sou · H9B386 · 2021-10-28 00:00:00 — Flera insatser har vidtagits för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Ett antal fokusområden pekas ut och strategiska myndigheter utses för att skapa förutsättningar för ökad kunskap och likvärdigt bemötande. I strategin aviseras också uppdrag till andra myndigheter samt förstärkta insatser i syfte att höja medvetenheten och kun- skapen om hbtq-personers situation. Strategin omfattar bl.a. fokus- områdena våld, diskriminering och andra kränkningar (jfr artikel 11 a Våld och trakasserier i policyer m.m. om icke-diskriminering). Med utgångspunkt års strategi har en handlingsplan för hbtqi-personer, dvs. homosexuella, bisexu- ella, transpersoner, personer med queera uttryck och identiteter samt intersexpersoner, tagits fram för perioden –2023. Handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter Handlingsplanen innehåller konkreta åtgärder för att stärka hbtqi- personers lika rättigheter och möjligheter. Handlingsplanen innefattar ett flertal fokusområden som bl.a. avser att motverka diskriminering, våld och andra kränkningar och ökad kunskap inom arbetslivet (jfr artikel 4.2 c). Handlingsplanen kompletterar den befintliga strategin och arbetet med konkreta åtgärder för perioden –2023. Strate- gin och handlingsplanen utgör gemensamt grunden för det fortsatta arbetet inom området. Regeringens målsättning är att hbtqi-personers utsatthet för våld, diskriminering och andra kränkningar ska upphöra. Ingen ska be- höva utstå våld, diskriminering och andra kränkningar oavsett sexu- ell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Det gäller alla som lever i , även den som söker asyl eller uppehållstillstånd i . Målsättning för arbetslivsområdet är goda arbetsvillkor och möj- lighet till utveckling i arbetet oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Mynak arbetar på uppdrag av regeringen med att inhämta och sammanställa kunskap om hbtq-personers arbetsmiljö, med ett särskilt fokus på transpersoner (A2020/01002/MRB). Myn- digheten ska beakta ett jämställdhets- och likabehandlingsperspektiv i sitt arbete liksom fördjupa kunskapen om skillnader i arbetsför- hållanden mellan inrikes och utrikes födda anställda. Kunskapssam- manställningen delredovisades . Slutredovisning till sker . Våld och trakasserier i policyer m.m. 10.3.3Nationell plan mot rasism Det övergripande målet för den nationella planen är ett strategiskt, effektivt och samlat arbete mot rasism, liknande former av fientlig- het och hatbrott i . Planen ska utgöra en grund och en in- riktning för arbetet inom de fem särskilt viktiga strategiska områden som regeringen har identifierat och som är: •Mer kunskap, utbildning och forskning. •Förbättrad samordning och uppföljning. •Civila samhället: ökat stöd och fördjupad dialog. •Förstärkt förebyggande arbete på nätet. •Ett mer aktivt rättsväsende. Åtgärderna i planen ska kopplas till av fastställda mål för de olika områden som planen omfattar. Åtgärder inom politikom- rådena diskriminering och jämställdhet är två av de politikområden som samspelar med inriktningen i denna handlingsplan. Enligt pla- nen främjar ett effektivt arbete mot rasism målet att nå ett samhälle fritt från diskriminering. En annan fråga är hur diskriminering på- verkar olika gruppers villkor i arbetslivet. Inom ramen för arbetet med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott konstaterar regeringen att det krävs mer kunskap om hur rasism och diskriminering påverkar olika gruppers livsvillkor inom ett brett spektrum av områden (Ku2016/02629). Regeringen har bl.a. därför gett länsstyrelserna i uppdrag att öka kunskap och medveten- het bland aktörer på arbetsmarknaden om rasism (A2020/01514). 10.3.4Handlingsplan: Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer Handlingsplanen syftar till att stärka regeringens arbete mot dessa gruppers utsatthet för hot och hat (jfr artikel 4.2 b–c och artikel 8 b). I handlingsplanen konstateras bl.a. att journalister som syns, är pro- filerade och har framträdande roller är särskilt utsatta. Det gäller ex- empelvis journalister som arbetar på kvällstidningar och storstäders morgontidningar, ledarskribenter och kolumnister, programledare Våld och trakasserier i policyer m.m. och chefer med övergripande ansvar. Journalistpanelen visar att ämnen som handlar om bl.a. feminism, genus, invandring, integration och rasism ofta leder till att journalister utsätts för trakasserier. Den senaste undersökningen från , medier och kommunikation vid (2019) visar att hot om sexuellt våld i princip endast drabbar kvinnliga journalister. Inom ramen för regeringens handlingsplan Till det fria ordets försvar (Ku2017/02388/D) genomförs insatser mot hot och hat mot bl.a. förtroendevalda och journalister.12 10.3.5Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Som en del i den jämställdhetspolitiska skrivelsen ”Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid” (Skr. 2016/ 17:10) har regeringen beslutat en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (jfr arti- kel 4.2 b–c och 11 a om jämställdhet). Strategin är tioårig och började gälla den 1 januari 2017.13 Den inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Den innehåller åtgärder som stärker skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor, insatser mot våld i samkönade relatio- ner samt åtgärder som motarbetar destruktiv maskulinitet. Strategin sätter också fokus på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. arbetar med att mäns våld mot kvin- nor ska upphöra i enlighet med strategin och de regeringsuppdrag som myndigheten får på området. Regeringsuppdraget resulterade i rapporten , sexuella trakasserier och ohälsa i arbets- livet (2021:6) som är intressant i detta sammanhang, vilket utred- ningen återkommer till. 12För redovisning av insatser för att värna det demokratiska samtalet från hot och hat se utg.omr. 1, avsnitt 11. 13Strategin kopplas till prop. 2005/06:155 om nya mål i jämställdhetspolitiken. Våld och trakasserier i policyer m.m. 10.4Sektorer m.m. som är mer utsatta för våld och trakasserier 10.4.1Statistik – ett verktyg för att identifiera förekomsten av våld och trakasserier m.m. Myndigheternas statistik är ett viktigt hjälpmedel för att identifiera förekomsten av våld och trakasserier och vilka sektorer och yrken som är mer utsatta för sådant agerande samt andra faktorer (jfr artikel 8 b). Av instruktion, förordningen (2007:913) med instruktion för , framgår att myndigheten ska be- driva verksamheten så att den främjar mångfald och jämställdhet och en arbetsmiljö fri från kränkande särbehandling (4 a §). Vidare an- svarar myndigheten för officiell statistik för arbetsmiljö och arbets- skador.14 Det omfattar statistik om dödsolyckor i arbetet, anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar och även anställdas ohälsa och upp- levda besvär. årliga rapport om arbetsmiljösta- tistik (arbetsskaderapport) bygger på arbetsskadeanmälningarna till och är ett relevant verktyg i sammanhanget. Arbets- skaderapporten behandlar förekomsten av arbetsolyckor där våld och organisatoriska och sociala faktorer, bl.a. kränkningar och trakasserier ingår. Vidare ansvarar för den officiella statistiken om arbetsmiljö som utgörs av urvalsundersökningarna Arbetsmiljö- undersökningen och Arbetsorsakade besvär som ges ut . Arbetsmiljöundersökningen genomförs av () på uppdrag av och belyser i huvudsak hur de som arbetar upplever sin arbetsmiljö. Ovan nämnda statistik är könsuppdelad. Arbetsmiljöundersökningen innehåller bl.a. frågor om den fysiska arbetsmiljön, stress, krav och inflytande, fysiska eller psykiska besvär som arbetet kan ha orsakat samt arbetsmiljöarbete.15 I arbetsmiljöundersökningen ges bl.a. svar på hur många som anser sig utsatta för våld och hot och kränkande särbehandling såsom sexu- ella trakasserier. Det innefattar bl.a. jämförelser mellan yrkesgrupper. Vidare behandlas informationen om risker att hamna i otrygga situa- tioner dit arbetsförhållanden såsom ensamarbete kan kopplas (jfr artikel 8 b och rekommendationens artikel 9). 14Se 2 § 7 p. i förordning (2007:913) med instruktion för och förordning (2001) om den officiella statistiken. 15Se Arbetsmiljön 2019, Arbetsmiljöstatistik rapport 2020:2. Våld och trakasserier i policyer m.m. Undersökningen om arbetsorsakade besvär kartlägger hälsopro- blem som orsakats av arbetet bland de sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Det innefattar bl.a. arbetsorsakade besvär p.g.a. våld och hot samt kränkande särbehandling. Statistiken om arbets- orsakade besvär används av arbetsgivare ihop med annat underlag i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och utgör underlag för inrikt- ningen av tillsyn. Forskare använder även resul- taten i undersökningen för sin forskning kring arbetshälsa. Förutom årliga arbetsskaderapport och urvals- undersökningar får myndigheten också information genom anmäl- ningar om allvarliga arbetsskador till enligt 3 kap. 3 a § AML. sammanställer sedan information om hot och våld inom olika sektorer och yrken. (Brå) genomför den Nationella trygghetsundersökningen (NTU) i syfte att bl.a. undersöka män- niskors utsatthet för brott, upplevelse av oro och otrygghet. Upp- gifterna i undersökningen är uppdelad på kön. I NTU 2006–2017 uppgav totalt av de förvärvsarbetande i åldern 20–att de ett givet år hade utsatts för något brott mot person (hot, miss- handel, trakasserier, rån eller sexualbrott) med anledning av sitt yrke. Enligt undersökningen utsätts kvinnor oftare för hot med anledning av yrket. Däremot uppger kvinnor och män ungefär lika ofta att de utsatts för misshandel eller trakasserier i yrket. Personer med ut- ländsk bakgrund uppger i större utsträckning att de utsatts för brott mot person med anledning av yrket. Utsattheten för yrkesrelaterade hot är större bland svenskfödda med utrikesfödda föräldrar än bland andra svenskfödda och bland utrikesfödda. Personer med utländsk bakgrund uppger också oftare att de utsatts för yrkesrelaterade trakas- serier, däremot syns ingen skillnad mellan grupperna i andelen ut- satta för misshandel.16 Arbetsmarknaden är kraftigt könsuppdelad där endast omkring en sjättedel av befolkningen arbetar inom ett yrke med jämn köns- fördelning.17 Yrken med störst risk för brott mot person är bevak- ning och säkerhet, t.ex. poliser och väktare, där uppger att de utsattes ett givet år. Därefter kommer personer sysselsatta inom socialt arbete, t.ex. socialsekreterare, där uppger att de 16Utifrån NTU har en kortanalys publicerats, se Brå kortanalys 3/2018 Yrkesrelaterad utsatt- het för brott, figur 1, s. 8–9. 17På tal om kvinnor och män, SCB 2016. Våld och trakasserier i policyer m.m. utsattes för yrkesrelaterat brott mot person. Den tredje mest utsatta yrkesgruppen är hälso- och sjukvårdspersonalen, t.ex. sjuksköter- skor och vårdbiträden, där uppgav att de utsattes ett givet år. Både kvinnor och män är inräknade i den totala andelen ovan. Inom vissa yrkesgrupper förekommer dock könsskillnader i andelen ut- satta. Att könsfördelningen inom yrket kan ha betydelse i förhål- lande till utsattheten kan handla om skillnader i arbetsuppgifter, skill- nader i utsatthet mellan könen eller en kombination av båda. Mot den bakgrunden är resultaten i undersökningen även uppdelat efter kön. Undersökningen visar att män anställda inom socialt arbete är betydligt mer utsatta än kvinnor i samma yrkesgrupp. Män är också mer utsatta än kvinnor bland anställda inom hälso- och sjukvård samt bevakning och säkerhet. Kvinnor är däremot mer utsatta än män bland butiks- och kassapersonal och inom övriga yrken.18 Att män är mer utsatta i kvinnodominerade yrken och omvänt överensstämmer med att risken att utsättas för mobbning och trakasserier tycks öka om man tillhör ett kön som är underrepresenterat på arbetsplatsen.19 Det kan dock även finnas andra förklaringar till resultatet. 10.4.2Regeringens arbetsmiljöstrategi och utsatta sektorer och yrken m.m. Att vissa branscher på arbetsmarknaden är särskilt utsatta för våld och hot konstateras även i regeringens arbetsmiljöstrategi. Förutom yrkena inom hälso- och sjukvården samt omsorg identifieras även skola och detaljhandeln som särskilt utsatta yrken.20 Regeringen upp- ger att arbetsmiljöstrategin arbetades fram i dialog med relevanta myndigheter och arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadsparterna har bäst kunskap om hur förhållandena ser ut inom olika avtalsom- råden. Deras bidrag med kunskap är därför viktig för att identifiera sektorer m.m. som är mer exponerade för våld och trakasserier (jfr artikel 8 b). Ett prioriterat område i arbetsmiljöstrategin är arbetet mot arbets- livskriminalitet. I fråga om vad begreppet arbetslivskriminalitet om- fattar kan vägledning hämtas från promemorian Myndigheter i sam- 18Brå kortanalys 3/2018 Yrkesrelaterad utsatthet för brott, figur 1, s. 10. 19Kunskapsöversikt – Våld och genus i arbetslivet, 2011:3. 20Regeringens skrivelse 2020/21:92 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbets- miljöstrategi 2021–2025, s. 25. Våld och trakasserier i policyer m.m. verkan mot arbetslivskriminalitet (Ds 2021:1). Av promemorian framgår att arbetslivskriminalitet är ett relativt nytt begrepp i och som på ett övergripande plan kan sägas syfta på brott och regel- överträdelser som sker i arbetslivet. Ofta anses det också vara en grad av systematik i utförandet av de kriminella handlingarna. Det är tydligt att arbetslivskriminalitet används som benämning för en förhållandevis bred flora av regelbrott och överträdelser. De lagar och regler som bryts utgör inte en samlad grupp i någon annan mening, och är inte samlade under en enskild myndighet eller i ett samman- hållet regelverk.21 Arbetskriminalitet omfattar, som tidigare nämnts, t.ex. överträ- delser av arbetsmiljöregelverket. Arbetstagare riskerar ofta osäkra arbetsvillkor, låga löner, allvarliga kränkningar av sina rättigheter och minskat skydd enligt arbetsrätts- och socialskyddslagstiftningen. Enligt regeringen är en välfungerande samverkan mellan relevanta myndigheter av stor vikt för att arbetet mot arbetslivskriminalitet ska vara effektivt och ändamålsenligt (jfr artikel 8 om utsatta grup- per, myndigheternas funktion i den informella ekonomin och åt- gärder). Det konstateras också att samverkan mellan myndigheter och arbetsmarknadens parter behöver utvecklas. Regeringen har för- nyat uppdraget till de åtta myndigheterna att samverka kring utveck- ling av metoder och genomförandet av myndighetsgemensamma kon- troller (A2021/00085). De åtta myndigheterna som samverkar är Arbetsförmedlingen, , , För- säkringskassans, , , Polis- myndigheten och . 10.4.3Åtgärder mot våld och trakasserier – ett urval av regeringsuppdrag och rapporter har det kommit rapporter om att allt fler myndig- hetsanställda blir utsatta för hot och våld i sitt arbete. Statskontoret fick regeringens uppdrag att analysera myndigheternas arbete med att förbygga och hantera hot, våld och andra riskfaktorer riktat mot deras anställda.22 Av rapporten framgår att risken för att myndig- hetsanställda utsätts för trakasserier, hot och våld är betydande. Om- kring av de 165 myndigheter som ingick i studien bedömde 21Ds 2021:1 s. 17. 22Regleringsbrev för avseende Statskontoret. Våld och trakasserier i policyer m.m. att det finns en risk för att deras anställda utsätts för trakasserier, hot eller våld i tjänsteutövningen. Det konstateras att tjänstemän med omfattande kontakter med externa kunder och klienter är mer utsatta. Även yrkesroller där en tjänsteman fattar beslut om indi- viders ekonomi medför risker. Det gäller även för t.ex. anställda vid lärosäten som har befogenhet att fatta beslut med potentiellt nega- tiva följder för individer.23 Av rapporten framgår även att myndig- heter har vidtagit vissa åtgärder i syfte att höja säkerheten genom att ordna med låsta dörrar, överfallslarm och säkerhetskontroll vid in- passering m.m.24 fick i uppdrag att genomföra en för- studie och kartlägga forskning om samband mellan jämställdhet i arbetslivet och psykisk ohälsa. Regeringsuppdraget resulterade i rap- porten Könsdiskriminering, sexuella trakasserier och ohälsa i arbets- livet (2021:6). De arbetsmiljöfaktorer som identifieras i rapporten och som bedöms inverka på förekomsten av sexuella trakasserier är om organisationsklimatet signalerar organisationens tolerans för tra- kasserier. Även organisationens sammansättning, dvs. om det är ett mans-, kvinnodominerat eller könsblandat arbete eller yrke har bety- delse.25 Av rapporten framgår bl.a. att det är vanligast att det är män som är förövare och det framför allt är kvinnor som utsätts för sexu- ella trakasserier i arbetslivet. Yngre kvinnor utsätts i högre grad än äldre kvinnor. Det är också vanligt att lesbiska kvinnor, kvinnor med funktionshinder och kvinnor från etniska minoriteter utsätts. Även kvinnor som har oregelbundna och osäkra anställningar är mer utsatta.26 Berättelserna från metoo-uppropet synliggjorde att diskriminer- ing och sexuella trakasserier förekommer i många branscher och i alla delar av samhället (jfr artikel 8 b). Med anledning av vittnesmålen genom metoo-uppropet bjöd arbetsmarknadsministern och jäm- ställdhetsministern in arbetsmarknadens parter till ett samtal. Syftet var bl.a. att diskutera tillgängliga verktyg, samverkan och eventuella behov av åtgärder. Mot den bakgrunden fick och () regeringens uppdrag att genom- föra särskilda informationsinsatser gällande arbetet mot sexuella 23Myndigheternas arbete mot trakasserier, hot och våld, Statskontorets rapport 2018:19, s. 27. 25Könsdiskriminering, sexuella trakasserier och ohälsa i arbetslivet, Jämställdhetsmyndig- hetens rapport 2021:6, s. 22. 26Könsdiskriminering, sexuella trakasserier och ohälsa i arbetslivet, Jämställdhetsmyndig- hetens rapport 2021:6, s. 20. Våld och trakasserier i policyer m.m. trakasserier (jfr artikel 8 c).27 Myndigheterna utvecklade en gemen- sam digital plattform med information om arbetsgivarens ansvar att förebygga sexuella trakasserier. Myndigheterna fick sedan uppdrag att vidareutveckla plattformen, vilket resulterade i mer information och förbättringar gällande användarvänligheten. Vidare genomförde myndigheterna två större informationskampanjer riktade till arbets- givare. DO har även granskat hur nästan 500 arbetsgivare inom bygg- och anläggningsbranschen, it-branschen samt hotell- och restaurang- branschen har arbetat för att förhindra trakasserier, sexuella trakas- serier och repressalier. Granskningen visade att det fanns brister. av de granskade arbetsgivarna hade brister av- seende riktlinjer och rutiner för att förhindra trakasserier, sexuella trakasserier och repressalier.28 Vidare har DO inlett en uppföljning av en tidigare granskning av kommuner och regioners arbete för att förhindra trakasserier, sexuella trakasserier och repressalier. Av DO:s årsredovisning framgår att av de 282 kommuner och regioner som inte blev godkända vid förra granskningen har cirka 40 pro- cent visat på fortsatta brister. DO:s tillsynsarbete visar att många arbetsgivare har fortsatt bristande kunskap om diskrimineringslagens krav. Olika kunskapshöjande insatser har därför genomförts av DO bl.a. i sociala medier och på myndighetens hemsida. DO har vidare identifierat och utbildat olika nyckelaktörer i syfte att de ska vara pådrivande i arbetet med aktiva åtgärder. Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (dir. 2020:102) är också en relevant i samman- hanget. Utredningen har bl.a. i uppdrag att bedöma om det finns behov av skydd för arbetstagare vid diskriminering, trakasserier och hot av personer som inte är anställda på arbetsplatsen. 10.4.4Vissa lagstiftningsåtgärder kopplade till utsatta sektorer och yrken En lagstiftningsåtgärd som vidtagits och som har bäring på persona- lens exponering för trakasserier är lag (2021:34) om tillträdesförbud till butik. Lagen innebär bl.a. att en person kan förbjudas att få till- träde till och vistas i en butik, om det på grund av särskilda omstän- 27Ku2018/00556/DISK, Ku2018/00557/DISK, A2019/01324/MRB, A2019/01325/MRB. 2020/21:1 utg.omr. 14, s. 35. Våld och trakasserier i policyer m.m. digheter finns risk för att han eller hon kommer att begå brott i butiken eller allvarligt trakassera någon som befinner sig där. Regeringen har vidtagit flera åtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Som nämnts under avsnitt 9 tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att överväga ytterligare åtgärder för att förstärka det straff- rättsliga skyddet mot sexuella kränkningar (dir. 2020:5). Utredningen fick bl.a. i uppdrag att se över straffskalorna för sexualbrotten i 6 kap. . överlämnande utredningen betänkan- det Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar (SOU 2021:43). Det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet trädde i kraft . Det straffbelägger att angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brotts- bekämpande verksamhet. Därtill har regeringen gett en utredare i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd bör utformas (dir. 2020:54 och 2021:45). I uppdraget ingår också att bl.a. analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som inne- bär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straff- skalan för våld mot tjänsteman skärps. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också stärkt skyddet särskilt för offentliganställda, t.ex. genom beslut om förordningsändringar som bl.a. innebär att de vanligast förekommande tjänstekorten inte längre behöver innehålla uppgift om innehavarens fullständiga namn eller personnummer. Ändringarna ska minska utsattheten för offentlig- anställda genom att begränsa tillgången till deras personuppgifter. Prevent är en ideell organisation som ägs gemensamt av , LO och PTK. Prevent förmedlar information och ut- bildning i syfte att förbättra arbetsmiljön. Prevent har bl.a. arbetat fram webbverktyget ”Förebygg sexuella trakasserier”. Verktyget be- handlar definitionen av och exempel på sexuella trakasserier samt exempel på arbetsmiljöpolicy där det framgår att kränkande särbe- handling inte accepteras på arbetsplatsen. Det innehåller en check- Våld och trakasserier i policyer m.m. lista och en enkät. Checklistan syftar till att vara ett stöd för chefer, arbetsledare, skyddsombud och fackliga företrädare för att se till att de i verksamheten följer lagar och föreskrifter om sexuella trakas- serier. Checklistan kan också användas för att öka kunskapen, bl.a. utifrån lagkraven, om arbetsmiljö och sexuella trakasserier. Den kan också bidra till idéer om hur verksamheten kan arbeta för att minska riskerna för sexuella trakasserier. Andra relevanta åtgärder i fråga om kränkande särbehandling är boken ”Jobba praktiskt mot kränkande särbehandling” och ”Inkludo – för en schysstare arbetsplats” som är ett diskussionsunderlag baseras på föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4), OSA, och handlar bl.a. om vad som är okej att säga eller göra på jobbet. Vidare finns ”Mejlskolan” som är en minikurs för den som vill lära sig mer om arbetsmiljö, däribland kränkande särbehandling och sexuella trakasserier. Många yrkesgrupper utsätts för hot och våld i arbetslivet. I ut- bildningen ”Konflikthantering i hotfulla situationer” konstateras att det är gynnsamt att utveckla sin förmåga till konflikthantering och lära sig de psykologiska principer som kan leda till spända situatio- ner. Inom området våld och hot finns också podcasten ”Hot och våld på jobbet”, webbverktyget ”Allt om städ – Hot, våld och sexu- ella trakasserier”.