sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Rektorer uppger att det finns behov av samarbete mellan olika skolor och huvudmän samt stöd från skol- myndigheter att kunna hitta effektiva sätt att organisera lovskola. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 7.5.7Långt ifrån alla gör eller bör göra prövning En huvudman är, som tidigare nämnts i avsnitt 7.3.6 skyldig att i an- slutning till obligatoriskt anordnad lovskola erbjuda prövning för vissa elever. Det varierar dock hur mycket skolor erbjuder prövning i samband med lovskola. Vissa av skolorna som utredningen har pra- tat fokuserar inte på prövning under lovskolorna. De betonar det kunskapsutvecklande uppdraget medan andra huvudmän lägger stor vikt vid att många elever gör prövning. I samtal med representanter för skolmyndigheter och forskare framträder en viss skepsis när det gäller prövning i anslutning till lovskolan. De framhåller att lärare ofta har goda grunder för att en elev får F i årskurs 9. Det kan vara så att räcker för en elev att förbättra sitt kunnande men det kan också vara så att prövning resulterar i ett glädjebetyg. Om så är fallet, kommer eleven visserli- gen in på gymnasieskolan men kan få problem med sina studier där . Då har man inte uppnått huvudsyftet med lovskolan. Delvis samma oro återkommer i en lärares synpunkt: I den bästa av världar ligger eleven nära i ett ämne och den ordinarie läraren kan säga att man har möjlighet att få betyg om man går i som- marskola. Då borde den ordinarie läraren vara den som undervisar, det är den som har en uppfattning om eleven. Svårt att överlämna det till annan lärare. Det är en helhetsbedömning som ska göras. är det förbjudet att tenta av delar vid en prövning på lovskola. En väl funge- rande lovskola kräver samma lärare. Det tas även upp i samtalen att många lovskolor har icke-behöriga lärare som undervisar och som även gör prövningen. Därefter skriver en behörig lärare under och står för den gjorda prövningen. Oro har uttryckts även av representanter för elevorganisationer och föräldraorganisationer. De befarar att det inte alltid bedrivs en genomtänkt undervisning på lovskolan samt uttrycker sitt tvivel om att skulle räcka för att ta igen stora kunskapsluckor. Skolinspektionens rapport noterar inte någon problematik med glädjebetyg men betonar att det underlättar och främjar likvärdiga bedömningar om det är samma lärare som eleven har under ordinarie undervisning som undervisar även på lovskolan och genomför pröv- ningarna.39 39Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge eleverna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare Som vi har nämnt förut, saknas det aktuell nationell statistik om prövning. Att följa upp vilka elever som har genomfört prövning spelar en viktig roll i att kunna visa i vilken mån lovskola bidrar till att öka elevers behörighet. Huvudmän kan organisera lovskolan utifrån vilka elever som bör göra prövning Elever som deltar i lovskola står olika långt från gränsen till ett god- känt betyg. Detta medför rimligen att enbart en mindre del av ele- verna som deltar i lovskola kan genomföra prövning. Enligt Skolinspektionens kartläggning40 erbjuder vissa huvudmän prövning endast om de tror att eleverna har chans att klara den. Andra erbjuder de elever som så önskar att genomföra prövning. Detta har också framkommit i utredningens egen empiri, vilket re- dogjorts för ovan. Utredningen har pratat med lovskolor som skiljer mellan s.k. ”träningsgrupper” och ”prövningsgrupper” under sommarens lov- skola. Detta innebär att det sätts upp mål för varje elev inför lovsko- lan och eleverna därefter delas in i olika grupper. De som går i en ”träningsgrupp” erbjuds inte möjlighet till prövning men inte heller alla elever som går i en prövningsgrupp lyckas få behörighet. med kort bakgrund i svensk skola hamnar ofta i en ”träningsgrupp” enligt distinktionen ovan. Även om elever i dessa grupper inte får be- hörighet är tiden väl använd enligt lärare och huvudmän. Många lyckas utveckla sina kunskaper framför allt i matematik som beskrivs som ett ämne som är mindre avhängigt av språkkunskaperna. För dessa elever är lovskolan även ett sätt att utveckla sina svenskkunskaper. 7.5.8Obligatorisk lovskola erbjuds men det kan finnas många fördelar med lovskola på andra lov Flera huvudmän som Skolinspektionen41 har talat med har positiva erfarenheter av att använda möjligheten att dela upp lovskolan och ge eleverna undervisning även på andra lov än sommarlovet. 41Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge eleverna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare uppges vara ett sätt att arbeta proaktivt för att ge eleverna möjlighet att ta igen och komma ifatt med skolarbetet även under terminens gång. I rapporten lyfter en huvudman två fördelar med lovskola på läsårslov. Dels har eleverna möjlighet att bli godkända och få sina betyg vid terminsslutet tillsammans med klasskamraterna, dels är det lättare att få lärare att ställa upp och undervisa exempelvis under påsklovet än . En annan fördel enligt rapporten är att det blir lättare att få eleverna att delta i lovskola när de har sett nyttan av lovskolan under läsåret. Huvudmän och skolledare som utredningen har pratat med upp- ger också att de anordnar lovskola på fler lov under läsåret, inte bara . Det framgår att upplägget är något olika på de lov- skolor som anordnas på läsårsloven jämfört med de som anordnas . Huvudmän med många skolenheter uppger att på läsårsloven an- ordnas lovskolan i större utsträckning på elevernas egna skolor me- dan organiseras den centralt. I diskussioner med statliga skolmyndigheter och forskare fram- kommer att lovskola under läsåret kan vara fördelaktigt då det blir ett sätt att fördela hjälpen så att eleverna får den när de har nytta av den i sitt övriga lärande. Rektorer berättar att det oftast är samma elever som deltar på lovskola på samtliga lov och att det obligatoriska erbjudandet för många deltagande elever redan är uppfyllt under läsåret. Enligt uppgifter som utredningen fått under intervjuerna fram- står det som att skolorna ofta låter elever delta på den lovskola som anordnas oavsett om eleven haft lovskola på övriga lov. Någon avräkning görs då inte för dessa elever. Olika typer av brister åtgärdas på olika lov På lovskola under läsårslov arbetar skolorna ofta med fler ämnen och med mer specifika uppgifter. Det vanligaste är att skolor anordnar lovskola 2–på läsårslov, förutom jullovet som i regel undan- tas. Vissa fristående skolor har berättat att de arbetar kontinuerligt med lovskola under hela läsåret. Gränsen mellan lovskola och läx- hjälp är ibland flytande på dessa lov och hos vissa skolor. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare Det förefaller som att skolor arbetar medvetet med att få med så många elever som möjligt att delta på läsårslovens verksamhet och därmed få elever att lyckas med sina betyg inom ramen för det ordi- narie läsåret. Elever som kommer till lovskolan har redan halkat efter för mycket. 7.6Vilka elever deltar i lovskola? 7.6.1En växande lovskola men ett underutnyttjat statsbidrag Det är rektor som beslutar vilka elever som ska erbjudas lovskola. Med tanke på att av eleverna avslutar årskurs 9 utan att bli behöriga till ett nationellt program och att gruppen som ris- kerar att inte bli behörig är ännu större, berör nuvarande reglering om lovskola en stor grupp av elever. Även om det saknas nationell statistik om deltagandet i lovskola får vi i våra samtal med huvudmän, forskare och intressenter in- trycket att lovskolan har vuxit i och med att det numera finns olika typer av lovskola och eftersom den erbjuds på nästan samtliga lov. Nationella uppgifter finns enbart att hitta i uppfölj- ningar men då redovisningarna hade olika mål- grupper blir det inte en rättvis jämförelse. En fingervisning kan vi ändå få av dem. var det 2 637 elever från årskurs 9 som deltog i som- marskola. deltog drygt 15 800 elever i lov- skola men kom då från årskurs 9, introduktionsprogrammen eller från gymnasieskolans nationella program. En annan indikation på att lovskolan har vuxit är utvecklingen av det statsbidrag som kan sökas för lovskola. Medan summan uppgick till 50 miljoner 2011 översteg den 200 miljoner . kunde betala ut . Det framgår dock av statistik för statsbidraget att huvudmännen inte använder alla de medel som sta- ten avsätter för lovskola. Hur nyttjandet av just statsbidraget har sett ut redovisas i tabellen nedan. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidareSOU 2021:30 Redovisning av nyttjandet av statsbidrag för frivilligt anordnad lovskola (kronor) har konstruktionen av statsbidraget ändrats. Anslaget till läxhjälp har utökats, men får användas även för att bekosta lovskola. Omvänt har anslaget för lovskola minskats och även dessa medel får användas för att bekosta läxhjälp. Totalt sett får belasta anslagsposterna med . Mer om statsbidra- get för läxhjälp finns beskrivet i kapitel 6. Till lovskolan som är frivillig för huvudmännen att anordna och som kan finansieras med statsbidrag kommer den lovskola som hu- vudmännen är skyldiga att erbjuda. Den finansieras dock via det ge- nerella bidraget till kommuner. Utvecklingen av den lovskola som huvudmännen är skyldiga att erbjuda saknar vi information om. Enligt Skolinspektionens kartläggning42 av huvudmännens arbete med lovskola och eventuell prövning är det stor variation i hur många elever som deltar i lovskolan hos olika huvudmän. I rap- porten uppges också att inte alla huvudmän erbjuder lovskola. En förklaring huvudmännen ger är att de inte har elever som behöver denna verksamhet. I vilken mån detta är korrekt är svårt för utred- ningen att avgöra. Enligt statistik /1943 fanns det bara 74 huvudmän, samtliga enskilda huvudmän, där av eleverna var behöriga till gymnasieskolans nationella program ef- ter årkurs 9. Detta utgör av huvudmännen som har årkurs 9. En alternativ förklaring, som är mer sannolikt kan vara att alla huvudmän inte har undersökt behovet tillräckligt. 42Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge eleverna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. /skolutveckling/statistik/sok-statistik-om- forskola-skola-och-vuxenutbildning. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare 7.6.2Olika orsaker bakom att elever tackar nej till lovskolan Av Skolinspektionens rapport44 framgår att det finns huvudmän där många elever som erbjuds lovskola har tackat nej. I dessa fall kan huvudmannen ha erbjudit lovskola till samtliga elever i årskurs 8 och 9. Det framgår inte av rapporten om det är elever som riskerar att inte bli behöriga som tackat nej eller om det är elever som inte tillhör denna grupp. Utredningens intervjuer bekräftar bilden av att alla elever inte tackar ja till ett erbjudande om lovskola. En ytterligare aspekt är att inte alla som tackar ja fullföljer sitt deltagande eller deltar enbart sporadiskt. Av våra samtal med skolföreträdare framgår att en anledning till att elever tackar nej till lovskola såväl i årskurs 9 som på introduk- tionsprogram kan vara att lovskolan krockar med möjligheten till sommarjobb. En huvudman nämner att särskilt språkintroduktions- eleverna skulle behöva lovskolan till att utveckla sin svenska, men att de även vill arbeta . En ytterligare orsak till att elever inte alltid vill delta uppges vara att lovskola kan upplevas som stigmatiserande. Elevrepresentanterna som utredningen har samtalat med uppger att uppfattningen fortle- ver att det är de som är stökiga och inte tar skolan på allvar som hamnar i lovskola. Elever med vissa sjukdomar och allergier kan höra till gruppen som tackar nej. Representanterna för dessa elevgrupper anger att möj- lighet till fjärr- eller distansundervisning är sällsynt såväl i den ordi- narie skolan som på lovskolan. Om elever skulle få följa under- visningen hemifrån digitalt när de inte kan gå till skolan skulle de förmodligen prestera bättre, ha högre närvaro och känna mer sam- hörighet med klasskamraterna. I vissa samtal framträder även en bild av att det finns elever med utländsk bakgrund där det är svårt att förklara för vårdnadshavarna vilka positiva effekter ett deltagande kan ge för elevers framtida stu- dier och möjligheter till jobb. uppger vissa rektorer att det motsatta också kan förekomma, nämligen att familjer med bakgrund från andra kulturer har så stor respekt för skolan och dess represen- tanter att de inte ifrågasätter skolans råd. 44Kartläggning av ett antal huvudmäns arbete med lovskola och tillhörande prövning. Med fokus på huvudmännens arbete för att ge eleverna ett attraktivt erbjudande och en undervisning av hög kvalitet. Skolinspektionen, 2020. Dnr SI 2020:4915. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare Lärare och rektorer uppger också som en möjlig orsak till att ele- ver tackar nej till ett deltagande att det finns elever med kort bak- grund i som är ambitiösa och har klara mål för sina studier men kan ha väldigt mycket kvar tills de blir behöriga till något av gymnasieskolans högskoleförberedande program. Om dessa elever går på lovskola, kan de kanske bli behöriga till gymnasie- skolans yrkesprogram. Det är dock inte alla elevers mål att komma in på ett yrkesprogram. Elever kan, trots att de ännu inte är behöriga till gymnasieskolan ha en målsättning att gå vidare till ett högskole- förberedande program. Här finns det inget i lagstiftningen som hindrar att elever som med hjälp av lovskola blir behöriga till ett yrkesprogram ändå börjar på introduktionsprogrammet programin- riktat val. Utredningen har dock uppmärksammats om att det kan finnas praktiska hinder. Det kan t.ex. finnas svårigheter för en hu- vudman att anordna just den programinriktning som eleven vill gå på. En elev som på detta sätt blir behörig till ett yrkesprogram men inte till ett högskoleförberedande program, kan i ett sådant scenario bli styrd att påbörja ett yrkesprogram trots att detta inte överens- stämmer med elevens egna långsiktiga mål med utbildningen. Detta pekar på vikten av individanpassad studie- och yrkesvägledning för att eleven ska kunna fatta välinformerade beslut som berör elevens fortsatta skolgång och framtida yrkeskarriär. 7.6.3Lovskolans utformning passar inte alla elever på introduktionsprogrammen När det gäller introduktionsprogrammen har vissa representanter för dessa program påpekat att lovskola för dessa elever inte tillför lika stort mervärde som i eftersom undervisningen även under skolåret ska vara flexibel och individanpassad. Introduktions- programmen har dessutom i regel svårt att bemanna lovskola med adekvat personal, bl.a. kopplat till den stora variationen i elevernas individuella behov och studieupplägg. Av utredningens intervjuer framkommer att från de olika intro- duktionsprogrammen är det oftast elever från språkintroduktion som deltar i lovskola, främst för att utveckla sina språkkunskaper. Kapitel 10 om en språkstärkande sommarskola knyter an till denna fråga. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare Elever från de övriga introduktionsprogrammen varken deltar i eller beskrivs som några lovskolan lämpar sig för. Skolpersonal och huvudmän förklarar detta med introduktionsprogrammens specifika struktur som skiljer sig från . Medan ordinarie under- visning i i stort bygger på att ett ämne lärs ut till en hel grupp, utgår introduktionsprogrammen från att tillgodose enskilda elevers individuella behov i enlighet med deras individuella studie- planer. 7.6.4Vissa huvudmän erbjuder lovskola för yngre elever På vissa av verksamheterna utredningen har samtalat med anordnas lovskola även för elever från årskurs 4 och uppåt. Lovskola för yngre erbjuds på läsårslov och har karaktären av något som kan likna ”läxhjälp”. Många elever börjar i en ny skola i årskurs 7 och får då nya lärare. I samtal med lärare och i vissa fall rektorer framförs tankar om att lovskola inför skolstart i årskurs 7 kunde vara ett sätt att testa ele- vernas kunskaper så att lärarna kan planera sin undervisning. Elever som inte uppnått målen i årskurs 6 skulle kunna behöva mer tid inför skolstart i årskurs 7 för att komma ikapp och för att göra detta möj- ligt skulle överlämningen mellan skolorna behöva anpassas. Det kan noteras att den verksamhet som lärare och rektorer här beskriver som ”lovskola” inte helt motsvarar den definition som be- skrivs i lagen. Det är t.ex. möjligt att kartläggning av elever inför start i årkurs 7 skulle kunna eller till och med borde hanteras inom ramen för ordinarie undervisning, om skolan och huvudmannen an- passade sin organisation. 7.6.5Nyanlända och elever med olika typer av stödbehov deltar i lovskola Lärare som utredningen har pratat med beskriver att de elever som deltar i lovskola är en heterogen grupp. En stor grupp utgörs av ele- ver med utländsk bakgrund och nyanlända som inte sällan har svårt att ta till sig kunskaper på grund av brister i svenska. Denna grupp är i sig mycket heterogen beroende på vilken skolbakgrund som ele- verna har från sina hemländer, hemsituationen och även om de har Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare annat i sitt bagage som de behöver stöd för. Mer om detta kan läsas i kapitel 3. Enligt de berättelser som utredningen har tagit del av från lärare, rektorer och elever är lovskola inte alltid en adekvat lösning om hu- vudsyftet är att eleverna ska uppnå behörighet till ett nationellt gym- nasieprogram. De elever som är nybörjare i svenska har svårt att både tillgodogöra sig undervisningen i andra ämnen och i svenska som andraspråk. Vi har sett verksamheter som separerar nyanlända och andra elever för att kunna ge mer adekvat stöd till båda grupperna. Det blir då mycket undervisning i svenska för de nyanlända. Dessa elever går i regel inte i lovskola i hopp om en prövning i ett ämne, utan för att öva sig i språket. Här ser huvudmän och rektorer att lovskola också fyller en social funktion, där barnen och ungdomarna får en meningsfull sysselsättning under en del av sommaren. En annan grupp som är aktuell för lovskola är elever med mindre kunskapsluckor som exempelvis kan uppstå pga. att de har missat undervisning eller haft en tillfällig motiva- tionssvacka. Enligt rektorers och lärares berättelser har många elever på lov- skola diagnoser, exempelvis dyslexi, autism, koncentrationssvårig- heter, grava språkstörningar eller depression. Även elever som har olika svårigheter men som ännu inte har utretts deltar. Dessa elever återfinns hos många huvudmän och blir därmed utspridda på många lovskolor. Det är en svår uppgift för huvudmän, rektorer och lärare att erbjuda ”rätt” undervisning för varje elev. Samtalen återger att många lärare skapar individuella lösningar som passar eleverna. Som vi har beskrivit har inte utredningen någon nationell bild av hur elevsammansättningen ser ut på lovskolor men vi har samtalat med olika typer av huvudmän, skolor och representanter för elever med olika funktionsnedsättningar. Ur våra samtal fram- träder en bild som kan illustreras med en av de intervjuade lärarnas beskrivning: Vi har inga ”vanliga” elever utan sådana som har diagnoserna psykisk ohälsa, diagnoser som adhd. Tycker att lovskolan främst är för elever med annorlunda behov och som har svårt att gå i den vanliga skolan. Rektor för en annan lovskola säger så här: Nyanlända, elever med funktionsnedsättningar av olika slag samt elever som är outredda men har svårt att ta in och lära sig. Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare Små elevgrupper och anpassningar på lovskola räcker inte för att alla ska lyckas En gemensam nämnare för de elever som deltar i lovskola är att de behöver undervisning i mindre grupper, där de kan få mycket hjälp och stöd. Vissa lärare framhåller att många elever till slut hänvisas till lovskola efter att de har gått i en stor klass där man inte gjort till- räckliga anpassningar eller då man inte har gjort anpassningar för dem. Att kunna tillgodose elevers behov på lovskolan kan samti- digt vara en knepig uppgift, enligt lärare. Tiden är kort och det gäller att hitta rätt anpassningar och verktyg för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Lovskola bemannas generellt inte med special- pedagoger och det finns inte alltid behöriga lärare att tillgå trots att eleverna har samma rätt till stöd och anpassningar som under ordi- narie undervisningstid. Representanter för elevgrupper med funktionsnedsättning har poängterat för utredningen att deras målgrupper har dålig målupp- fyllelse, varför många av dem erbjuds lovskola. Det kan finnas elever som själva tycker om att gå till lovskola. Det finns elever som upplever det som svårt att behöva gå ytterligare tid i skolan på lov. Det finns en stor variation inom gruppen med elever med funk- tionsnedsättningar av olika slag. Vissa deltar och blir hjälpta av lov- skolan, andra upplever det som en dubbelbestraffning. Representanterna för dessa elevers intresseorganisationer beto- nar att om elever med funktionsnedsättning ska delta i lovskola, eller annan verksamhet utanför ordinarie undervisning, måste de kunna få adekvat stöd även i de sammanhangen. uttrycker de ett tvivel då skolan, enligt deras uppfattning inte kan tillgodose dessa elevers behov av stöd och anpassningar ens under ordinarie skoltid. Mer om detta står i kapitel 3. En av de intervjuade uttryckte detta så här: Lovskola – det låter som att man sätter in mer timmar och det är inte det eleverna är behjälpta utav – mer tid utan rätt hjälp och stöd hjälper inte. Av de elever i årskurs 9 som hade ett åtgärdsprogram hade minst ett F i slutbetyget våren 2020.45 Detta kan bero på att stödet sätts in för sent eller inte är tillräckligt. 45Statistik direkt från . Lovskola – reglering, tillämpning och hur vidare visar dessutom att av de elever som fick ett eller flera F i slutbetyget i årskurs 9 inte hade något åtgärdspro- gram.46 Det förefaller av utredningens resultat som rimligt att anta att många av eleverna i denna grupp hör till lovskolas målgrupp. Lovskolan ändamålsenlig för elever som är nära behörighet Det framkommer tydligt av utredningens samtal med rektorer och lärare att elever som har mål som främjas av ett deltagande i lovskola är de som också är mest motiverade att delta. Dessa elever är de som står nära behörighet till gymnasieskolans nationella program, och som också är angelägna att påbörja just ett sådant program. Med andra ord har elevers förutsättningar stor betydelse för deras vilja att delta. Detta återkommer vi till i avsnitt 8.2.2. Den bild som förmedlats till utredningen är att lovskolan främst är ändamålsenlig för just de elever som står nära att nå behörighet till ett nationellt program eftersom de har en reell chans att uppnå kunskapsmålen under den begränsade tid som lovskolan, fram- för allt erbjuder. Bland annat har det nämnts elever som av olika anledningar har varit borta från skolan en kortare pe- riod och där mindre kunskapsluckor behöver fyllas. Det behöver nämnas att vissa av de elever som har behov av särskilt stöd och an- passningar samt elever med kort bakgrund i vissa fall kan höra till denna grupp. 7.7Det saknas kunskaper om lovskolans betydelse för elevers möjligheter att nå sina långsiktiga mål Enligt direktivet ska utredningen ta ställning till om huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola även ska gälla elever i årskurs 6 och 7 och på gymnasieskolans introduktionsprogram. För att kunna ta ställning till detta uppdrag har utredningen ef- tersökt befintliga uppföljnings- och utvärderingsresultat, statistik och forskning. Som framkommer i kapitlet saknas en aktuell natio-