sou · H9B324 · 2021-04-15 00:00:00 — jobbar aktivt med att förebygga avfall i sina verksamheter. Genom att jämföra de totala mängderna på nationell nivå ser det ut som att verksamheterna i alstrar något mindre avfall än vad man kan förvänta sig utifrån folkmängd. Skillnaden är inte så stor, vilket gör att uppdelningen mellan verk- samheter ändå kan ge en god bild över vilka verksamheter som alstrar mest kommunalt avfall, se tabell 3.3. Tabell 3.3 Fördelningen av uppkommet kommunalt avfall mellan verksamheter i Andel kommunalt avfall, i procent Källa: (2020). Det är tydligt att restaurangerna intar en särställning vad gäller mängden kommunalt avfall. När även hotell inkluderas i samma kate- gori alstrar de en tredjedel av verksamheters kommunala avfall i . Från restaurangerna är ungefär hälften matavfall. Fördel- ningen mellan matavfall och restavfall i olika verksamheter kan ses i figur 3.4. Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning Figur 3.4 Kommunalt insamlat hushållsavfall från verksamheter i Andel brännbart och matavfall. Källa: (2020). av det kommunala avfallet i uppstår i offentlig verksamhet, i skolor, förskolor, sjukhus, äldreboende, gruppboende och på fritidsanläggningar. Dessa offentliga verksam- heter drivs i olika utsträckning både i privat och samt regional regi. Exempelvis drivs av landets gymnasie- skolor, av vårdcentralerna och av landets äldreboenden i privat regi 2019.13 En betydlig del av det kommunala avfallet uppstår därutöver där människor arbetar på kontor, i industrier och i butiker. En kontorsanställd genererar avfall , exklusive grovavfall, enligt avfallsstatistik från fem olika kontor i 13Ekonomifakta /Fakta/Valfarden-i-privat-regi/ 14Göteborgs stad (2016) Förebygg avfall på kontoret. Vägledning wcm/connect/2a8df754-e5ff-4213-91c1-8721f3f2c2de/F%C3%B6rebygg+avfall+p%C3%A5+ kontoret+v%C3%A4gledning_II.pdf?MOD=AJPERES Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning 3.2.1Exempel från några av verksamheterna och deras kommunala avfall Enligt statistik från Statistiska Centralbyrå finns 1 341 659 företag i . Statistiken visar också var företagen finns i landet och hur många anställda som finns i varje kommun. Många av företagen har inga anställda (nästan 1 miljon företag) eller få anställda (upp till 4 anställda: 1,2 miljoner företag). Av dessa är det en stor andel som inte har något avfallsabonnemang som verksam- het, exempelvis därför att verksamhetsutövaren bedriver sitt arbete i hemmet. Restauranger, storkök, hotell Matavfall från restauranger och storkök uppstår både i köket vid förvaring, beredning och tillagning och i samband med servering. Vissa verksamheter har tillagningskök och vissa har mottagningskök inklusive serveringskök. Var matavfallet uppstår och hur stort det är påverkas av vilken typ av kök verksamheten har. Studier har visat att mottagningskök som är vanligare inom förskolan och äldre- omsorgen har en större mängd matavfall från serveringen än vad tillagningskök har. Matavfall från servering består exempelvis av matrester som skrapas av från tallrikarna. Mat och dryck som hälls ut i avloppet finns inte med i matavfallsstatistiken. Enligt ut- gjordes från restaurangerna av matsvinn, sådant matavfall som kan undvikas. Det är till största del matavfall som lämnas av matgästerna. I skolkök och övriga storkök var cirka hälften av mat- avfallet matsvinn. I En studie utförd av , en samverkansorganisation för kommunala avfallsverksamheter i och , samman- ställdes data och erfarenheter av källsortering och förebyggande av avfall från storkök och restauranger i , och . I genomsnitt bestod avfallet av restavfall och förpackningar. Vidare var oundvikligt matavfall (skalrester, ben etc.) och bestod av onödigt mat- svinn. Det konstaterades att det finns en stor potential att förebygga matavfall. I ett storkök som tillagar 400 portioner per dag beräknas mängden restavfall kunna minska med 30–eller i genom- snitt 1,5–2,. För en restaurang som tillagar 150 portioner Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning per dag beräknas mängden restavfall kunna minska med 30–50 pro- cent eller i genomsnitt 1–per år.15 Det fanns 12 565 restauranger och 1339 hotell, campingplatser, stugbyar mm som erbjöd logi 2019.16 Många människor har sin anställning inom handeln i . hade nästan 300 000 sin sysselsättning inom detaljhandeln, varav drygt 100 000 inom dagligvaruhandeln. Därutöver arbetade cirka 214 000 personer inom partihandeln. Matavfall i livsmedelsbutiker uppkommer främst för att mat- produkter hinner bli dåliga, närma sig eller når bäst före-dag eller passerar sista förbrukningsdag. Det kan handla om frukt och grönt som blir mjuka eller får fläckar och rensas ut eller ägg, kött- och mejeriprodukter som gått ut. Orsaker till att man inte får varorna sålda kan handla om att man lagt för stor order eller att det till exem- pel inte var grillväder när man hade kampanj för matvaror lämpliga att grilla. Matavfall kan även uppstå vid leveranser av undermålig kvalitet och när förpackningar skadas i butiken. I vissa fall lämnas produkter som närmar sig eller når sin bäst före-dag i retur till gros- och producenter. Det är till exempel vanligt att brödtillverkare tar med sig gammalt bröd från hyllorna när de levererar nytt, mat- avfallet tas då oftast om hand hos tillverkarna. I var antalet dagligvarubutiker 5 551 varav de stora kedjorna ICA, , , () och Lidl sammanlagt hade 3 360 butiker . Dessa fem kedjor står för av dagligvarubutikernas omsättning.18 Övriga butiker som säljer livs- medel finns i skilda storlekar, allt från bensinmackar, kiosker, och andra butiker/kedjor utanför de stora kedjorna, upp till större enskilda butiker såsom t.ex. gränshandelsbutiker. Sedan en dom 2012 som fastslog att avfallet i matbutiken är att betrakta som verksamhetsavfall (inte kommunalt avfall) har mat- 15Avfall (2019) Avfallshantering hos storkök och restauranger. Potential till ökad käll- sortering och förebyggande. 16Delfi , statistik . 17RAMS, SCB, Statistik . 18Delfi , statistik . Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning butikerna i stor utsträckning anordnat egen avfallshantering av detta avfall. I en rapport till utredningen beskriver Svensk Dagligvaruhandel exempel på hur några olika butiker löst sin avfallslogistik. Eftersom livsmedelsbutikernas matavfall ofta är förpackade behövs ett för- behandlingssteg för att ta bort emballaget om avfallet ska kunna rötas i stället för att förbrännas. En lägre behandlingsavgift i sam- band med rötningen väger upp en ökad transportkostnad för en av butikerna. I ett annat fall har en butikskedja använt en transportör som optimerat logistikkedjan med insamling från flera butiker över kommungränserna och transporterna har minskat totalt sett. Kost- nadsbesparingar på beskrivs från två av butikerna. Ny teknik som gör att butikspersonalen inte själva behöver avlägsna för- packningarna har förbättrat arbetsmiljön. Avfallsmängderna från de nitton butiker som finns beskrivna varierar stort, mellan 0,05–0,per i omsättning. Nästan 1,2 miljoner människor arbetar inom vården, skolan och omsorgen. av dessa är sysselsatta i privat sektor. Hushållsavfallet från sjukhusen i består i snitt till av den brännbara restfraktionen, men det varierar mellan olika sjukhus, till exempel beroende på hur stor utsorteringen av matavfall är. 3.2.2Samband mellan storlek på avfallsdebiterade kunder och volym avfall har redovisat hur spridningen ser ut mellan företagens verksamhetsstorlek och avfallsvolym, se tabell 3.4. Från denna statistik kan konstatera att det är av företagen som debiteras i avfallstaxa . Dessa företag står för av allt kommunalt avfall från verksamheter i . Det stora antalet företag, , debiteras för 19Svensk (2021) Rapport . Dnr: Komm2020/00620/M 2020:05-10. 20Locums avfallsrapport 2019-avfallsrapport-per-sjukhus.pdf (). Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning sin avfallshantering och de alstrar enbart av den totala mängden kommunalt avfall från verksamheter i . Samband mellan verksamhetsstorlek och avfallsvolym Avfallsdebiterad <20 t kr Avfallsdebiterad 20 tkr -40 tkr Avfallsdebiterad 60 tkr- 80 tkr Avfallsdebiterad 80 tkr- 100 tkr Källa: Bearbetade data från Kretslopp och Vatten. 3.3Behandling av kommunalt avfall i Den behandlade mängden kommunalt avfall, i statistiken benämnt hushållsavfall, uppgick till 5 . Det som utgör verk- samheternas kommunala avfall som kommunerna har ansvar för att samla in och behandla, hanteras tillsammans med hushållens och är därmed en delmängd i den totala mängden behandlat kommunalt avfall, , se figur 3.2 Avfallsförbränningsanläggningar är konstruerade på olika sätt. Vid avfallsförbränning kan energi i form av värme, el, kyla eller ånga ut- vinnas. Avfall är ett viktigt bränsle i de svenska fjärrvärmeverken, motsvarande av landets fjärrvärmeproduktion. För en närmare beskrivning av olika anläggningstyper, se till exempel SOU 2017:83. Det finns 37 avfallsförbränningsanläggningar i . De flesta har kommunalt ägande åtminstone delvis, fem anläggningar är i privat ägo. En anläggning i ägs av statliga . En mindre del hushållssopor används som bränsle i cementugnar. importerar avfall från andra länder för att utnyttja den överkapacitet som finns och för att stödja andra närliggande länder Uppgifter från Avfall Web . Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning som saknar behandlingskapacitet. Det finns en kapacitet att för- bränna 7,1 Mton, medan det svenska behovet består av 5,3 2020. Dessutom är ytterligare nyetablering på gång så att beräknas ha kapacitet att förbränna 7,7 2025 (det svenska behovet beräknas då vara 5,6 Mton). Import sker från främst och , men även från några andra länder såsom , , , och . Plastförpackningar och plast i pappersförpackningar står för av förbränningsanläggningarnas koldioxidutsläpp. finns cirka 18 viktprocent plast kvar i det avfall som hämtas upp och körs till kraftvärmeverken. För att minska utsläpp av klimatgaser pågår ett arbete med att kunna mäta fossilt innehåll för att kunna debitera rätt avfallsalstrare, liksom med att avlägsna avfall med fossilt innehåll. etablerades en sorteringsanläggning vid , i samarbete med avfallsbolaget som beräknas medföra betydande utsläppsminskningar då stora mängder plast kan sorteras ut och skickas till materialåtervinning. En motsvarande anläggning planeras också av och Avfall vid . Även om plasten skulle sorteras ut i högre grad är den dock i liten grad anpassad för materialåtervinning.24 Vid plastsorteringsanlägg- ningen i sorteras mer än hälften bort och förbränns.25 3.3.2Biologisk behandling genom rötning eller kompostering Den biologiska återvinningen sker vanligtvis genom rötning vid en biogasanläggning. Vid dessa anläggningar produceras ungefär hälften av den biogas som tillverkas i genom så kallad samrötning. I dessa anläggningar rötas en mix av olika ursprung såsom matavfall, gödsel och avfall från livsmedelsindustrin. Av de 36 större sam- rötningssanläggningar är cirka hälften privatägda. av biogastillverkningen sker vid ett 20-tal avloppsreningsverk. Där rötas pumpbart avfall som hämtats genom slamsugning från exem- 22Katja Dvali, Profu, vid frukostmöte anordnat av om styrmedels inverkan på den svenska energiåtervinningen. 23www.stockholmexergi.se/nyheter/stockholm-exergis-verksamhet-ska-vara-klimatpositiv- redan-2025/ 24Avfall (2019) Bränslekvalitet -Nuläge och scenarier för sammansättningen av rest- avfall . , Svensk Plaståtervinning. Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning pelvis större restauranger. Merparten av biogasen uppgraderas för användning främst som fordonsgas. Totalt finns cirka 280 anlägg- ningar där rötning sker, varav en stor del är gårdsanläggningar i anslutning till ett jordbruksföretag.26 En mindre och minskande andel av den biologiska behandlingen sker vid komposteringsanläggningar. Materialåtervinning av exempelvis förpackningar, returpapper, bilar och elektronik ska ske inom ramen för producentansvar. För vissa material med hög återvinningspotential har införts pant, exempelvis på flaskor och burkar med dryck. Det finns både lagstadgade och helt frivilliga producentansvar. I den mån producentansvars- fraktioner samlas in i kommunens regi sker det på uppdrag av pro- ducentansvarsorganisationerna. Det krävs specialistkunskaper om de särskilda egenskaper som ett material eller en vara innehar och hur det på bästa sätt kan återvinnas. Det finns en stor potential för materialåtervinning av enskilda fraktioner, eftersom rena flöden enklare kan återföras med god kvalitet till samma eller liknande användning igen. I rutan nedan beskrivs ett mjukpappersflöde av torkhanddukar som ett tillverkande företag sett potentialen i att sluta cirkeln för efter användning. 26Energigas , /fakta-om-gas/biogas/karta-biogasanlaggningar/ Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning Essitys Tork PaperCircle är en tjänst som tillverkaren av pappers- handdukar erbjuder företag och organisationer. Tjänsten innebär att det förbrukade mjukpapperet, som ofta uppstår i hygienutrymmen, samlas in och materialåtervinns och blir till nya produkter. Genom att sortera ut pappershanddukar kan företaget minska mängden avfall baserat på pilot- projekt i och . Det insamlade pappret har ett värde på per ton när det går till pappers- bruket för återvinning. I den vanliga avfallshanteringen, som en del i restavfallet, utgör pappershanddukarna i stället en kostnad på 600–per ton i gate-fee när det körs till en för- bränningsanläggning. Det insamlade pappret har en hög kvalitet, med mycket liten nedsmutsning. Vid återvinning av mjukpapper till nytt mjukpapper beräknas minskade koldioxidutsläpp för en livscykel med 40 procent27. Essity har ett utvecklat system i och . I fanns ett 20-tal kunder i med dispens från aktuella kommuner eller i något fall där kommunen erbjudit sig att trans- portera torkpappret till pappersbruket. Den potentiella marknaden och återvinningspotentialen är mycket större med stora användare bland annat inom skolor, förskolor, universitet, kontor, vård- inrättningar, flygplatser och köpcenter. 3.3.4Varierande förutsättningar i landet Kommunerna ansvarar för att samla in och behandla hushållens och verksamheternas kommunala avfall. Insamlingen och behandlingen sker vanligtvis samordnat, det vill säga sopbilen hämtar upp restavfall och matavfall från både hushåll och verksamheter under samma körtur. De vanligaste typerna av behandling av det kommunala avfallet är att –förbränna restavfallet () –röta matavfallet () –kompostera matavfallet (). 27Essity (2017) Tork PaperCircle Life Cycle Assessment. Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning av kommuner samlar in matavfall separat och utbyggnaden pågår. Från större restauranger kan mat- avfallet ha gått igenom en kvarn för att samlas upp i en cistern i flytande form. I dessa fall är det en slamsugningsbil som hämtar av- fallet för att transporteras till en rötningsanläggning. 290 kommuner ska utarbeta egna renhållningsförord- ningar och de beslutar självständigt om avfallstaxor och lämplig organisationsform för att hantera avfallet. En majoritet av de svenska kommunerna anlitar efter upphandling privata entreprenörer för insamling av hushållsavfallet. Totalt samlades av mat- och restavfallet in av privata entreprenörer 2019. Övriga kommuner ut- för insamlingen i egen regi. Det är företrädesvis större kommuner som har insamling i egen regi. Som egen regi räknas insamling genom egen , kommunalförbund, gemensam nämnd eller ägt kommunalt bolag. Några kommuner har en kombination av egen regi och anlitande av entreprenörer. De har delat upp kom- munen i olika områden och har lagt ut en eller flera av dessa områden på entreprenad. Den större andelen ligger vanligtvis inom egen regi för dessa kommuner. var cirka 60 privata entreprenörer verksamma på avfallsmarknaden för insamling av mat- och restavfall i svenska kommuner. Kommunerna behöver organisera sin hantering av avfall på skilda sätt beroende av de olika förutsättningar som finns. Det finns en självklar korrelation mellan det kommunala avfallets mängd och antalet invånare, vilket naturligtvis beror på de verksamheter som behövs för att ge invånarna utbildning, vård och service såsom skolor, sjukhus, äldreboende, matbutiker och restauranger. Skillnaden från den folktätaste kommunen, , med cirka en miljon invånare till med landets minsta antal invånare på 2 400, betyder uppenbara skillnader i utmaningar för kommunens avfalls- hantering. I glesbygden kan transportavstånden vara långa, medan i tätorterna behöver många transporter samsas på samma gator och det kan vara trångt och svårt för sopbilarna att komma fram. Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning 3.3.5Avfallets fördelning på nivå En stor del av det kommunala avfallet genereras i tätbebyggda kom- muner. av avfallet uppstår i storstadskommuner eller täta kommuner nära en större stad, Se tabell 3.5. Se också kartan i kapitel 10, figur 10.1 över hur olika kommuner kategoriseras i landet. Tabell 3.5 Fördelning av hushållsavfall mellan kommuner per kommunkategori, i ton och procent Tabellen visar även invånarantal per kommunkategori nära en större stad Källa: SCB och Avfall (2020).28 Det är inte ovanligt att flera kommuner samarbetar vad gäller in- samling och behandling av avfall från hushåll och verksamheter för att skapa samordningsvinster. I södra äger exempelvis 14 kom- muner avfallsbolaget och i äger 9 kommuner Avfallshantering (AÖS). 28Avfall (2020). Hushållsavfall i siffror – kommun- och länsstatistik 2019. Mängder, ursprung och behandling av kommunalt avfall – en nulägesbeskrivning 3.3.6Befintliga behandlingsställen och upphandlad entreprenad Det finns, som nämnts tidigare, 37 avfallsförbränningsanläggningar i . , , och är de län som förbränner mest hushållsavfall. , , och har ingen egen förbränningsbehandlingskapacitet.29 Den största andelen privata avfallsentreprenörer (75 respektive ) finns i landsbygdskommuner som är mycket avlägset belägna och avlägset belägna. Om man jämför årskostnaden (viktad per hushåll) för ett avfallsabonnemang för hushållen i glesbygdskom- muner och storstadskommuner finns ingen större skillnad, se tabell 3.6. Någon motsvarande jämförelse vad gäller årskostnad för verksam- heternas kommunala avfall har vi inte hittat, men i många kommuner är avfallstaxan uppbyggd på likartat sätt för både verksamheter och hushåll. I tabell 3.6 redovisas också medelavstånd till förbrännings- anläggning respektive rötningsanläggning för de olika kommuntyperna. Tabell 3.6 Kommunalt avfall, viktad efter avfallsmängd person (kg) nära en större stad Källa: Bearbetade data från Avfall (2020)30, SCB, Energigas och Energiföretagen 29Avfall (2020). Hushållsavfall i siffror 2019. Kommun- och länsstatistik 2019. 30Avfall (2020). Hushållsavfall i siffror 2019. Kommun- och länsstatistik 2019. 4Aktörer inom avfallshanteringen och deras ansvar 4.1Avfallshantering ska ske utan att orsaka risk på människors hälsa eller miljön Den som innehar avfall enligt 15 kap. 11 § ska se till att hanteringen inte skadar eller orsakar risk för skada på människors hälsa eller miljön. Avfall ska behandlas i enlighet med avfallshierarkin. Det är den prioriteringsordning för lagstiftning och politik som med- lemsstaterna ska ha avseende förbyggande och hantering av avfall. Enligt avfallshierarkin ska avfall alltid först och främst förebyggas. För avfall som ändå uppstår ska den som behandlar avfall eller är ansvarig för att avfall blir behandlat i första hand se till att det för- bereds för återanvändning, i andra hand materialåtervinns, i tredje hand återvinns på annat sätt och i sista hand bortskaffas. Den behand- ling av avfallet som bäst skyddar människors hälsa och miljön som helhet ska anses som lämpligast, om behandlingen inte är orimlig. Vilket återvinningsförfarande som ska vidtas bestäms vid en bedöm- ning i det enskilda fallet. är ansvarig för att ta fram föreskrifter och vägled- ning, inklusive tillsynsvägledning, inom avfallsområdet och ansvarar för ett elektroniskt avfallsregister, inledningsvis över farligt avfall. Verket utarbetar efter uppdrag från regeringen förslag till nya före- skrifter på avfallsområdet. Många av uppgifter på avfallsområdet styrs genom avfallsförordningen (2020:614). Aktörer inom avfallshanteringen och deras ansvar samverkar med länsstyrelser och kommuner för att främja och stödja tillsynsarbetet. I ansvar ingår även att se till att det finns en nationell avfallsplan och ett program för att förebygga uppkomsten av avfall. är behörig myndighet när det gäller avfall som transporteras över gränser i enlighet med samt förord- ningarna (EG) 1013/2006 och (EU) 2017/852. Det innebär bland annat att det krävs att godkänner transporten. Andra centrala myndighet med ansvar inom eller med nära kopp- ling till avfall och avfallsförebyggande är bland andra , Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten, Jordbruks- verket, , , , , , , och . kan sägas ha ett stort ansvar för att verksamheternas avfall tas om hand på rätt sätt men deras roll för det kommunala avfallet är begränsat. Inom ramen för länsstyrelsernas verksamhet meddelar sålunda miljöprövningsdelegationen tillstånd till miljö- farlig verksamhet för de verksamheter som närmare anges i miljö- prövningsförordningen (2013:251). utövar tillsyn över dessa verksamheter i enlighet med miljötillsynsförordningen (2011:13). har också en överordnad roll gentemot kommunerna i tillsynshänseende, vilket närmare regleras i 26 kap. 8 § som stadgar att får förelägga en kom- mun som inte fullgör de skyldigheter som följer av kommunens tillsynsuppdrag att avhjälpa bristen. Genom avfallsförordningen har ansvar härutöver definierats för ett antal avfallsfrågor. Således är tillståndsmyndighet för yrkesmässiga trans- porter av avfall. Annan yrkesmässig hantering av avfall kan kräva anmälan till . ska föra register över verk- samheter som har tillstånd eller gjort anmälan enligt avfallsförord- ningen. Av 9 kap. 9 § avfallsförordningen framgår att ska sammanställa kommunernas avfallsplaner och lämna samman- ställningen till . I fråga om den nationella avfalls- Aktörer inom avfallshanteringen och deras ansvar planen och avfallsförebyggande programmet har länsstyrelserna och kommunerna en dialog med . Den i särklass viktigaste myndighetsrollen i fråga om det kommu- nala avfallet har kommunerna: som regelgivare och tillsynsmyndig- het. Dessutom är kommunen utförare. Avfallsområdet tillhör det område som i väsentliga delar har givits kommunen rätt att själv bestämma över. Kommunens kompetens att meddela föreskrifter på avfallsområdet regleras genom 9 kap. avfalls- förordningen där kommunen bemyndigas meddela sådana före- skrifter. Kommunen får t.ex. meddela föreskrifter om utrymmen, behållare och andra anordningar ska vara beskaffade och skötas lik- som att vissa slag av avfall ska förvaras skilt från annat avfall. Vidare kan kommunen enligt 9 kap. 1 § i förordningen meddela föreskrifter om att verksamhetsutövare ska lämna de uppgifter om avfall i sin verksamhet som kommunen kan behöva för sin renhållningsord- ning. Tillsammans med avfallstaxan är renhållningsordningen bland de viktigaste föreskrifter som kommunen meddelar i fråga om kom- munalt avfall. Enligt ska alla kommuner ha en gällande renhållningsordning som antagits av kommunfullmäktige. Renhåll- ningsordningen består av en avfallsplan och föreskrifter för avfalls- hanteringen. I avfallsföreskrifterna ska det framgå hur kommunen fullgör sina skyldigheter på avfallsområdet och vilka fastigheter som omfattas. Det är genom den kontroll som sker genom tillsynen som systemet ska fungera och det är genom tillsynen som medborgarna ska garan- teras att regelverket följs.