sou · H9B398 · 2021-12-15 00:00:00 — 2§ I förordningen finns bestämmelser om beräkningsunderlag av sjukpenninggrundande inkomst för näringsidkare med inkomst av näringsverksamhet. Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. 3§ Som inkomst av annat förvärvsarbete ska räknas inkomst av aktiv näringsverksamhet enligt 2 kap. 23 § inkomstskattelagen (1999:1229). Med beslut om slutlig skatt avses beslut fattade med stöd av 56 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229). Beräkningsunderlag för sjukpenninggrundande inkomst 4§ ska vid fastställande av sjukpenninggrundande inkomst tillämpa den regel som ger det högsta beräkningsunderlaget enligt 25 kap. 6 a § andra och tredje stycket socialförsäkringsbalken. 5§ Den försäkrade har rätt att som alternativ till huvudregeln begära att beräkningsunderlaget för den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas utifrån inkomsten av aktiv näringsverksamhet enlig senaste beslutet om slutlig skatt kompletterat med underlag avse- ende tid därefter. 6§ Det åligger den försäkrade att förse med underlag avseende tid efter senast fastställda taxering. Underlaget kan bl.a. bestå av inlämnad deklaration som ännu inte beslutats, en resultatrapport som är färdig eller i det närmaste färdig, revisions- intyg, utdrag ur bokföring, årsredovisning eller annan handling som utvisar beräknad inkomst för framtiden. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för ersättningsfall som inträffat före ikraftträdandet. 2Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Jag har enligt utredningens direktiv att utreda och föreslå hur reglerna om sjukpenninggrundande inkomst SGI av annat förvärvsarbete ska fastställas för företagare med inkomst av näringsverksamhet från en- skild firma, från handelsbolag eller från en europeisk intressegrup- pering. Vidare ska jag utreda om inkomstuppgifter kan hämtas från andra befintliga underlag, vilket jag tolkar som andra underlag än be- skattningsbeslut, i syfte att förenkla hanteringen och skapa förutsätt- ningar för en e-tjänst. I uppdraget ingår också att lämna nödvändiga författningsförslag. Jag uppfattar mitt uppdrag som att jag inte ska föreslå ett helt nytt sätt att beräkna sjukpenningen på. I det följande används förkortningen SGI som en samlingsbeteckning för SGI av an- ställning och SGI av annat förvärvsarbete, om inte annat anges i texten. Avsnittet börjar med en avgränsning enligt direktiven följt av en internationell utblick. Därefter följer en historisk tillbakablick och en övergripande redogörelse för innehållet i tidigare utredningar. Även relevanta domar från redovisas. Därefter följer en beskrivning av nuvarande regler för fastställande av sjukpenninggrundande inkomst. Som jämförelse tar avsnittet också upp reglerna kring pensionsgrundande inkomst samt under- laget för beräkning av arbetslöshetsersättning. En överblick över arbete med att fastställa SGI för egenföretagare Därefter följer ett avsnitt som redovisar vad tidigare ut- redningar sagt om fastställande av inkomstunderlag samt en deskrip- tiv analys av inkomstunderlag utifrån data. Kapitlet avslutas med mina överväganden och författningsförslag. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet När det i det följande talas om egenföretagare avses företagare med inkomst av annat förvärvsarbete och som betalar egenavgifter på inkomsten. Enligt direktiven ska de författningsförslag som lämnas så långt det är möjligt ansluta till systematiken i socialförsäkringslagstiftningen. Vidare ska det arbetsrättsliga regelverket och arbetstagarbegreppet inte påverkas av lämnade förslag. Inte heller det skatterättsliga regel- verket ska påverkas av de förslag som lämnas om det inte är fråga om följdändringar till förslag inom annan lagstiftning. Nedan redogörs för socialförsäkringssystemen i , och vad gäller rätt till sjukpenning samt beräkningen av sjukpenningen. Något om socialförsäkringssystemen i och nämns för att exemplifiera hur sjukpenning hanteras i utomnordiska socialförsäkringssystem. Det norska sjukpenningsystemet består av två delar, en obligatorisk del och en frivillig del. Reglerna om sjukpenning finns i Lov om folketrygd, avd. 1, 1997, nr. Lagen trädde i kraft och förkortas Trygdeloven. I kapitel 8 finns reglerna om sjukpen- ning. Reglerna för självständiga näringsidkare och frilansare åter- finns i samma kapitels avd. 3 och 4. Sjukförsäkringen administreras av den statliga myndigheten arbeids- og velferdsestaten, NAV. De ekonomiska förmånerna vid sjukdom finansieras via statsbudgeten. De statliga utgifterna finansieras i sin tur av arbetsgivare och själv- ständiga näringsidkare och frilansare genom avgifter. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet I finns fyra olika organisationsformer för företag. Dessa är Enkeltpersonforetak, Aksjeselskap (AS), Ansvarlig selskap (ANS/DA) och Samvirkeforetag (SA). Som självständig närings- idkare räknas den som för egen räkning och på egen risk, varaktigt och i viss omfattning driver verksamhet som är ägnad att ge en nettoinkomst.1 Definitionen omfattar såväl den som har Enkelt- personforetak som de som har sin verksamhet organiserad som An- svarlig selskap.2 En person som startar egen verksamhet i Aksjesesel- skap eller Samvirkeforetag anses anställd i bolaget.3 Som anställd räknas man som arbetstagare och åtnjuter därmed rätt till arbetstagar- förmånerna inom socialförsäkringssystemet. Med frilansare avses den som utan anställning utför arbete eller uppdrag mot lön eller annan ersättning, men utan att uppfylla kraven för självständig näringsidkare. I det följande kommer begreppen själv- ständig näringsidkare, frilansare och arbetstagare att användas i de fall reglerna skiljer sig åt dem emellan. Sjukpenning för självständiga näringsidkare och frilansare Av de generella bestämmelserna i kap. 8, §§ 8-1 till 8-14 framgår följande. För rätt till sjukpenning gäller att sökande ska vara medlem av folketrygden,4 vara bosatt i , vara under samt att orsaken till att man inte kan arbeta ska vara egen skada eller sjukdom. Den sökande måste också ha arbetat före arbetsoförmågans in- träde (intjäningstid). Att få föräldrapenning likställs inte med arbete. Vidare ska sjukfrånvaron innebära ett inkomstbortfall om minst Inkomstbortfallet ska vara pensionsgrundande. Intäkten ska motsvara av ett grundbelopp som uppgick till eller per månad.5 Som frilansare måste man även ha haft inkomst från uppdrag. 2Bolagsformen kännetecknas av att deltagarna har ett begränsat ansvar för bolagets förpliktelser. För det fall borgenärer inte kan få betalt ur bolaget är bolagsmännen personligt ansvariga för bolagets skulder. Se Lov om ansvarlige selskaper og kommandittselskaper 1985-06-21-83. 3Lov om aksjeselskaper av , nr. 4Folketrygden infördes och är ett norskt, nationellt och obligatoriskt socialt försäkringssystem. 5Grunnbeløpet i folketrygden. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Självständiga näringsidkare och frilansare får ingen ersättning . Perioden börjar löpa då den sökande uppsöker läkare eller när Trygdekontoret6 tagit emot en an- mälan om arbetsoförmågan. Sjukpenning betalas alltså ut först från dag 17. Det finns dock möjlighet att teckna en frivillig komplette- rande försäkring även . För självständiga näringsidkare uppgår sjukpenningen till av den sjukpenningsgrundande inkomsten. För frilansare är sjukpen- ningen av den sjukpenningsgrundande inkomsten. Den sjukpenninggrundande inkomsten är begränsad till sex gånger grund- beloppet, vilket motsvarar . Sjukpenning betalas ut under högst , oavsett om den sökande varit sjukskriven på hel- eller deltid. Om arbetsoförmågan består kan den sökande ha rätt till andra förmåner, exempelvis rehabiliterings- bidrag. Vid deltidssjukskrivning har den sökande rätt till sjukpen- ning som motsvarar graden av arbetsoförmåga. Sjukpenningen kan graderas från . Den sjukpenningsgrundande inkomsten är densamma som den pensionsgrundande inkomsten. För självständiga näringsidkare är utgångspunkten att den sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till genomsnittet av den pensionsgrundande årsinkomsten för de tre senaste årens slutskattebesked. Detta gäller under förutsättning att dessa besked inte ändrats. Om varaktiga förändringar i arbetssituationen eller verksamheten skett, eller om verksamheten startats, beräknas den sjukpen- ninggrundande inkomsten på följande underlag: •Översikt över inbetald förskottsskatt. •Deklaration som ännu inte fastställts. •Upplysning från revisor eller bokförare som innehåller upplys- ning om den pensionsgrundande årsinkomsten. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet För frilansare tar beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst sin utgångspunkt i genomsnittet av inkomsterna som rapporterats till ”a-ordningen”7 innan sjukfallet. Om en frilansare har intäkt både som arbetstagare och frilansare be- talas sjukpenningen ut efter reglerna för arbetstagare. Skulle man vara både frilansare och självständig näringsidkare beräknas sjukpen- ningen ut efter en kombination av reglerna för arbetstagare och reglerna för självständig näringsidkare. Finansieringen sker genom sociala avgifter som tas ut med olika procentsatser beroende på vilket slag av inkomst det rör sig om, se tabell 2.1. Norska fastställer procentsatsen för social- försäkringsavgiften. Den obligatoriska försäkringen betalas genom inkomstrelaterade och avgifter till folketrygden, och av staten som bidrar med av kostnaderna. Tabell 2.1 Sociala avgifter (trygdeavgifter) i , regler Nedre gräns för inkomstunderlaget var 59 Källa: Utredningens sammanställning. Möjlighet för självständiga näringsidkare att teckna frivillig försäkring Självständiga näringsidkare, jordbrukare och arbetsgivare kan välja att teckna kompletterande försäkringar enligt Trygdeloven avd. 3, Det frivilliga försäkringssystemet infördes vid sjukpennings- reformen 1978. Införandet motiverades med att behovet av täckning för sjukpenning varierar mellan företagarna, och genom att införa en frivillig försäkring ville man uppnå ökad flexibilitet och minskade kostnader. Den frivilliga tilläggsförsäkringen ska vara självfinan- sierad och för att uppnå detta justeras procentsatserna för premie- inbetalning efter utgifterna för försäkringen för de två föregående åren. Försäkringspremien är avdragsgill upp till sex grundbelopp och 7A-ordningen är ett samarbete mellan NAV, Skatteetaten och Statistiska Sentralbyrån där arbetsgivare skickar en ”A-melding” om bl.a. inkomst. Anmälan kan göras elektroniskt på webb- platsen Altinn, som motsvarar den svenska webbplatsen . Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet beräknas antingen på underlaget för sjukpenninggrundande inkomst eller på de underlag som den självständige näringsidkaren kan doku- mentera. Dessa underlag kan vara: Bruttoinkomst, med avdrag av nettonäringsintäkt ska framgå. •Lönebesked från föregående år. •Budget för innevarande och kommande år för nystartade företag. •Uppdragsavtal och/eller ingångna kontrakt. •Dokumentation över förutbetald skatt. •Utskrivet underlag från Skatteetaten på förskottsinbetald skatt. De olika försäkringsalternativen är följande: 1.Självständiga näringsidkare kan teckna försäkring för tillägg på sjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenning vid födsel. Inkomsttaket på sex grundbelopp gäller även om försäkring teck- nas. De tre alternativen som finns är: –av den sjukpenningsgrundande inkomsten fr.o.m. första sjukdagen. –av den sjukpenningsgrundande inkomsten fr.o.m. sjukdag 17. –av den sjukpenningsgrundande inkomsten fr.o.m. första sjukdagen. 2.Jordbrukare kan teckna en kollektiv försäkring för sjukpenning- tillägg. Försäkringen ger rätt till av den sjukpenning- grundande inkomsten fr.o.m. den sjuttonde sjukdagen. För att räknas som jordbrukare ska näringsintäkten från jordbruket före- gående år ha uppgått till och ha ut- gjort av den sökandes samlade nettoinkomst. 3.Arbetsgivare i små företag kan försäkra sig mot sjukpenning- ansvaret som annars gäller för de anställdas första 16 frånvaro- dagar. Förutsättningen är att de sammanlagda löneutbetalningarna under föregående år inte överstiger 40 grundbelopp. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Tabell 2.2 visar vilka avgifter som gällde för de olika försäkringsalter- nativen för olika grupper av näringsidkare. Tabell 2.2 för frivillig försäkring Källa: Utredningens sammanställning. Aksjeselskap (AS) och Samvirkeforetag (SA) Näringsidkare som bedriver sin verksamhet i form av Aksjeselskap (AS) eller Samvirkeforetag (SA) betraktas som anställda i företaget. Som arbetstagare har de rätt till sjukpenning från första sjukdagen. Arbetsgivaren betalar sjukpenningen , därefter betalas sjukpenning av statliga medel. Även ersättning vid vård av barn ersätts av arbetsgivaren . För arbetstagare beräknas ersättningen . För den som har perioder med skiftande arbetstider eller inkomster kan läggas till grund för beräkningen av veckoinkomsten. Under resterande del av sjukperioden räknas denna veckoinkomst om till årsinkomst. Om den beräknade årsinkomsten skiljer sig med från den pensionsgrundande årsinkomsten ska före- gående årsinkomst ligga till grund för beräkningen av sjukpenning. Sjukpenningen lämnas av den sjukpenninggrun- dande inkomsten, som inte får överskrida sex gånger folketrygdens grundbelopp. Arbetsgivaravgiften betalas med olika procentsatser beroende på vilken zon man befinner sig i. Den högsta avgiften uppgår till 14,1 pro- cent av hela den utbetalda lönen, men som lägst till noll procent om företaget är beläget i norra delen av . Arbetsgivarens avgifter till socialförsäkringssystemet är helt avdragsgilla och fastställs av Norska . var fribeloppet, på vilket det inte Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet utgår arbetsgivaravgifter, per företag.8 Arbets- tagaren betalar av löneinkomsten i s.k. trygdeavgift, som inte är en avdragsgill kostnad. Det danska sjukpenningsystemet består av två delar, en obligatorisk del och en frivillig del. Reglerna om sjukpenning finns i Lov om sygedagpenge (LBK nr. 107 af 02/02/2020) som trädde i kraft och förkortas Sygedagslov. I avsnitt IV kapitel 13–16 finns reglerna om sjukpenning för självständiga näringsidkare. Kom- munerna sköter administrationen av försäkringen och fattar beslut om och betalar ut förmåner. Staten ersätter därefter kommunerna för utgifterna. De ekonomiska förmånerna vid sjukdom finansieras via skattesystemet. I finns fem olika organisationsformer för företag. Dessa är Enkeltmandsvirksomhed, Personlig mindre virksomhed (PMV), Intresseselskap (APS), Anpartsselskab (APS) och Aktieselskab (A/S). De två sistnämnda organisationsformerna är juridiska personer. Definitionen av självständig näringsidkare innebär att man för egen räkning och på egen risk utövar en verksamhet av ekonomisk karaktär i syfte att uppnå ett överskott i verksamheten. Dessutom ska verksamheten bedrivas någorlunda regelmässigt och under en inte helt . Verksamheten ska inte heller vara av underord- nad omfattning till annan verksamhet.9 I det danska sjukpenningsystemet görs åtskillnad mellan själv- ständiga näringsidkare och personer som bedriver näringsverksam- het genom aktiebolag i vilket de äger andelar och arbetar. De senare anses som anställda. Rätt till sjukpenning föreligger för den som p.g.a. egen sjukdom är arbetsoförmögen. Sjukpenning betalas ut av arbetsgivare och/eller kommunen . 9Skat.dk, utskrift C.C.1.2.1 Selvstændig erhvervsvirksomhet, afgrænsning over for lønnmod- tagare. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Sjukpenning till självständiga näringsidkare Sjukpenning till självständiga näringsidkare betalas ut först efter två veckors sjukdom. För det fall näringsidkaren har tecknat en sjuk- penningförsäkring kan näringsidkaren ha rätt till sjukpenning från dag ett eller tre, se avsnitt Möjligheter för självständiga näringsidkare att teckna en frivillig försäkring.10 Rätt till sjukpenning förutsätter att näringsidkaren utövat självständig näringsverksamhet . Verksamheten ska dess- utom ha utövats under minst hälften av normal arbetstid (dvs. Särskilda regler för nystartade verksamheter finns inte, men om verksamheten har bedrivits än kan tidigare anställning som löntagare räknas in.11 Sjukpen- ningen för självständiga näringsidkare beräknas utifrån den senaste deklarationen, vilket i praktiken innebär att det är den taxerade in- komsten som ligger till grund för sjukpenning- beräkningen. Den enskilde har dock möjlighet att visa sin rätt till högre sjukpenning. Detta kan ske genom att låta en revisor beräkna resultatet för det aktuella året. Sjukpenning kan högst uppgå till (2021). Självständiga näringsidkare har rätt till en sjukpenning som är grundad på arbetsförtjänsten vid verksamheten. Det åligger denna att inge all dokumentation. Om näringsverksamheten bedrivits under ett helt räkenskapsår kan arbetsförtjänsten beräknas på följande underlag: •Till skattemyndigheten ingiven årsredovisning för det senaste räkenskapsåret som vilar på senaste självdeklarationen. Skulle en sådan årsredovisning inte föreligga men självdeklarationen är in- lämnad används årsredovisningen för det senast föregående räkenskapsåret. Detsamma gäller om det beviljats anstånd med att ge in självdeklarationen. 10Sygedagslov avsnitt IV § 41. 11Sygedagslov avsnitt IV § 42. 12Beskaeftigelsesministeren fastställer regler om vilken inkomst som ligger till grund för sjuk- penning för självständiga näringsidkare och löntagare enligt Sygedagsloven avsnitt V, kapitel 17, 46§ andra stycket. I Bekendtørelse om opgørelse af beskæftighetskrav og beregning af sygedags- penge m.v. 833 af 19/08/2019) framgår följande av kapitel 7, 23–24 §§ följande avse- ende beräkningsunderlaget. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Om verksamheten bedrivits än ett helt räkenskapsår och någon självdeklaration inte upprättas för perioden beräknas arbets- förtjänsten på följande underlag: •Den senaste självdeklarationen ingiven i egenskap av löntagare. •En av revisor attesterad räkenskapshandling upprättad för helår och efter samma principer som en årsredovisning. Som beräkningsunderlag används följande poster ur årsredovisningen: •Överskott av verksamheten och hyresfastigheter, •Intäkt överförd till medarbetares maka eller make. •Egen sjukpenning, föräldrapenning (moderskapspenning) och kompensation för föräldrapenning för självständiga näringsidkare och andra intäkter. Om arbetsförtjänsten skulle vara lägre än vid senaste sjukdomsfallet läggs arbetsförtjänsten vid senaste sjukfallet där sjukpenning betala- des ut till grund för beräkningen av sjukpenning. Möjlighet för självständiga näringsidkare att teckna en frivillig försäkring13 Personer som bedriver självständig näringsverksamhet kan försäkra sig för sjukpenning. Som villkor ställs att man uppfyller arbetskravet på 18,5 timmars arbete och att verksamheten genererar in- täkt. Man kan dels välja mellan att få sjukpenning från dag ett eller dag tre, dels mellan en minimiutbetalning och en maximumutbetalning. Vid minimiutbetalning betalas sjukpenning motsvarande två tredje- delar av den högsta sjukpenning som kan betalas ut, oavsett stor- leken på verksamhetens intäkt. Vid maximiutbetalningen beräknas sjukpenningen på överskottet av verksamheten. Om överskottet är 2021 kan utbetalning ske med mer än enligt minimireglerna. Om överskottet var mer än eller mer kan den högsta sjukpenningen betalas ut. 13I Bekendtgørelse om sykedagspengeforsikring for selfstændige erhvervsdrivende og private arbejdsgivere (nr. 260 af 24/03/2020 och nr. 317 af 30/03/2020) framgår följande avseende möjligheten för självständiga näringsidkare att teckna en frivillig försäkring. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet Det är möjligt att försäkra sig upp till högsta nivån för sjukpen- ningen, dvs. eller till 2/3 av högsta belopp. För att ersättning ska utges enligt högsta nivå krävs att den försäkrades inkomster är minst lika stora som det belopp varmed försäkringen kan utges. Tabell 2.3 sammanfattar vilka ersättnings- nivåer som är möjliga att välja och vilka som gällde för för- säkringen 2021. Tabell 2.3 Premie och ersättning från frivillig försäkring 2021 i DDK Ersättning från och med sjukdag Andel av lön som ersätts Källa: Utredningens sammanställning. Personer med långvariga eller kroniska sjukdomar kan teckna för- säkring mot en förhöjd premie om . Efter anmälan tar det (karenstid) innan företagaren har rätt till sjukpenning från försäkringen vid sjukdom. Om företagaren skadas genom olycka , har dock vederbörande rätt till sjukpenning. För personer som varit löntagare och som tecknar en försäkring från starten av näringsverksamheten finns ingen karens. För den som tecknat försäkring utges sjukpenning även om näringsverksamheten visat underskott. I sådant fall kan sjukpenning betalas ut med belopp motsvarande högst två tredjedelar av maxnivån. Sjukpenning till företagare som äger och arbetar i Anpartsselskab (APS) och Aktieselskab (A/S) Anställda har rätt till sjukpenning från sin arbetsgivare i en sjukperiod.14 Därefter utbetalas sjukpenningen av kommunen. Sjukpenning från arbetsgivaren förutsätter att den sjuke varit anställd hos arbetsgivaren före sjuk- fallet och arbetat minst . En kommun betalar ut sjukpenning om den sjuke före sjukfrån- Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet varon arbetat minst , är dagpenningberättigad medlem i a-kassa, under den senaste månaden har avslutat en utbildning eller är elev i lönepraktik. Sjukpenning beräknas som grund utifrån den anställdes timlön. Sjukpenningförsäkring för privata arbetsgivare En aktieägare som arbetar i sitt Anpartsselskab (APS) och Aktie- selskab (A/S) likställs med en anställd och kan därför inte teckna en sjukpenningförsäkring för självständiga näringsidkare. Premien upp- går till en procent av verksamhetens samlade lönekostnad.15 Privata arbetsgivare som har en samlad lönekostnad under föregående år som inte överstiger 1 750 gånger det högsta sjukpenningbeloppet kan normalt teckna en försäkring som ger rätt till åter- bäring av den sjukpenning som arbetsgivaren utbetalat. Det finländska sjukpenningsystemet är uppbyggt kring att en själv- ständig näringsidkare (företagare) som är bosatt och verksam i ska försäkra sig för ålderdom, invaliditet och dödsfall på sätt som föreskrivs i Lag om pension för företagare 22.12.2006/1272 (FöPL) eller lag om pension för lantbruksföretagare 22.12.1006/1289 (LFöPL).16 De generella bestämmelserna om sjukförsäkring återfinns i Sjukförsäkringslagen /2004. Sjukförsäkringen administreras av den offentligrättsliga institutionen , . Den inkomstrelaterade delen av försäkringsskyddet vid varaktig arbets- oförmåga, invaliditetspension, administreras av privata arbetspensions- anstalter samlade under det lagstadgade centralorganet Pensionsskydds- centralen (PSC). De ekonomiska förmånerna vid sjukdom finansieras genom avgifter från arbetsgivare och självständiga näringsidkare samt via skattemedel. 260 af 24/03/2020 och nr. 317 30/03/2020 kap. 3 § 18. 16Sjukförsäkringslagen 1224/2004 del 1, kap. 1, avd. 4, st. 9. Sjukpenninggrundande inkomst av näringsverksamhet I finns fem olika organisationsformer för företag. Dessa är Enskild näringsidkare (Toiminimi), Öppet bolag (Avoin yhtiö), kommanditbolag (Kommandiittiyhtiö) Andelslag (Osuuskunta) och Aktiebolag (Sakkeyhtiö). Definitionen av självständig näringsidkare är den som för egen räkning och på egen risk, varaktigt och i viss omfattning driver verk- samhet som är ägnad att ge en nettoinkomst.17 Med eget arbete avses arbete utfört i eget eller familjemedlems företag, affär eller yrke eller arbete utfört inom jord- eller skogsbruk, hushåll och oberoende forskning, artistiskt arbete och heltidsstudier, Sjukför- säkringslagen avd. 4, fjärde stycket. Som anställd räknas man som arbetstagare och åtnjuter därmed rätt till arbetstagarförmånerna inom trygghetssystemet. I det följande kommer begreppet företagare och arbetstagare att användas i de fall reglerna skiljer sig åt mellan dem. Sjukpenning till självständiga näringsidkare