krävs normalt en lägenhetsyta på minst 30 kvm och det vanligaste är en yta om ca 40 kvm.11 Flera har också pekat på att de lägenheter som byggs är små på grund av höga produktionskostnader men att hyran då är högre per kvadratmeter. När det gäller hygienrum finns tillgänglighetskrav som utform- ningskrav och tekniska egenskapskrav.12 Ett exempel på ett utform- ningskrav är att det ska finnas tillräckligt stor area i ett hygienrum. Arean är viktig för att personer som använder rullstol ska kunna använda de olika funktionerna i hygienrummet.13 För bostäder med särskild service enligt LSS ställer även arbets- miljölagen krav på utrymme vilket innebär att till exempel hygien- utrymmen kan behöva vara större än i andra lägenheter.14 Det är svårt att mäta huruvida en lägenhet i en bostad med särskild service enligt LSS normalt är större än en lägenhet i det ordinära beståndet av hyreslägenheter. De som bor i gruppbostad eller servicebostad enligt LSS utgör i de flesta fall ensamhushåll. Av tillgänglig statistik framgår att den genomsnittliga bostadsytan för ensamstående, under utan barn, som bor i en hyresrätt i ett flerbostadshus är ca 55 kvm.15 Lägenheterna i en bostad med särskild service är i genomsnitt 40–men vissa är något 128 kap. 1, 4 och 4 a §§ PBL och 3 kap. 4 och 18 §§ PBF. 13Boverkets byggregler (2011:6) - föreskrifter och allmänna råd – avsnitt 3:146. 1425 §, med tillhörande allmänna råd, föreskrifter och allmänna råd Arbets- platsens utformning AFS 2020:1. 15SCB statistik över hushållens boende. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS mindre, 20–. En närmare beskrivning av utform- ningen av lägenheter i bostad med särskild service, bland annat när det gäller storleken, finns i avsnitt 5.3. Det finns särskilda regler om brandskydd för byggnader som innehåller behovsprövade särskilda boenden såsom bostad med sär- skild service enligt LSS.16 Detta innebär att sådana byggnader till exempel kan ha automatiska släcksystem och automatiska dörr- stängare. Dessa bostäder har därmed en högre utrustningsnivå än andra lägenheter. En jämförelse mellan standarden i en lägenhet i en bostad med särskild service och en lägenhet i det ordinarie beståndet är också svår att göra. Standarden varierar både när det gäller bostäder med särskild service, och andra lägenheter. Nyproduktion och lägenheter som har varit föremål för renovering har ofta högre standard än äldre lägenheter. har i ett ärende, där sedan lämnade överklagandet utan bifall, uttalat att när kommunen för ett förhöjt bruksvärde åberopat sådana faktorer som sådana anpassningar av bostaden som kommunen ska tillhandahålla enligt reglerna om bostadsanpassningsbidrag kan dessa inte läggas till grund för en höjning av bruksvärdet.17 9.3Omständigheter kopplade till att hyra en lägenhet med särskild service Svårt för den enskilde att påverka sina kostnader för att bo Att den som beviljas en bostad med särskild service enligt LSS saknar möjlighet att påverka sina kostnader för bostaden har påpekats i flera olika sammanhang. FUB har i rapporten i fattigdom pekat på att den enskilde i stort sett saknar möjlighet att tacka nej till en bostad med hänvisning till att hyran är för hög och han eller hon kan inte heller välja en billigare bostad.18 Den som beviljas en bostad enligt LSS har omfattande behov av hjälp och stöd i sin livsföring och är därför hänvisad till de bostäder som erbjuds. 16Boverkets byggregler, BBR, i BFS 2011:6. Avsnitt 5 Brandskydd. 17Svea hovrätts avgörande i mål nr ÖH 1754-11. 18FUB (2020) Fångad i fattigdom? Inkomster och utgifter för vuxna personer med intellektuell funktionsnedsättning s. 20. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS den enskildes bostadskostnad kan vara högre än vad han eller hon önskar, bland annat mot bakgrund av inkomsternas storlek. Reger- ingen har när det gäller merkostnadsersättning uttalat att en begrän- sad valmöjlighet kan ha betydelse vid bedömningen av om en mer- kostnad är skälig eller inte.19 Avsaknaden av möjligheter att välja till exempel vissa hjälpmedel eller boende påverkar bedömningen av vad som utgör en skälig kostnad på grund av funktionsnedsättningen, dvs. om det är skäligt att kostnaden avser en viss vara eller tjänst. Ingen hänsyn till betalningsförmåga I samband med att en hyresgäst tecknar ett avtal om hyra sker nor- malt en kontroll av dennes ekonomi. har haft regeringens uppdrag att kartlägga vilka krav och villkor som hyresvärdar ställer på blivande hyresgäster. I den rapport som blev svaret på uppdraget framgår bland annat följande.20 Alla bostadsbolag prövar blivande hyresgäster på något sätt. Det vanligaste är att ta en kreditupplysning, men det är också vanligt att begära till exempel arbetsgivarintyg eller referenser från tidigare hyresvärdar. Bland privata fastighetsägare förekommer också att man vill träffa den blivande hyresgästen inför kontraktsskrivningen. Inkomstkraven varierar kraftigt mellan olika hyresvärdar och olika kommungrupper. Det finns bostadsbolag som har höga inkomstkrav och andra som inte har några inkomstkrav alls. har ungefär var femte bostadsbolag ett inkomstkrav om årshyran. Betyd- ligt fler utgår från att hushållet ska ha en viss summa kvar efter att hyran är betald. Inom allmännyttan utgår man ofta från Krono- fogdemyndighetens förbehållsbelopp. För den som beviljas en bostad med särskild service enligt LSS görs ingen prövning av betalningsförmågan i förhållande till hyres- kostnaden. En person som flyttar in i en lägenhet i en grupp- eller servicebostad kan därför helt sakna inkomst eller ha en inkomst som inte ger utrymme att betala den aktuella hyran. 2017/18:190, s. 114. 20Boverket (2017) Hyresvärdars krav på blivande hyresgäster. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS undersökning om dolda merkostnader för personer med funktionsnedsättning Merkostnader för personer med funktionsnedsättning har behand- lats av tidigare utredningar. Frågan om merkostnader kopplade till bostaden behandlades av i betänkandet Avgifter inom handikappområdet (SOU 1995:35). Utredningen genomförde en enkätundersökning med ett stort antal frågor som rörde dolda mer- kostnader för personer med olika funktionsnedsättningar, oberoende av på vilket sätt den enskilde fått tillgång till bostaden. Ett av de områden utredningen ställde frågor om var ”bostad och hushåll”. Där ingick bland annat frågan om bostaden hade högre hyra än vad man normalt skulle ha valt då hänsyn måste tas till bland annat om det finns hiss, storlek för att få plats med elrullstol, allergi- besvär osv och om olika former av extra utrustning i bostaden. Ett annat område var ”inventarier och hushåll” där frågorna bland annat rörde extra förbrukning av el och vatten av olika skäl, gymnastik- redskap, högre telefonkostnad, köp eller hyra av hjälpmedel som inte medges som detta. Även tjänster kopplade till bostaden var ett område och där ingick delområdena fönsterputsning, köp av tjänster för enklare reparationer och underhåll och ökade kostnader till följd av att personal vistas i bostaden. Resultaten av undersökningen visade att personer med funk- tionsnedsättning hade dolda merkostnader i stor omfattning och att detta även avsåg merkostnader avseende bostaden och dess utrust- ning. I sex fall av tio översteg de dolda merkostnaderna de ersätt- ningar eller bidrag de fick och för var femte person utgjorde de dolda merkostnaderna stora eller mycket stora ekonomiska problem. 9.4Kostnader utöver hyran med koppling till insatsen Kostnader för mat är normalt inte att se som en kostnad för att bo i bostaden. I förarbetena till LSS är utgångspunkten att den som bor i en bostad med särskild service själv bör ansvara för sina mat- kostnader.21 I många kommuner handlar och lagar de som bor i en 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade, s. 100. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS bostad med särskild service enligt LSS sin egen mat. Det finns också kommuner där den enskilde betalar en viss summa för maten i gruppbostaden.22 Eftersom insatsen innebär att den som bor där ska få allt sitt stöd genom personalen får tillgången till denna stor betydelse. Den enskildes möjligheter att välja på vilket sätt han eller hon vill handla är beroende av vilket stöd som personalen kan lämna. Det kan innebära att man blir hänvisad till att handla i dyrare butiker eller på internet, vilket kan innebära högre kostnader. Vilket stöd man kan få av personalen för att laga mat har också betydelse för kostnaderna. Fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter I insatsen bostad med särskild service för vuxna ingår fritidsverk- samhet och kulturella aktiviteter och kommunen får ta ut skäliga avgifter för dessa.23 De som bor i samma gruppbostad behöver inte ha likartade intressen och önskemål för sin fritid och det är därför viktigt att den enskilde får stöd att utveckla sina egna fritidsintressen.24 Att perso- ner som bor i en bostad med särskild service enligt LSS får stöd att utveckla sina egna fritidsintressen utesluter inte att de som bor i samma boende gör saker tillsammans, om de har samma intressen. Eftersom insatsen innebär att den som bor där ska få allt sitt stöd genom personalen får tillgången till den stor betydelse för möjlig- heten att utöva fritidsintressen.