sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Förslaget innebär att elever som tillhör grundsärskolans, special- skolans och sameskolans målgrupper ska kunna påbörja fullföljandet av skolplikten i respektive skolform i och med att de börjar i nya års- kurs 1. Det ska, liksom , vara möjligt för elever att tas emot . Samma regelverk som ska gälla avseende utredning inför mottagande till grundsärskolan och specialskolan, respektive pröv- ning inför mottagande till sameskolan. Det föreslås även fortsättningsvis vara möjligt för en elev i en obligatorisk skolform att få sin utbildning inom en annan skolform, om de huvudmän som berörs är överens om detta och elevens vård- nadshavare medger det. Särskilt om övergången mellan förskola och skola Utredningens förslag innebär att barn i allmänhet kommer att göra en övergång från förskolan eller pedagogisk omsorg till årskurs 1 i den obligatoriska skolform där barnen påbörjat fullgörandet av sin skolplikt, till skillnad från där barnet i de flesta fall först gör en övergång mellan förskolan och förskoleklassen, för att därefter göra ytterligare en övergång till årskurs 1. Hur övergången organiseras och genomförs, och information överlämnas mellan berörda skolformer, kan påverka barnens fort- satta lärande och utveckling. Det är viktigt med övergångsaktiviteter så att barnen får tid att anpassa sig till den nya skolmiljön. Det kan handla om förberedande besök så att barnen får lära känna den nya miljön och träffa den blivande läraren. Det kan även handla om olika slags aktiviteter som ger möjlighet för barnen att utveckla de sociala och praktiska förmågor som förväntas i den nya miljön. Det är också viktigt att information om barnet överlämnas så att fortsatt under- visning kan anpassas utifrån barnets förutsättningar och behov, så att undervisningen i skolan tar vid där den tidigare utbildningen slutar. Utredningen föreslår därför att när ett barn övergår från förskola eller pedagogisk omsorg till en grundskola, grundsärskola, special- skola eller sameskola, ska den förskoleenhet eller verksamhet som barnet lämnar till den mottagande skolenheten överlämna sådana upp- gifter om barnet som behövs för att underlätta övergången. ska ges i uppdrag att lämna förslag till reviderade läroplaner för för- skolan, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i de delar som avser övergång och samverkan. Överväganden gällande vissa andra bestämmelser Utredningens förslag innebär att regelverket ska vara sammanhållet inom skolformerna. Detta betyder t.ex. att bestämmelserna om ut- vecklingssamtal och skriftlig individuell utvecklingsplan, modersmål, särskilt stöd och fjärrundervisning som gäller , grund- särskolan specialskolan och sameskolan även ska gälla nya årskurs 1. Vidare ska bestämmelser om utvisning ur undervisningslokalen och kvarsittning i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan samt avstängning i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan också gälla för nya årskurs 1. Behörighet, behörighetsgivande utbildning och kompetensutveckling Utredningens förslag gällande behörighetskrav för nya årskurs 1 och det nya lågstadiet innebär sammanfattningsvis att de lärare som enligt gällande bestämmelser är behöriga att undervisa i lågstadiet i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska vara behöriga att undervisa i lågstadiet i respektive skolform. Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 1–4 (mot- svarigheten till nuvarande grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3) ger behörighet att undervisa i det nya lågstadiet. För grundsärskolan, specialskolan och same- skolan gäller på motsvarande sätt att den som enligt gällande bestäm- melser ska vara behörig att undervisa i skolformerna ska vara behörig att undervisa i skolformernas nya årskurser. Förskollärare kommer således, enligt utredningens förslag, inte att vara behöriga att undervisa i nya lågstadiet. För att möjliggöra för huvudmännen att säkerställa rätt behörighet i nya årskurs 1, samt för förskollärare och lärare som är anställda för arbete i förskole- klassen att genomgå behörighetsgivande fortbildning, föreslår utred- ningen övergångsbestämmelser , eller i vissa fall . Vissa förskollärare ska få fler möjligheter att bli behöriga att undervisa i lågstadiet I förskoleklassen arbetar förskollärare som i stor utsträckning har lång erfarenhet at att undervisa i förskoleklassen. De har därmed erfar- enhet av att undervisa barn och av att arbeta integrerat med såväl som fritidshemmet och i förekommande fall också grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Även om förskollärarna inte har undervisat i ämnen så har de under- visat i förskoleklassens kunskapsområden, som har en tydlig kopp- ling till ämnenas centrala innehåll i lågstadiet. Därtill har de undervisat utifrån den pedagogik som kännetecknar nuvarande förskoleklassen samt har vana introducera barnen i skolmiljön och förbereda dem på fortsatt skolgång. Utredningen föreslår att en behörig förskollärare som vid tid- punkten för de nya bestämmelsernas genomförande har anställning i förskoleklassen, och som dessutom har undervisat i förskoleklassen eller nya årskurs 1 under minst fem läsår, ska vara behörig att som lärare undervisa i alla ämnen årskurs 1 och 2 i och same- skolan, om han eller hon har kompletterat sin examen med fullgjord behörighetsgivande fortbildning. Detsamma gäller för grundsärskolan om förskolläraren dessutom avlägger en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning. Under samma förutsättningar som för och sameskolan föreslås att en förskollärare blir behörig att undervisa elever som är hörselskadade, döva eller har en grav språkstörning utan ytterligare funktionsnedsättning i års- kurs 1 och 2 i specialskolan. Förskollärare som har undervisat i mindre än ska enligt utredningens förslag kunna bli behöriga att undervisa i lågstadiet genom att läsa kompletterande behörighetsgivande högskoleutbild- ning. Detta gäller både , sameskolan och specialskolan. För grundsärskolan måste förskolläraren dessutom ha kompletterat sin utbildning med en speciallärarexamen. Utformning av behörighetsgivande fortbildning för förskollärare Utredningen föreslår att ges i uppdrag, att tillsammans med lärosäten erbjuda fortbildning som ska ge vissa förskollärare behö- righet att undervisa som lärare i nya årskurs 1 och 2. Denna möjlighet ges till den som är anställd i förskoleklassen vid reformens genomförande. Förskolläraren ska dessutom ha arbetat i förskoleklassen eller nya årskurs 1 under en tio års- period, före . Syftet med fortbildningen ska vara att ge förskollärarna den ytter- ligare kompetens som krävs för att undervisa som lärare i nya årskurs 1 och 2, i enlighet med de nya läroplanerna och kursplanerna för låg- stadiet. Utredningen bedömer att det är av stor vikt att förskollärare som ska undervisa i den nya första årskursen ges kompletterande kun- skaper om tidig läs- och skrivinlärning och grundläggande matematik- undervisning. Utredningen föreslår att fortbildningen bör omfatta 30 högskolepoäng, 15 högskolepoäng avseende svenska och 15 hög- skolepoäng avseende matematik. Fortbildningens omfattning och in- riktning har en tydlig koppling till utredningens förslag om en stärkt betoning på svenska eller svenska som andraspråk och matematik i nya årskurs 1. Utredningens bedömning är att tillsammans med lärosätena har den kompetens som krävs för att avgöra vad som närmare ska ingå i den behörighetsgivande utbildningen. En förskollärare som har arbetat i förskoleklassen eller nya års- kurs 1 än bör, enligt utredningens förslag, kunna bli behörig att undervisa som lärare i ett eller flera ämnen i lågstadiet om förskolläraren fullgjort behörighetsgivande kurser på högskolenivå. Den behörighetsgivande fortbildning som utredningen föreslår ovan kan utgöra en del av denna kompletterande högskole- utbildning. Utredningen föreslår att ett riktat statsbidrag ska utgå för fort- bildning som syftar till att förskollärare ska ges möjlighet att bli behöriga att undervisa i årskurs 1 och 2 i lågstadiet. Bidraget ska även utgå för kompletterande behörighetsgivande högskoleutbildning som syftar till att ge förskollärare behörighet i ett eller flera ämnen i hela lågstadiet. Statsbidraget bör vara tidsbegränsat och vara möjligt för huvudmännen att söka fram, . Kompetensutvecklande insatser för lärare Utredningens förslag kommer att medföra att lågstadiet i större om- fattning än tidigare kommer att innefatta elever , som vanligen återfinns i förskoleklassen. Förskoleklassens verksam- het kännetecknas av att den, i högre grad än de övriga obligatoriska skolformerna, kombinerar förskolans och skolans pedagogik och arbetssätt. För att intentionen med reformen ska kunna förverkligas bedö- mer utredningen att det är av avgörande betydelse att undervisningen iblivande årskurs 1 även framgent präglas av detta arbetssätt, och att de lärare som ska arbeta i den nya första årskursen kan integrera för- skolans pedagogik och arbetssätt på lämpligt sätt i undervisningen. Utredningen föreslår därför att , i samverkan med läro- säten, ges i uppdrag att genomföra ett Förskolepedagogiskt lyft för lärare med detta ändamål. De nya bestämmelserna ska tillämpas från och med /27 Utredningen förordar en nationellt samlad implementering som ut- går från ett ikraftträdande , och att de nya bestäm- melserna ska tillämpas för utbildning som påbörjas från och med . Förslaget omfattar en implementeringsperiod med generösa övergångsbestämmelser gällande behörighet, samt statligt stöd till huvudmännen för fortbildningsinsatser och omställnings- arbete. Utredningen föreslår att ett riktat statsbidrag ska utgå för kapa- citetsförstärkande och kvalitetshöjande åtgärder under implementer- ingsperioden. Statsbidraget bör vara tidsbegränsat och vara möjligt för huvudmännen att söka från till och med utgången av 2030. Den tioåriga , den tioåriga grundsärskolan, den elva- åriga specialskolan och den sjuåriga sameskolan ska därmed starta /27. Detta ger huvudmän och skolenheter tid att för- bereda sig inför förändringen, bl.a. i fråga om organisation, personal och lokaler men även det lokala implementeringsarbetet avseende de förändrade styrdokumenten. The Inquiry on a ten-year compulsory school (U 2020:02) hereby presents is report A ten-year compulsory school – Introduction of a new Year 1 in compulsory school, compulsory with learning disabilities, compulsory special needs school and school, SOU 2021:33. The Inquiry’s remit has been to propose how a ten-year compul- sory school, a ten-year compulsory with learning disabilities, an eleven-year compulsory special needs school and a seven-year school can be introduced by converting preschool class into a new Year 1. According to the Inquiry’s terms of refer- ence, the overall purpose of the Inquiry’s proposals is to strengthen learning outcomes. This is to be done by giving pupils more teaching based on compulsory school syllabuses within the regulatory and skills structure of compulsory school. Starting points for the work of the Inquiry Preschool class was introduced as a separate form of school on 1 January 1998. One intention was to facilitate an integration of activities between preschool and school. The Government’s inten- tion for preschool class was to give all pupils the possibility of partici- pating in ten-year educational activities so as to thereby provide good conditions for learning and development, as well as the possi- bility of achieving the learning objectives of compulsory school. In recent years several reforms have been implemented to im- prove governance of preschool class. Preschool class was given a special section in the curriculums in 2016. Since 1 2019 the early support guarantee also applies to preschool class and the junior level (Years 1–3) of compulsory school. However, there are still great differences in the governance of education in preschool class and in compulsory school and corresponding types of school. Instruction is not given in subjects in preschool class, and this type of school is not covered by any knowledge requirements, even though the cur- riculum now states that its education should equip pupils to develop towards the knowledge requirements that will apply later in sub- sequent types of school. is preschool class covered by the re- quirement that its pupils have to be given structured teaching to enable the pupils to reach the knowledge requirements. The right to extra adaptation and special support applies to preschool class, but not in a way that is fully equivalent to the system in compulsory school and the other compulsory types of school. The Inquiry considers that it is important to retain the intention behind the of preschool class in 1998 (Govt 1997/98:6). This intention is re-stated in the legislative history of the 2010 Education Act (Govt 2009/10:165). That Govern- ment stresses that teaching in preschool class has to be charac- terised by a combination of the ways of working and pedagogical methods of preschool and compulsory school, so as to stimulate the children’s development and learning. The education for pupils in the new Year 1 needs to continue to be characterised by a variation of ways of working and forms of working, in which play and movement are a natural and integrated part of the school day, at the same time as more space is given to pupils’ early reading and writing development and to developing basic mathematical skills. The Inquiry also takes the view that it is impor- tant, from an equity and children’s rights perspective, to ensure that this applies to all pupils, irrespective of whether they belong to the target group of compulsory school, compulsory with learning disabilities, compulsory special needs school or school. There are three crucial components that are needed to achieve this: changes to school statutes; in-service training and professional development; and support for local implementation by organisers. To be able to realise the intention that the pedagogical methods and ways of working of preschool and compulsory school will comple- ment one another in the new Year 1, the curriculums and syllabuses for all types of school concerned need to be changed to support this. There is also a need to ensure that those who will work in the new Year 1 have the qualifications and skills required to receive the chil- dren from preschool in the best possible way: both adequate know- ledge of early reading and writing learning and of basic mathematics –in terms of both subject knowledge and subject didactics. More- over, it is important to adapt the regulatory framework so that it supports and enables an effective transition between preschool and school, transitions between different types of school when required and continuity and progression in the pupils’ learning and develop- ment. The Inquiry’s firm intention is that the proposals presented will make it more possible for all pupils to be given an education of a high and equivalent quality and that will be laid in their early school years. The proposals and assessments pre- sented in this report are about both retaining and developing the current system. Junior level to be expanded with a new Year 1 The Inquiry proposes that preschool class should end as a separate type of school and that compulsory school and corresponding types of school should be expanded by one year through the addition of a new first school year. The first year of compulsory schooling will therefore not be preschool class but a new Year 1 in the junior level of compulsory school. This will make compulsory school ten years long, compulsory with learning disabilities ten years long, compulsory special needs school eleven years long and school seven years long. In summary, the Inquiry’s proposals mean that: •compulsory school will have ten school years, divided into a junior level, an intermediate level and a senior level. The junior level will consist of Years 1–4, the intermediate level of Years 5–7 and the senior level of Years 8–10. •compulsory with learning disabilities will have ten school years, divided into a junior level, an intermediate level and a senior level. The junior level will consist of Years 1–4, the intermediate level of Years 5–7 and the senior level of Years 8–10. •compulsory special needs school will have eleven school years, divided into a junior level, an intermediate level and a senior level. The junior level will consist of Years 1-5, the intermediate level of Years 6-8 and the senior level of Years 9-11. •Sami school will have seven school years, divided into a junior level and an intermediate level. The junior level will consist of Years 1–4 and the intermediate level of Years 5–7. After that its pupils move on to compulsory school, where they start in Year 8 in the senior level. The content and design of the new junior level The purpose of education in compulsory school and corresponding types of school should be unchanged and should, according to the Inquiry’s proposal, also apply to the new Year 1. The provisions about structured teaching in subjects in compulsory school, com- pulsory special needs school and school, and in subjects and subject areas in compulsory with learning disabil- ities, should apply to the new Year 1. The Inquiry’s assessment is that it is very important that the ways of working and the pedagogical methods that have characterised preschool class since its formation in 1998 also have their evident place in the new Year 1. The education in the new Year 1 should therefore integrate the ways of working and the pedagogical methods of preschool and compulsory school. The guaranteed teaching time in the junior level should be in- creased by 534 hours, which corresponds to three hours of teaching per school day in the new Year 1. for Education should be commissioned to produce a proposal for the distribution of the expanded teaching time in subjects. The great majority of these hours should be used for teaching of Swedish or Swedish as a second language and of mathematics, stressing early learning of reading, writing and mathematics. The importance of practical and artistic subjects, such as art, music and craft, and of physical activity and movement for the younger children should also be reflected in the timetable for the junior level. As regards the timetable of compulsory with severe learning disabilities, the for Education should be commis- sioned to produce a proposal for the distribution of teaching time in subject areas. for Education should also be commis- sioned to produce proposals for amending the curriculums of com- pulsory school, compulsory with learning disabili- ties, compulsory special needs school and school; when amended, these curriculums should state that the first year has to contain a considerable amount of physical activity and time out- doors, play, interaction and social training, and creative activity. The teaching should have a rich variety of forms of expression and ways of working – but should also provide a good introduction to the school environment and preparation for continued schooling. for Education should also be commis- sioned to draft proposals for amendments concerning the syllabuses for the new junior level. The syllabuses should be adapted to the Inquiry’s proposal of an expanded timetable emphasising Swedish or Swedish as a second language and mathematics. The syllabuses should be supplemented so that pupils are given age-adapted teaching in early learning of reading and writing and in basic mathematical think- ing in the new Year 1. The central content of subjects in the junior level also needs to be designed and adapted in other respects in the light of the expansion of the junior level through the addition of a new first school year. for Education should also review the syllabuses for the intermediate and senior levels so as to propose amendments, where necessary, as a result of the ex- panded junior level timetable. However, the starting point should be that the syllabuses, which include the aims and central content of the subjects and their knowledge requirements, should essentially be unchanged in the other school years. The Inquiry proposes that the knowledge requirement for accept- able knowledge of reading comprehension that now applies to Year 1 should be expanded to refer to the subject of Swedish or Swedish as a second language, which also includes writing development, and should instead apply to the new Year 2 of compulsory school and school and the new Year 3 of compulsory special needs school. The introduction of a new knowledge requirement is also proposed for mathematics in the new Year 2(3). Similarly, the other know- ledge requirements should be moved so that the knowledge require- ments that now apply to Year 3(4) should instead be moved to Year 5 and so on for compulsory school, school and compulsory special needs school. As regards compulsory with learning disabilities, the Inquiry’s proposal is that there should be knowledge requirements in Years 4, 7 and 10. The mandatory mapping of language awareness and mathematical thinking that is carried out in the present preschool class should be carried out in the new Year 1 of compulsory school, compulsory special needs school and school. for Education should be commissioned to revise the material for this mapping on the basis of the amendments made to the curriculum and the new knowledge requirements proposed. The mandatory assessment support used in the present Year 1 to assess reading and writing development and understanding of numbers should instead be used in the new Year 2 of compulsory school and school and in the new Year 3 of compulsory special needs school. The national tests that have to be used today in Year 3 of com- pulsory school and school, and in Year 4 of compulsory special needs school, should instead be given in the new Year 4 and Year 5 respectively. The national tests used in the other school years should be adjusted by school year in a similar way. Apart from that, the national tests should be unchanged. The special assessment of a pupil’s knowledge development to be made in the early support guarantee should be made in the junior level of compulsory school, compulsory special needs school and school. The follow up to be made of support given in the early support guarantee should take place at the end of the junior level. Compulsory school attendance and reception The Inquiry does not propose any change of the age when school attendance becomes compulsory. As under present regulations, com- pulsory school attendance should therefore come into operation in the autumn term of the year when the child attains six years. In general children should begin to fulfil their compulsory school attendance on starting Year 1 of compulsory school or of the type of school that receives the child. The Inquiry’s proposal means that pupils who belong to the target groups of compulsory with learning disabil- ities, compulsory special needs school and school should be able to start fulfilling their compulsory school attendance in that type of school on starting the new Year 1. As at present, later recep- tion of pupils should be possible. The same regulations as at present should apply regarding an investigation prior to reception in com- pulsory with learning disabilities and compulsory special needs school and to examination prior to reception in school. The Inquiry also proposes that it should continue to be possible for a pupil in a compulsory type of school to be given their education in another type of school, if the organisers affected are in agreement and the pupil’s custodians consent to it. The transition between preschool and school