sou · H9B354 · 2021-07-02 00:00:00 — Om ska ta hjälp av vid bedömningen av om ett nyfött barn är statslöst, bedömer utredningen i avsnitt 4.4.3, att det i 5 § förordningen med instruktion för bör tas in en bestämmelse om att ska bistå med bedömningen av statslöshet i ärenden om folk- bokföring efter anmälan av ett barns födelse. Systemet förutsätter informationsutbyte mellan myndigheterna och innebär personupp- giftsbehandling. Automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för statslösa barn födda i regleras enligt vad som framgår av avsnitt 4.4.2 lämp- ligast i 2 § medborgarskapslagen. Den behandling av uppgifter som kommer att ske hos om ett system med automa- tiskt förvärv införs, är enligt utredningens uppfattning tillåten enligt de i avsnitt 12.1.3 angivna bestämmelserna i utlänningsdatalagen och fastställda i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt arti- kel 6.3 i dataskyddsförordningen. Det finns således inte något behov av ytterligare bestämmelser för att behandling av personuppgifter i ett sådant system ska vara tillåten. Utredningen bedömer också att har stöd för att behandla känsliga personuppgifter om myndigheten ska bistå Skatte- verket med bedömningen av om ett barn är statslöst eller inte. Några ytterligare bestämmelser för att möjliggöra för att hantera känsliga uppgifter inom ramen för automatiska förvärv av svenskt medborgarskap behövs således inte. 12.5.1De nya kraven i anmälningsärenden Bedömning: Bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen om sekretess i ärende om svenskt medborgarskap för enskilds per- sonliga förhållanden är tillämpliga vid handläggningen av anmäl- ningsärenden med de nya kraven. Några nya bestämmelser behövs därför inte. I avsnitt 7.4–7.6 föreslår utredningen att det ska införas nya krav för förvärv av svenskt medborgarskap efter anmälan. De nya kraven innebär att kommer att ta emot uppgifter som av olika skäl skulle kunna uppfattas som integritetskränkande om de lämnades ut. Det skulle t.ex. kunna röra sig om uppgifter som vid ett offentliggörande skulle kunna riskera att medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myn- dighet eller organisation av utlänningar. Ett exempel skulle kunna vara om det i ärendehandläggningen framkommer att den som an- mälan avser har varit verksam i, eller haft bestämmande inflytande över, en organisation eller grupp vars verksamhet innefattat terror- handlingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor, och sådana uppgifter skulle kunna leda till repressalier mot den som anmälan avser eller hans anhöriga i hemlandet. Det skulle också kunna röra uppgifter om en enskilds personliga förhål- landen gällande t.ex. religiös eller politisk uppfattning, vilket vid röjande skulle kunna få negativa konsekvenser för den som anmälan avser eller för utlänningens närstående i eller i hemlandet. Även kravet som utredningen föreslår i avsnitt 7.9, dvs. ett krav på att vissa sökanden, i anmälningsärenden, ska göra sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig, innebär att , på samma sätt som i naturalisationsärenden , kan komma att ta emot upp- gifter om olika typer av personliga förhållanden om t.ex. falska iden- titetsuppgifter, etnicitet och hälsotillstånd som vid ett röjande skulle kunna få negativa konsekvenser för den som anmälan avser eller någon närstående till denne. Bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen om sekretess i ärende om svenskt medborgarskap för enskilds personliga förhåll- anden (bl.a. 21 kap. 5 § och 37 kap. 1 §) är tillämpliga vid handlägg- ningen av ärenden med de nya kraven och bedöms ge tillfredsställ- ande skydd i sekretesshänseende. Detta gäller enligt utredningen även eventuella uppgifter om andra än den som anmälan avser och dennes närstående. Det finns därför inte behov av ytterligare bestämmelser. 12.5.2Befrielse från svenskt medborgarskap Bedömning: Bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen om sekretess i ärende om svenskt medborgarskap för enskilds personliga förhållanden är tillämpliga vid handläggningen av ären- den om befrielse och återkallelse av ett befrielsebeslut. Några nya bestämmelser behövs därför inte. Utredningen föreslår i kapitel 11 att bestämmelserna om befrielse i 15 § medborgarskapslagen ska ändras och att det ska införas nya bestämmelser om bl.a. samtycke från barn som har fyllt samt en möjligt att återkalla ett tidigare fattat beslut om befrielse. Upp- gifter om den sökandes person och levnadsförhållanden kommer ofrånkomligen att behöva hanteras av under utred- ningen av ansökningarna om befrielse eller återkallelse av befrielse- beslut. Utredningen föreställer sig att det under utredningen kan framkomma uppgifter om t.ex. religion, hälsa och sexuella läggning eller andra personliga förhållanden. Av 37 kap. 1 § OSL framgår att sekretess gäller i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Uttrycket personliga för- hållanden omfattar bl.a. enskilds hälsotillstånd (prop. 1979/80:2 s. 209). Befrielse från svenskt medborgarskap eller återkallelse av ett be- frielsebeslut rör svenskt medborgarskap. Eftersom bestämmelserna omfattar såväl ärenden om svenskt medborgarskap, som personliga förhållanden, kan konstateras att uppgifter om en enskilds hälsa och religion, eller andra personliga förhållanden, som utgångspunkt kommer att omfattas av sekretess, då bestämmelserna är utformade som att det råder en presumtion för sekretess. Det finns därför inte anledning att föreslå några ytterligare bestämmelser för att skydda sådana personliga uppgifter. I detta kapitel redogörs för möjligheterna för överklagande kopplade till förslagen i detta betänkande. 13.1Förvärv av svenskt medborgarskap efter anmälan Bedömning: Ett avslag på en anmälan om förvärv av medborgar- skap på grund av att de nya kraven på identitet och frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. inte är uppfyllda, kan överklagas enligt 26 § lagen om svenskt medborgarskap. Bestämmelserna om överklagande i 27 § lagen om svenskt med- borgarskap är tillämpliga vid avslag på en anmä- lan om förvärv av svenskt medborgarskap med hänvisning till säkerhet eller allmän säkerhet. Den ändrade handläggningsordningen av och i anmälnings- ärenden föranleder inga författningsändringar när det gäller före- skrifter om överklagande. I avsnitt 7.4 och 7.6 föreslår utredningen att medborgarskapslagens bestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan ska kompletteras med krav på att förvärv genom anmälan inte kan ske om den som anmälan avser är skäligen misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet, eller har varit verksam i, eller haft bestämmande inflytande över, en organisation eller grupp som är eller har varit in- blandad i terroristhandlingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor. Kraven föreslås gälla dem som fyllt . I avsnitt 7.9 föreslås att alla anmälningsbestämmelser, i vilka det föreslås införas krav enligt avsnitt 7.4–7.6, ska kompletteras med ett krav på att det måste göras sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. Eftersom de krav som utredningen föreslår utgör nya villkor för förvärv av medborgarskap efter anmälan och eller en länsstyrelses beslut enligt medborgarskapslagen får överklagas till en migrationsdomstol enligt 26 § medborgarskapslagen, utom i fall som avses i 27 §, kommer beslut om avslag med hänvisning till de nya kraven huvudsakligen att kunna överklagas enligt 26 § medborgar- skapslagen. Någon ny överklagandebestämmelse behövs därför inte. I avsnitt 7.5 föreslår utredningen att anmälningsärenden där Säker- hetspolisen föreslår avslag av skäl som rör säkerhet eller allmän säkerhet ska klassificeras som säkerhetsärenden och föreslår därför en ändring i 27 § andra stycket medborgarskapslagen. Beslut om av- slag i ett ärende om anmälan om förvärv av svenskt medborgarskap med hänvisning till säkerhet eller allmän säkerhet, som klassi- ficeras som ett säkerhetsärende, kommer därför att kunna överklagas till regeringen enligt 27 § första stycket medborgarskapslagen. Det behövs därför inte någon ny överklaganderegel avseende dessa ären- den heller. I kapitel 8 föreslås att alla anmälningsärenden flyttas över till , vilket innebär att, om utredningens förslag leder till lagstiftning, det bara kommer att vara som fattar beslut i medborgarskapsärenden. Som framgår i avsnitt 8.3 och 15.3 innebär det, under förutsättning att be- slut fattas av myndighetens medborgarskapsenheter, som är placerade i , att beslut ska överprövas av Förvalt- ningsrätten i , i sin egenskap av migrationsdomstol. Migrations- domstolens beslut kan sedan överklagas hos Migrationsöverdomstolen i enlighet med bestämmelserna i 16 kap. utlänningslagen (2005:716). I kapitel 9 föreslås att prövningen av förvärv av medborgarskap genom anmälan ska utgå från förhållandena för be- slutet och att förvärvet ska fastställas till beslutsdagen. Dessa för- ändringar påverkar inte möjligheten att överklaga. Sammanfattningsvis bedöms det inte behöva göras några författ- ningsändringar i överklagandebestämmelserna i medborgarskapslagen med anledning av de föreslagna ändringarna i bestämmelserna avse- ende anmälningsärenden. 13.2Befrielse och återkallelse av befrielsebeslut Bedömning: Ett beslut enligt lagen om svenskt medborgarskap om att avslå en ansökan om befrielse eller en begäran om åter- kallelse av ett beslut om befrielse, kan överklagas enligt 26 § lagen om svenskt medborgarskap. I kapitel 11 föreslås att det i medborgarskapslagen ska föras in en ny bestämmelse, 15 a §, om att det ska ställas krav på att en befrielse från svenskt medborgarskap inte ska få stå i strid med barnets bästa och att det ska krävas samtycke från barn som har fyllt . Det föreslås också att befrielse ska kunna vägras om det finns anledning att anta att sökanden inte själv vill befrias från sitt svenska medborgarskap. I kapitlet lämnas även förslag på bestämmelser om återkallelse av ett tidigare fattat beslut om befrielse om det fanns hinder mot bifall för beslutet om bifall i en ny 15 b § i medborgarskaps- lagen. Ett avslag på en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap kan överklagas till en migrationsdomstol. Skäl för att ändra ord- ningen för överklagande med anledning av utredningens förslag om avslag på en ansökan om befrielse finns inte. beslut om avslag på en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap ska således kunna överklagas på samma sätt och ordning som gäller . Detta innebär enligt 26 § medborgarskapslagen att det är migra- tionsdomstolen som ska pröva ett överklagande av bl.a. ett beslut som rör befrielse från svenskt medborgarskap. Som framgår av avsnitt 13.1 ovan kommer Migrationsdomstolen i att vara behörig dom- stol i första instans under förutsättning att ansökningarna prövas av medborgarskapsenheter i (jfr 16 kap. 1 § utlänningslagen och 6 § förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m.). Migrationsöverdomstol är Kammarrätten i . Vad gäller frågan om beslut att avslå en begäran om att återkalla ett tidigare fattat beslut om befrielse ska kunna överklagas, anser utred- ningen att sådana beslut ska kunna överklagas och att ordningen för överklagande ska vara densamma som gäller för beslut om befrielse. Överklagande av beslut som fattats med stöd av medborgarskapslagen regleras av 26 § medborgarskapslagen. Återkallelse av befrielsebeslut föreslås regleras i 15 b § medborgarskapslagen. ingen ny bestämmelse för att överklagande av beslut om återkallelse ska kunna ske. 13.3Automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i Bedömning: I ett system med automatiska förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa barn födda i bör ett be- slut om registrering av svenskt medborgarskap efter automatiskt förvärv kunna överklagas med stöd av befintliga bestämmelser i folkbokföringslagen. Av 1 § första stycket folkbokföringslagen (1991:481) framgår att folk- bokföring innebär fastställande av en persons bosättning samt regi- strering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatte- verkets folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokförings- databasen. Av 1 § andra stycket och 2 § folkbokföringslagen framgår att såväl barn som föds levande här i landet till en moder som är folkbokförd eller en fader som är folkbokförd och vårdnadshavare, som en födelse här i landet av en person som inte är eller har varit folkbokförd, ska registreras. Enligt 2 kap. 3 § lagen om behandling av personuppgifter i Skatte- verkets folkbokföringsverksamhet får bl.a. uppgifter om födelsetid och födelseort samt medborgarskap förekomma i folkbokföringsdata- basen. Enligt nu gällande bestämmelser i 2 § medborgarskapslagen blir barn som föds till en förälder som är svensk medborgare eller till en avliden förälder som var svensk medborgare automatiskt svensk med- borgare från födelsen. beslutar om registrering av det svenska medborgarskapet i samband med folkbokföringen. Vid be- slutet om registreringen gör således en prövning av om de formella förutsättningarna för registrering är uppfyllda, men det fattas inte något särskilt beslut om att barnet ska förvärva svenskt medborgarskap (prop. 2013/14:143 s. 18). Ett felaktigt beslut om folkbokföring rörande t.ex. en persons födelseort eller medborgarskap kan angripas med stöd av be- stämmelserna om överklagande i 38, 40 och 41 §§ folkbokförings- Samma ordning bör enligt utredningens uppfattning gälla om det införs bestämmelser om automatiska förvärv av svenskt medbor- garskap för statslösa barn födda i i 2 § 3 medborgarskapslagen. Några särskilda överklagandebestämmelser behövs således inte. Förslag: De författningsförslag som lämnas i detta betänkande ska träda i kraft . I detta betänkande lämnas förslag bl.a. om att alla anmälningsärenden om medborgarskap ska handläggas av (avsnitt 8.3), att prövningen av förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan ska utgå från förhållandena för beslutet och att för- värv av svenskt medborgarskap ska fastställas till beslutsdagen i stället för till anmälningstillfället (avsnitt 9.3). Det föreslås även att en förutsättning för medborgarskapsförvärv efter anmälan för den som fyllt ska vara att han eller hon, varken är skäligen misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet, bedöms utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet, eller har varit verksamt i, eller haft bestämmande inflytande över, en organi- sation eller grupp vars verksamhet innefattat terroristhandlingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor (avsnitt 7.4–7.6) och att de som omfattas av kraven måste göra sanno- likt att den uppgivna identiteten är riktig (avsnitt 7.9). Det finns dock vissa grupper som inte ska omfattas av de nya kraven (avsnitt 7.7.2). Det föreslås också att anmälningsärenden ska kunna klassificeras som säkerhetsärenden enligt 27 § andra stycket medborgarskapslagen. Ett beslut om avslag på en anmälan om förvärv av svenskt medbor- garskap i säkerhetsärenden föreslås kunna överklagas till regeringen. Utredningen föreslår även att vissa ändringar ska göras i medbor- garskapsförordningen. Bl.a. föreslås att det ska införas en ny bestäm- melse i förordningen som ska ge tydligare författ- ningsstöd för det informationsutbyte som förutsätts såväl i det be- fintliga kravet på hederligt levnadssätt som i utredningens förslag om nya krav i kapitel 7. Vidare föreslås t.ex. justeringar av de avgifter som tas ut av för handläggningen av anmälningsärenden (avsnitt 15.5). Utöver vad som sagts lämnas förslag på ändringar i bestämmel- serna om befrielse från medborgarskap (avsnitt 11.3.2 och 11.4.2) och i avsnitt 4.4 redogör utredningen för hur bestämmelser om automa- tiskt förvärv av medborgarskap skulle kunna se ut och hur ett sådant system skulle kunna fungera. Det lämnas också ytterligare förslag på ändringar i medborgarskapsförordningen avseende till vem en ansökan om befrielse och återkallelse av ett befrielsebeslut ska ges in. Utredningen anser att de förslag som lämnas i betänkandet bör träda i kraft . Innan förslagen kan träda i kraft krävs att och övriga berörda myndigheter anpassar sina verksamheter till förslagen när det gäller t.ex. handläggnings- rutiner och myndighetsföreskrifter. Det kan också komma att behöva göras vissa datatekniska anpassningar. Härutöver behövs för att bereda förslagen till författningsändringar inom . Mot denna bakgrund föreslår utredningen att de förslag som lämnas i betänkandet ska träda i kraft . För det fall regeringen skulle vilja gå fram med ett förslag om automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för statslösa barn födda i som diskuteras i avsnitt 4.4 har uppgett att myn- digheten behöver en förberedelsetid på mellan , från det att har fattat beslut om att systemet ska införas, för att hinna vidta de tekniska åtgärder som behövs för att systemet ska kunna tas i bruk. Detta bör enligt utredningen beaktas vid bestämmandet av en ikraftträdandetidpunkt för ett system med automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för vissa statslösa födda i . 14.2.1Automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa statslösa barn födda i Bedömning: Om bestämmelser om automatiskt förvärv införs bör födelsen av ett barn som har skett före ikraftträdandet hand- läggas enligt äldre bestämmelser i 2 § lagen om svenskt medbor- garskap. I kapitel 4 behandlas frågan om statslösa barn som föds i och som har minst en förälder som har permanent uppehållstillstånd och hemvist i , ska förvärva svenskt medborgarskap automatiskt. Utredningen bedömer i avsnitt 4.4.4 att sådana bestämmelser inte bör införas, men presenterar olika lösningar och lämnar sin syn på vad som skulle kunna vara en lämplig ordning om ett sådant system skulle införas. Utredningen anser bl.a. att bestämmelser om automatiskt för- värv för statslösa barn födda i lämpligast förs in i 2 § medbor- garskapslagen. Vidare görs bedömningen att bör ansvara för beslut om registrering av svenskt medborgarskap efter automa- tiskt förvärv, men att ska bistå med bedömningen av statslöshet för nyfödda barn födda i landet och för kontroll av om en förälder har permanent uppehållstillstånd i . Uppgifter kommer i sådana fall att behöva överföras mellan myndigheterna, sannolikt genom något slags digitalt system. Utöver vad som har sagts behöver det vid ett införande av automatiskt förvärv göras vissa ändringar i folkbokföringsförordningen (1991:749), förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folk- bokföringsverksamhet och förordningen (2019:502) med instruk- tion för (avsnitt 4.4.2). För det fall regeringen vill gå fram med ett förslag om automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap för statslösa barn födda i , har utredningen i avsnitt 14.1 ovan uttalat att det vid bestämmandet av ikraftträdandetidpunkten bör beaktas att behöver 9– 15månader på sig från det att har fattat beslut om att syste- met ska införas, för att kunna sätta det i drift och ha en fungerande handläggningsorganisation. När det gäller frågan om eventuella över- gångsbestämmelser anser utredningen att det i sådana fall bör föras in bestämmelser som reglerar att de nya föreskrifterna om automa- tiskt förvärv ska omfatta barn födda från och med ikraftträdandet, dvs. att en anmälan till om att ett barn fötts före det datumet ska handläggas utifrån de äldre bestämmelserna om förvärv av medborgarskap i 2 § medborgarskapslagen. Några ytterligare över- gångsbestämmelser kopplade till automatiskt förvärv för statslösa barn födda i bedöms inte behövas. 14.2.2Nya krav för förvärv i anmälningsärenden Förslag: De äldre föreskrifterna i 7–10, 18 och 19 §§, punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och punkt 2 i ikraftträdande- och över- gångsbestämmelserna till lagen (2014:481) om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap ska tillämpas vid handlägg- ningen av sådana anmälningsärenden som kommit in till Migra- tionsverket eller en länsstyrelse före . Äldre föreskrifter ska gälla för överklagande av a)beslut som har meddelats före , eller b)beslut i sådana ärenden som har handlagts enligt äldre före- skrifter. I kapitel 7 föreslås krav som innebär att medborgarskap efter anmälan ska kunna förvärvas av den som har fyllt bara om det har gjorts sannolikt att uppgiven identitet är riktig och han eller hon varken är skäligen misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet, bedöms ut- göra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet, eller har varit verksam i, eller haft bestämmande inflytande över, en organisation eller grupp vars verksamhet innefattat terroristhandlingar eller syste- matiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor. Författningsförslagen finns i 7 § andra stycket, 8 § tredje och fjärde styckena, 9 § andra stycket och 10 § tredje stycket medborgarskaps- lagen samt i punkt 4 andra stycket i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen om svenskt medborgarskap och punkt 2 andra och tredje styckena i ikraftträdande- och övergångsbestäm- melserna till lagen (2014:481) om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Eftersom nordiska medborgare och deras barn inte ska omfattas av de nya kraven har det gjorts vissa ändringar också i 18 och 19 §§ medborgarskapslagen. Innebörden av förslaget i avsnitt 7.4 är att även allvarlig brottslig- het som den som anmälan avser har varit skäligen misstänkt eller dömd för, före ikraftträdandet kan beaktas. Det faktum att även äldre brottslighet kan beaktas strider inte mot retroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 § regeringsformen, eftersom det inte är fråga om något straff eller någon annan brottspåföljd. Som utgångspunkt anser utredningen att det är angeläget att de nya kraven på frånvaro av allvarlig brottslighet m.m. kan börja till- lämpas så fort som möjligt, helst efter ikraftträdandet. Det skulle kunna uppfattas som märkligt att t.ex. en person som gör en anmälan om förvärv av svenskt medborgarskap före och som Säkerhetspolisen efter det datumet bedömer vara ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet inte skulle kunna dis- kvalificeras från att beviljas svenskt medborgarskap. Om de föreslagna ändringarna skulle börja tillämpas i alla inne- liggande öppna ärenden hos myndigheterna vid ikraftträdandet den 1januari 2023, skulle det emellertid innebära att länsstyrelserna, som i avsnitt 14.2.3 föreslås handlägga alla anmälningsärenden som kommer in till länsstyrelserna före det datumet, skulle behöva införa nya rutiner bl.a. avseende inhämtande av yttranden från Säkerhetspolisen. Utred- ningen bedömer att en sådan ordning även skulle innebära att vissa justeringar skulle behöva göras i vissa författningar angående person- uppgiftsbehandling. Ett alternativ till detta skulle kunna vara att länsstyrelserna lämnar över alla öppna ärenden till och att i alla ärenden börjar tillämpa de nya kraven efter ikraftträdandet. Det skulle innebära att det i ett stort antal ärenden skulle krävas att utlänningen ska göra sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig och att inhämtar upp- lysningar från Polisen och Säkerhetspolisen. Utredningen bedömer dock att ett sådant alternativ inte framstår som lämpligt av bl.a. prak- tiska skäl, inte minst om ärendena haft långa hand- läggningstider. Ett ytterligare alternativ skulle kunna vara att bara Migrations- verket börjar tillämpa de nya kraven i de ärenden som ligger inne hos myndigheten vid det tillfället. Utred- ningen anser dock att inte heller detta alternativ är lämpligt. Det skulle innebära att nordiska medborgare som anmäler ett förvärv av svenskt medborgarskap enligt t.ex. 8 § medborgarskapslagen till en länsstyrelse före skulle slippa kraven medan någon annan som gör en anmälan enligt samma paragraf till Migrations- verket skulle omfattas av kraven.