sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Heraldic Display and Discourse in the (c. 1480-1650), Heraldic Studies 2, Ostfildern: Thorbecke, 2018. 27Hazell och 2020. 28Walter Bagehot, , : and , 1867, s. 103. 29Anne Twomey, ”From Bagehot to Brexit: The Monarch’s Rights to be Consulted, to Encourage and to Warn” i The Round Table, vol. 107, nr 4, 2018, s. 417-428. 30Vernon Bogdanor, The Monarchy and the Constitution, : , 2004, s. 69. advice, encouragement, and warnings”.31 Den svenska kontexten under nu gällande rege- ringsform är speciell, eftersom monarken har så få konstitutionella och formella befogen- heter, något som bl.a. Hazell och särskilt har lyft fram.32 Detta gör det emellertid intressant att analysera den svenska konstitutionella monarkin i jämförelse med öv- riga monarkier. Hos Kantorowicz finns både en teori om monarkens funktion och om den medeltida utvecklingen av staten som juridisk person.33 Denna teoribildning kan vara betydelsefull när det gäller att få förståelse för det gamla begreppet Kungl. Maj:t, som särskilt års regeringsform utgjorde en samlande beteckning för de beslutsbefogenheter där konungen verkade inom vissa bestämda statsrättsliga former – antingen genom ett personligt delta- gande eller utifrån en fiktion. Man ska hålla i minnet att konungens faktiska roll förändrades års regeringsforms giltighetstid – från en betydande personlig kungamakt i vissa avseenden till en alltmer formellt och ceremoniellt verkande kungamakt. Genom regeringsform anpassades formerna efter de åsyftade verkliga maktförhållandena.34 Att statens suveränitet utgjordes av monarkens suveränitet blev en viktig tanke , särskilt i de olika tyska staterna. Den s.k. monarkiska principen, innebärande att monarkens suveränitet var det statsrättsligt väsentliga, att grundlagen utgick från monar- ken och inte tvärtom, och att parlamentet hade en underordnad ställning i förhållande till monarken, har analyserats av stater kännetecknade av den monarkiska principen kan ställas stater som inrättats genom en grundlag, vilken sedan ska ligga till grund för allt statligt handlande. Den amerikanska federationen är ett exempel på detta, men även genom dess grundlag kan sägas höra hit.36 I sammanhanget kan nämnas att den svenska regeringsform intog en mellanställning, med en utpräg- lad dualism mellan konung och riksdag, som i sin tur låg till grund för en av Montesquieu inspirerad men på ett modifierat sätt genomförd maktdelning.37 Om man sedan vänder sig till nutiden och söker en teoribildning om en monarkisk prin- cip i en parlamentarisk demokrati är litteraturen mindre omfattande, trots att flera av länder är organiserade på detta sätt. Detta har sannolikt att göra med dels att skillnaden mel- lan formaliteter och underförstådd verklighet på flera ställen är stor, dels att skillnaderna mellan länderna är betydande eftersom utvecklingen skett på olika sätt och med olika resultat. Det är t.ex. i flera länder visserligen så att monarken skriver under nya lagar, men det är 31Rodney Brazier, ”The Monarchy” i (red. ), in the Twentieth Century, : , 2003, s. 69-95 på s. 79. 32Hazell och 2020 ssk. s. 270 och 272. Se också , Le citoyen monarque. Réflexions sur le grand-duc, la famille grand-ducale et le droit de vote, Windhof: Promoculture-Larcier, 2013, s. 20-21. 33Luigi , Le origini dello Stato moderno. Secoli XI-XV, : Carocci, 2020, s. 82-87. 34Se beträffande denna avsikt prop. 1973:90 s. 172-173. 35Ernst-Wolfgang Böckenförde, ”Der deutsche Typ der konstitutionellen Monarchie im 19. idens., Recht, Staat, Freiheit. Studien zur Rechtsphilosophie, Staatstheorie und Verfassungsgeschichte, am : Suhrkamp, 1991, s. 273-305. 36Se för ett utförligare resonemang om detta Sunnqvist 2014 s. 190-194. 37Se härtill , ”Forskardebatten kring regeringsform – Till frågan om grundlagens härkomst” i Statsvetenskaplig tidskrift 1997 s. 448-467. underförstått att denne inte personligen ska ta ställning till lagarnas innehåll. I detta avseende skiljer ut sig, eftersom formaliteterna här har anpassats efter realiteterna.38 Några verk på detta område ska emellertid nämnas. har i Le Citoyen Mo- narque analyserat den luxemburgiska storhertigens och den storhertigliga familjens rättsliga ställning framför allt när det gäller rösträtten. Boktiteln antyder den motsättning som finns i frågan om storhertigen kan vara monark och medborgare.39 När det gäller den brittiska monarkin har J. i artikeln The Office of the Crown analyserat statschefsämbe- tets och ”kronans” rättsliga konstruktion och jämfört denna med olika typer av juridiska personer.40 Därtill kommer två artiklar av och som har lyft fram behovet av forskning om den konstitutionella monarkins historia i länder som är monarkier.41 Såväl som och har lyft fram att statschefsäm- betena i de europeiska monarkierna inte bara involverar monarkerna själva utan också deras familjer. Här uppkommer alltså frågor i gränslandet mellan konstitutionella och i vidare me- ning offentligrättsliga frågor samt privaträttsliga frågor.42 Ett exempel är det som brukar kal- las konungens husmakt, det vill säga de mer eller mindre omfattande beslutsbefogenheter som överhuvudet för ett furstligt hus kan ha i frågor som annars skulle höra till varje enskild persons privaträttsliga sfär. Offentligrättslig korporation är namnet på en rättsfigur som har hämtats från tysk rätt. Ofta är det fråga om organisationer som påminner om eller har grundats som privaträttsliga organisationer men sedan har reglerats offentligrättsligt, eller så har de grundats på statligt initiativ. Gemensamt för dem är att de har getts offentliga uppgifter, t.ex. i form av myndig- hetsutövning eller myndighetsliknande verksamhet, uppgifter som de kan utöva parallellt med annan verksamhet. Teorin kring denna typ av organisationer enligt tysk rätt har utförligt behandlats av kan även nämnas J. G. Allens analys av det den brittiska monarkens ämbete och det förhållandet att detta har separata funktioner i förhål- lande till olika juridiska personer, som t.ex. staten (”kronan”) och Duchy of Lancaster.44 Detta slags teoribildningar är av betydelse för förståelsen av hovet och Kungl. , som är de institutioner i gränslandet mellan allmänt och enskilt som stödjer konungen i utö- vandet av statschefsämbetet. Hovets finansiering och ceremoniella roll har behandlats av 38Hazell och 2020 s. 269-283. , ”The Office of the Crown” i , 77 (2), 2018, s. 298-320. 41Paolo , ”sfida accolta: la monarchia come oggetto di studio della Storia costituzionale” och , ”La monarchia nella storia costituzionale del lungo Ottocento: Italia, , ” i Giornale di Storia Costituzionale 36, 2018, s. 69-83 resp. 85-107. 42Heuschling 2013 s. 21-23. 43Stephan Kirste, des öffentlichen Rechts. Verwaltungshistorische, organisationstheroretische und verwaltungsorganisationsrechtliche Aspekte, : Universitätsbibliothek , 2017. Se härtill , ”Offentligrättsliga korporationer i svensk rätt: ett regleringsinstrument med framtid?” i Förvaltnings- rättslig tidskrift 2020 s. 139-174. för perioden fram till omkring 1800, inte bara avseende utan också och England.45 Sammantaget kan det sägas att det knappast finns någon enhetlig teoretisk modell som kan användas för att analysera rättsläget kring monarkin. Med utgångspunkt i Kantorowicz verk kan så mycket sägas att det har växt fram en gräns mellan stat och monark, något som bl.a. har betydelse för att dra gränsen mellan en monarks handlande som privatperson och som statsorgan och även att dra gränsen mellan statens egendom och monarkens egendom. En monark kan sägas ha en rättslig funktion som statschef men också en symbolisk funktion, något som återspeglas i heraldik och andra symboler i snävare mening men också i monar- kens handlande i olika sammanhang. Det finns också överlappningar mellan det offentliga och privata, något som bl.a. kommer till uttryck i de regler som gäller för kungafamiljens övriga medlemmar och som gäller de organ som stödjer statschefen i utövningen av stats- chefsämbetet. Löpande i texten samt i den avslutande diskussionen (kapitel 9) kommer jag att ta upp en del av dessa tankar för att sätta i den svenska monarkin i en internationell och teoretisk kontext. Därvid ska särskilt beaktas den i en internationell jämförelse speciella roll som den svenska monarken har, med ovanligt få uppgifter av utpräglat formell rättslig ka- raktär. Något heltäckande rättsvetenskapligt verk som omfattar de frågor som tas upp i denna text finns inte. Variationen är ganska stor när det gäller i vilken mån olika frågor har behand- lats och hur aktuell forskningen är. Källorna och litteraturen diskuteras närmare i detta av- snitt. Sådan information som finns i allmänt tillgängliga uppslagsverk och historiska över- siktsverk har jag för det mesta inte försett med specifika referenser. När det gäller den äldre lagstiftningen, före Svensk författningssamlings tid, är källorna mestadels lättillgängliga på så sätt att föreskrifterna finns i olika samtida eller sentida utgå- vor.46 kompletteras när det gäller bl.a. den rättsliga regleringen av rikets egendom av en tryckt utgåva av vissa svårtillgängliga författningar.47 De medeltida lagarna finns dels i de textkritiska utgåvorna ,48 dels tolkade till nutida svenska . Det gäller landskapslagarna,49 som beträffande västgöta- 45Volker , Hofökonomie. über den Fürstenhof in Zeremonialwissenschaft, Hausväterliteratur und Kameralismus, Wien-Köln-Weimar: Böhlau, 1997. 46Se främst , Alla riksdagars och mötens besluth [---] 1521-1731, bd 1-3, Stock- H. , 1728-1733; , Utdrag utur alle [---] publique handlingar , bd 1-15, 1742-1829; Svenska riksdagsakter jämte andra handlingar som höra till statsförfattningens historia (fortsättningsvis Svenska riksdagsakter). 47[], Sammandrag af gällande författningar angående finansverket, del 1, Författningarna rö- rande rikets finansverk, första häftet, : , 1866. S. och C. J. , , bd 1-13, 1827-77. 49Åke och , Svenska landskapslagar tolkade och förklarade för nutidens svenskar, •Första serien: Östgötalagen och Upplandslagen, : , 1933. lagarna har blivit föremål för nya forskningsrön,50 och lands- och stadslagar från omkring år 1350.51 landslag är lättast tillgänglig i en kommenterad utgåva från år 1726.52 1.3.2.Statschefens uppgifter, de successionsrättsliga frågorna och husmakten De successionsrättsliga frågorna och frågorna om statschefens uppgifter har, ibland med beaktande av konungens eventuella husmakt, behandlats i den statsrättsliga litteraturen och i ett antal rättsvetenskapliga artiklar. Inom den del av den statsrättsliga litteraturen som behandlar större delar av rättsområdet har dessa frågor tagits upp av ett flertal författare. Dessa är i någorlunda kronologisk ordning författare som med nutida terminologi ägnat sig åt den offentliga rätten: ,53 ,54 ,55 ,56 öld,57 ,58 , . F. , och Hans •Andra serien: Dalalagen och Västmannalagen, : , 1936. •Tredje serien: Södermannalagen och Hälsingelagen, : , 1940. •Fjärde serien: Skånelagen och Gutalagen, : , 1943. •Femte serien: Äldre Västgötalagen, Yngre Västgötalagen, Smålandslagens kyrkobalk och Bjärköarät- ten, : , 1946. 50Per-Axel (utg.), Äldre Västgötalagen och dess bilagor i Cod. B 59, bd 1-2, : , 2011; . , ”B 59 och Yngre Västgötalagen” i 2011 bd 1 s. 45-59; . , Nytt ljus över Yngre Västgötalagen. Den bestickande teorin om en medeltida lagstiftningsprocess, Rättshistoriskt bibliotek bd 69, : , 2012; se härtill , ”The Origins of the Swedish Medieval Laws – a State of the Art, from My Perspective” i Per m.fl. ), How Nordic are the Nordic Medieval Laws? – Ten Years After, : DJØF, 2014, s. 129-144 ssk. 51Åke och , landslag i nusvensk tolkning, Rättshistoriskt bibliotek bd 6, : , 1962; och , stadslag i nusvensk tolkning, Rättshistoriskt bibliotek bd 7, : ning, 1966. 52Petter (red. ), Swerikes Rikes Lands-Lag, : , 1726. 53Professor i statsrätt m.m. i . – , Föreningen emellan och från historisk och statsrättslig synpunkt betraktad, : , 1863. 54Professor i statsrätt m.m. i , justitieråd. – , Svensk statsförfattningsrätt, 2 uppl. : , 1879-84, bd. Jag har huvudsakligen använt denna upplaga, men vid något enstaka tillfälle även , Svensk statsförfattningsrätt, bd 2, : , 1856-57. 55Fil.dr i statsvetenskap. – , grundlagar med förklaringar, bihang och register, : , 1902. 56Professor i statsrätt m.m. i . – , Svensk statsrätt. Föreläsningar, andra häftet, Upp- sala: , 1906, s. 204-266, jfr även första häftet, : , 1904 (sidnum- reringen är gemensam och verket kallas fortsättningsvis 1904-06); , Ur föreläsningar i svensk statsrätt, 2 uppl., och : , 1911, s. 136-187. 57Professor i statsrätt m.m. i . – , Föreläsningar i svensk stats- och förvaltningsrätt, bd 1, : , 1914; , grundlagar [---], bd 1, : , 1934; bd 3, : , 1937. Även hans folkrättsliga verk är av intresse i några avseenden: , Folkrätt särskildt såsom svensk publik internationell rätt, : , 1928. 58Professor i statsrätt m.m. i . – , grundlagar och tillhörande författningar med förklaringar, 1 uppl., : , 1921; 5 uppl., : , 1947. Här anges liksom i nästa not de upplagor jag har använt. Även: , författning. En lärobok i svensk statsrätt, del 1, 2 uppl., , 1948; del 2, 1941. Ragnemalm,59 , , , och ,60 ,61 och ,62 samt , , och handlar här om den stats- rättsliga standardlitteraturen och om grundlagskommentarerna. Där har statsrättsliga frågor på ett mer generellt plan, och frågor om konungens funktion och den rättsliga regleringen av statschefsämbetet och kungahuset, tagits upp till diskussion som en del av denna helhet. Det kan noteras att diskussionen i dessa delar är betydligt mer utförlig i de äldre verken än i de nyare. Några författare verksamma inom den offentliga rätten har författat böcker och artiklar med självständigt fokus på just den rättsliga regleringen av statschefsämbetet och kungahu- set. Först kan nämnas , som i en hundrasidig bok behandlade reglerna om förvärv och förlust av krona.64 Boken recenserades av . F. Sundberg.65 I övrigt finns två doktorsavhandlingar andra hälft, av och historiska resonemang framstår som i stora delar föråldrade. Där- till kommer ,68 ,69 ,70 ,71 Hen- 59Dessa författare fortsatte grundlagskommentar: och , 7 uppl., : , 1957; , . F. och , 10 uppl., : , 1968; 11 uppl., : , 1971; och Hans Ragnemalm, 12 uppl., : Liber, 1980. 60Erik , , , och , Grundlagarna. Regeringsformen, successionsordningen, riksdagsordningen, 2 uppl., : juridik, 2006; och , kommentar till regeringsformen, successionsordningen m.m., , version 3A. 61Joakim Nergelius, Svensk statsrätt, 2 uppl., : , 2010. 62Thomas och , Regeringsformen. En kommentar, 4 uppl., : . Se också , ”Institutions and Divisions of ” i och (red. ), The Nordic Constitutions. A Comparative and Contextual Study, : , 2018, s. 43-48. 63Anders , , och , Regeringsformen. En kom- mentar, 2 uppl., : Karnov, 2018. 65Halvar G. F. , recension av Fahlbeck 1955, i Förvaltningsrättslig tidskrift 1957 s. 86-89. 66Jur.dr, häradshövding, justitieombudsman, justitieminister. – , Om arfsrätten till och riken, : Akademiska boktryckeriet, 1877. 67Docent i historia, kommerseråds n.h.o.v. , Om konunga- och tronföljareval ur svensk historisk och statsrättslig synpunkt, : , 1888. 68Rudolf , ”eller enskild man? Några ord i en statsrättslig tvistefråga” i Ny 1890, s. 45-59. 69Otto , Om riksföreståndarskap enligt och grundlagar, : , 1891; , ”§ 5 S. O.” i Statsvetenskaplig tidskrift 1924 s. 198-213; , ”Några randanmärk- ningar till regeringsform. Med anledning av prof. R. grundlagsedition” i 1922 s. 309-323, 372-382. 70Gunnar Bramstång, ”Konungens personliga rättsställning med särskild hänsyn till immunitetsfrågor. Några reflexioner med anledning av grundlagberedningens förslag till ny regeringsform” i Förvaltningsrättslig tidskrift 1972 s. 279-305; , ”Kvinnlig tronföljd – en tillbakablick utifrån vår nuvarande suc- cessionsordning” i Rättshistoriska studier bd 11, : , 1985, s. 20- 54; , Tronrätt, bördstitel och hustillhörighet. Några anteckningar, : Juristförlaget, 1990; , ”Att vara eller icke vara prins – det är frågan” i Förvaltningsrättslig tidskrift 1994 s. 291-296. 71Sterzel 2009 s. s. 150-164. rik Wenander72 och ,73 vilka alla har bidragit med kortare eller längre texter på området. Utöver och Key-Åbergs avhandlingar har äldre successionsordningar, eller med dåtidens terminologi, arvföreningar, gjorts till föremål för en del historiska studier, liksom förhållandet mellan principerna om val- och arvmonarki.74 har stats- och ge- nusvetaren tagit upp statschefens uppgifter och symbolfunktion efter 1970-talets förändringar,75 och detta är även något som ur flera olika perspektiv har behandlats i en antologi.76 Forskningsläget är i denna del sammanfattningsvis sådant att de flesta relevanta frågor har berörts i litteraturen, men långt ifrån på något heltäckande sätt. Någon hel- hetsbild finns inte, och slutsatser som har dragits stämmer inte nödvän- digtvis överens. Det finns alltså ett behov av en förnyad översikt och analys. 1.3.3.Frågorna om kungahusets och hovets finansiering Frågorna om statschefsämbetets, kungahusets och hovets finansiering har inte behand- lats på ett lika omfattande sätt. Den mest ingående analysen av dessa frågor har gjorts av i texten Konungens hov och slott. Några stats- och förvaltningsrättsliga synpunkter –en knappt 300-sidig promemoria som endast finns i maskinskriven form men ger intryck av att ha varit avsedd för publicering i bokform. Texten torde ha sammanställts vid 1970- talets mitt, i början av giltighetstiden av regeringsform och vid ungefär samma tid- punkt som ämbetsansvaret avskaffades år 1976.77 Texten innehåller fyra avdelningar: I. Ko- nungens representativa och ceremoniella uppgifter, II. Hovet, III. De kungliga slotten och IV. revisorers granskning av hov- och slottsstaterna. En mycket kortare prelimi- när version skrevs på uppdrag av och färdigställdes år 1969.78 Bram- stång har senare använt material från promemorian och vidareutvecklat slutsatserna i några olika texter.79 72Henrik Wenander, ”The King and Public in the Minimalist Monarchy of ” i Hazell och 2020 s. 32-36 och ”Political Functions of the Monarchy in ” i Hazell och 2020 s. 86-87; , ”The Ghost of the King: Traces of ’Royal Majesty’ in the Swedish constitution of 1974” i (red. ), Legal History. Reflecting the past and the present. Current perspectives for the future, Rättshistoriska studier band 29, : , 2021, s. 167-176. – Se också och , ”En offentligrättslig korporation under Monarken? och kungen i juridiskt perspektiv” i Statsvetenskaplig tidskrift 2018 s. 559-575. 73Nicklas Vabi, ”Statschefens offentligrättsliga status” i Förvaltningsrättslig tidskrift 2003 s. 127-158. E. , ”Om Arfsrätten till Krona” i , s. 97-126; , ”Förebilden för ” i Scandia, 1934, s. 224-233 och , ”, dess medeltida bakgrund och förutsättningar”, i 1934 s. 129-166. Se härtill också 1877 s. 1-19. 75Cecilia , Monarkins makt. Nationell gemenskap i svensk demokrati, : , 2009. 76Mats (red. ), För – . En antologi om , : DN, 2006. s. 2-3 och 86. På s. 7 anges att hovstadga är gällande, men på s. på s. 24 hänvisas till hovstadga. – I brist på säkert årtal citeras texten som Bramstång, Hov och slott. 1969:51 bilaga 10. 79Gunnar Bramstång, ”Konungens dispositionsrätt till Kungl. Några anteckningar med an- ledning av en hovrättsdom” i Förvaltningsrättslig tidskrift 1991 s. 330-343, , ”Kungl. När det gäller rättsläget års regeringsform är kunskapsläget bristfälligt, även om det finns en hel del litteratur i ämnet. Källorna är inte entydiga och det är svårt att hitta gott stöd för säkra slutsatser. Det finns genom landskapslagarna viss kunskap om hur medeltidens kungar försörjdes genom det s.k. öd samt husabyar, kungsgårdar och kungsladugårdar, men hur detta fungerade och framför allt hur denna egendom hanterades från medeltidens senare del fram har inte utretts på ett heltäckande sätt. Det finns en 1800-talsavhandling av juristen ,80 vars rubrik utlovar en analys av svenska kungsgårdars historia men som i själva verket behandlar även annan statlig jord samt förlä- ningar och reduktioner beträffande densamma men å andra sidan inte ger en heltäckande bild av kungsgårdarnas historia. Detta kan möjligen förklaras av att endast del 1 lades fram som avhandling och att resterande delar förblev opublicerade.81 första hälft finns en del texter av historiker som och vilka har dominerat synen på öd, husabyarna och kungs- gårdarna. publicerades emellertid en antologi84 där särskilt utsät- ter bl.a. en del av och Roséns rön för en kritisk granskning och visar att forsknings- läget även fortsättningsvis är mycket otillfredsställande.85 Egentligen skulle det behövas ett tvärvetenskapligt forskningsprojekt med t.ex. historiker, rättshistoriker, arkeologer, lantmä- tare, lingvister och kulturgeografer för att gå till botten med sambandet mellan de olika gårdar som ingick i öd och de kungsgårdar och kungsladugårdar som sedan kom att ingå överenskommelse.86 Generellt är det ganska otydligt exakt hur dispositionsrätten fungerade , och det saknas förutom de närmare undersökningar som Bramstång gjort beträffande vissa av slotten mer ingående rättshistoriska analyser av ämnet. Avseende de slott som fungerat som framtida änkesäten har de äktenskapskontrakt som ingicks mellan statsöverhuvudena tillika kungahusens överhuvuden haft stor betydelse, men dessa har knappt analyserats överhuvud- taget inom den rättshistoriska forskningen.87 Inom ramen för detta arbete har jag bedömt Ordens rättsliga status. Ett blygsamt bidrag till diskussionen kring bl.a. myndighetsbegreppet i relation till ko- nungen underställda organ”, i (red. ), till , : Iustus, 1999, s. 83- 105. 80Gustaf Tauson, Swenska kungsgårdars historia, : Berlingska boktryckeriet, 1846. 81Jfr recension av ”C. A. J.” i . 1847 s. 68-71. 82Henrik , ”Öd” i universitets årsskrift 1914. 83Jerker , Kronoavsöndringar under äldre medeltid, : , 1949, samt artiklarna ”” och ”Krongods” i Kulturhistoriskt Lexikon för Nordisk Medeltid, bd 7 resp. 9, : Allhem, 1962 resp. 1964. 84Michael (red. ), En bok om Husbyar, : , 2000. 85Jonatan , ”Husabyarna – en kritisk forskningsöversikt” i (red. ), En bok om Husbyar, : , 2000, s. 49-63. I samma volym har jag därutöver främst använt , ”Item in Niericia... En orientering om i , med anledning av de arkeologiska undersökningarna ” i (red.) 2000, s. 9-38, , ”husabyar –unga eller gamla?” i (red.) 2000 s. 65-73, och , ”Husabyar i ? Undersök- ningar kring Hälsingelagens öd” i (red.) 2000 s. 75-91. 86Jfr , ”Förord” i s. 6; , Det medeltida krongodset. Om fiscus , husbyar och öd, Magisteruppsats vid ekonomisk-historiska institutionen vid uni- versitet, HT-1998, s. 5. Se beträffande en kombination av arkeologiskt, kulturgeografiskt, historiskt och ort- namnsvetenskapligt angreppssätt , De norrländska kungsgårdarna. Ett tvärvetenskapligt perspektiv, C- D-uppsats i arkeologi, VT-1999, , . 87Se närmast , En brud för kung och fosterland. Kungliga svenska bröllop från till , : Livrustkammaren/Atlantis, 2010. Se betr. äktenskapskontrakten inom huset Holstein- det som tillräckligt att för tiden framför allt utgå från den medeltida lagstift- ningen och antologin samt den litteratur som i övrigt trots allt finns tillgänglig för att kunna ge en vederhäftig bakgrund till den nu gällande regleringen av den kungliga disposi-tionsrätten till viss statlig egendom. Några mer omfattande arkivstudier har det inte funnits möjlighet till – särskilt som denna text skrivits under en pågående pandemi. Arkivens begränsade öppethållande har omöjliggjort en bredare eftersökning av material som skulle kunna vara relevant att beakta. I stället har jag gjort mer specifika beställningar av bilder på dokument, i de fall det har funnits särskild anledning att räkna med att innehållet skulle kunna vara till nytta.