sou · H9B346 · 2021-06-17 00:00:00 — – ett snabbförfarande i brottmål – ett snabbförfarande i brottmål Utredningen om Snabbare lagföring SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott (dir. 2020:6). Som särskild utredare förordnades f.d. lagmannen . I tilläggsdirektiv (dir. 2021:6) förlängdes utredningstiden. Som sakkunniga att biträda utredningen förordnades numera kanslirådet och, fram till , numera kanslirådet . Från förordnades numera kanslirådet . Som experter i utredningen förordnades rådmannen , enhetschefen , chefsrådmannen , chefstoxikologen , kammaråklagaren , förbundsjuristen , advokaten , numera polisintendenten , områdeschefen och utredaren . Som sekreterare i utredningen anställdes rättssakkunnige . Utredningen har antagit namnet Utredningen om Snabbare lagföring. Härmed överlämnas betänkandet Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46). De sakkunniga och experterna har ställt sig bakom utredningens överväganden och för- slag. Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Förslag till lag om ändring i ...................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. ..................... 1.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.5Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932).............................................................................. 1.6 Förslag till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) ............................ 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (1964:740) med föreskrifter för åklagare i vissa Förslag till förordning om ändring i efterlysningskungörelsen (1969:293) .................................... Förslag till förordning om ändring i strafföreläggandekungörelsen (1970:60) ............................... Förslag till förordning om ändring i bötesverkställighetsförordningen (1979:197) ....................... 1.11 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:289) om särskild personutredning i brottmål, m.m...... 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:1763) med särskilda bestämmelser om unga Förslag till förordning om ändring i förordningen (1997:406) om offentlig försvarare m.m. .............................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i 1.15Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:971) med instruktion för ......... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:976) med instruktion för ......... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1073) med instruktion för ................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården................. Förslag till förordning om ändring i delgivningsförordningen (2011:154)..................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för ............ Uppdraget och dess genomförande .............................. Hur arbetet har bedrivits........................................................ Sammanträden med sakkunniga och experter ...................... Kontakt med myndigheter och andra ................................... Snabbförfarande i brottmål......................................... Erfarenheter från försöksverksamheten ................................ Statistik i projektet –2021 .................... Beståndsdelarna i det utvecklade snabbförfarandet ................ 3.4Från försöksverksamhet till ett permanent snabbförfarande i brottmål................................................... Försöksverksamheten ska bli permanent............. Tidsmodeller i snabbförfarandet .......................... 3.4.5Preliminär tid för huvudförhandling eller yttrandefrist inför avgörande utan 3.4.8Utgångspunkter för den rättsliga regleringen av förvaltningsmyndigheternas deltagande i Regleringen i förundersökningskungörelsen ....... 3.4.10Regleringen av domstolarnas deltagande Tillgänglighetsdelgivning ska även kunna användas för redan upprättade handlingar ........... Förberedelser för nya aktörer .............................. 3.6.3Fortsatt utveckling och uppföljning av Snabbare 3.6.4Behov av en straffrättslig översyn av påföljdsbestämning vid återkommande återfall Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser...................... Fortsatt utveckling av förenklad delgivning i brottmål m.m. .. Förenklad delgivning ska kunna användas vid talan om undanröjande av villkorlig dom ............ Förlängning av tidsfristen för förenklad delgivning i brottmål............................................. 4.3.3Information om förenklad delgivning i brottmål ska kunna delges genom en ljud- och bildöverföring (videolänk) ................................... 4.3.4Regleringen av vilka befattningshavare som får delge information om förenklad delgivning 4.4Anpassning av förenklad delgivning till modern 4.4.1Behov av flera sätt att kommunicera 4.4.2Ett kontrollmeddelande ska inte behövas vid 4.4.3Handlingar ska vid förenklad delgivning kunna skickas på elektronisk väg med en allmän infrastruktur för säkra elektroniska försändelser (Mina meddelanden)............................................. förkortas vid förenklad delgivning ....................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...................... BRU:s betänkande SOU 2003:74 ......................... (SOU 2013:17) ........... 5.3 Gällande rätt .......................................................................... Hinder för strafföreläggande ................................ 5.3.4Innehållet och godkännande av Allmänt om strafförelägganden ............................ 5.4.2Strafföreläggande i jämförelse med domstols 5.4.3Strafföreläggande vid olika rattfylleribrott och vid återfall av brott ................................................ Strafföreläggande med villkorlig dom .................. Böter och villkorlig dom som påföljd .................. Antal och andel godkända strafförelägganden..... Strafförelägganden i försöksverksamheten .......... 5.5 Behov av en förändring av strafförelägganden.................... Åklagaren ska ha kvar ansvaret för 5.5.2Ingen omfördelning mellan strafföreläggande 5.5.4Fler sätt att erkänna brott och godta 5.6 Förslag om ett reformerat system med strafföreläggande ... 282 5.6.1Kravet på att alla brott av den misstänkte ska ingå i strafföreläggandet tas bort.......................... 5.6.2Ny möjlighet till förhandsgodkännande av strafföreläggande i stället för fullmaktsförfarande .. 286 5.6.3Strafföreläggande med villkorlig dom ska kunna användas i flera fall än ....................... 5.6.4Strafföreläggande ska kunna utfärdas med ett villkorat åtalsbeslut ................. Enklare att godkänna strafföreläggande .............. Åklagarens handläggning av strafförelägganden.... 5.6.8Betalningstid för böter och annan betalningsskyldighet på grund av strafföreläggande och föreläggande Sekretess i strafföreläggande ................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser...................... Uppdelad handläggning av åtal och deldom mot 6.1.3Bestämmelserna i om flerfaldig brottslighet och ny påföljd efter tidigare dom .... 6.2 Kartläggning och statistik .................................................... Behov av att dela upp handläggningen ................. 6.3.2Hinder mot uppdelad handläggning och deldom vid särskilda skäl bör tas bort .................. En reform bör gälla generellt ................................ 6.4Förslag om utökade möjligheter till uppdelad handläggning och deldom mot samma tilltalad vid flera 6.5Behov av en straffrättslig reform vid straffmätning av Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...................... Snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare ..... Unga lagöverträdare i straffprocessystemet ........ Skyndsamhetskrav i ungdomsärenden ................. Rätt till offentlig försvarare .................................. Ett snabbt avgörande............................................. Försöksverksamheten 2019–2021 ........................................ 7.4.1Åtgärder som behövs för att försöksverksamheten ska kunna övergå till en Brottstyper i försöksverksamheten ...................... Tidsmål i projektet ................ Skyndsam delgivning av misstanke...................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser...................... 8Brottsbekämpande myndigheters och domstolsväsendets tillgång till inkomstuppgifter från 8.3Förslag om brottsbekämpande myndigheters och domstolsväsendets tillgång till inkomstuppgifter i Sekretess i allmän domstol ................................... Sekretess under förundersökningen eller hos de brottsbekämpande myndigheterna........... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser...................... Enklare och rättvisare system för att återbetala kostnader till staten för provtagning och analys av blod, urin och saliv i brottmål................................ 9.2Förslag på ett system med taxa för provtagning och analys av blod, urin och saliv ........................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser...................... Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ......... Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. ................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).............................................. Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932)............................................................................ – vuxna lagöverträdare .................................................. Justitiekanslerns granskning – unga lagöverträdare... Försöksprojekt för ökad uppklaring av mängdbrott som genomfördes i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande Förundersökningskungörelsen (1947:948) lokalpolisområde, polisiär verksamhet i en del av eller i en eller flera kommuner Lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser Nationellt forensiskt centrum, en avdelning inom som utför forensiskt Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) polisområde, ett större område där ett eller Regeringsformen (1974:152) Tryckfrihetsförordningen (1949:105) En särskild utredare ska utreda ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott. Den försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål som pågår har visat positiva resultat. Arbetet med att ut- veckla rättsväsendets förmåga att snabbt utreda och lagföra brott bör fortsätta. Det är viktigt för människors trygghet och deras förtroende för rättsväsendet att brott möts av en snabb reaktion från samhället. –föreslå de åtgärder som behövs för att permanenta möjligheten att handlägga brottmål i ett snabbförfarande, –ta ställning till om den särskilda möjligheten att handlägga brott- mål med lagöverträdare under i ett snabbförfarande bör permanentas, –analysera hur förenklad delgivning kan utvecklas för att effektivi- sera delgivningsförfarandet, –analysera hur systemet med strafföreläggande kan utvecklas för att även i fortsättningen utgöra ett snabbt och effektivt alternativ till prövning i domstol, och –analysera och ta ställning till om reglerna om uppdelad hand- läggning av åtal och deldom är ändamålsenliga för ett snabbförfar- ande. Under förutsättning att det ryms inom tiden för uppdraget är utred- aren oförhindrad att ta upp och lämna författningsförslag i frågor som har ett direkt samband med de frågeställningar som ska utredas Det ingår inte i uppdraget att lämna förslag som gäller den straffrättsliga regleringen i . Uppdraget skulle inledningsvis redovisas . I tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden till . Beskrivning av snabbare lagföring Snabbare lagföring bygger på tre delar: Figur 1 Tre delar i Snabbare lagföring Arbetssättet innebär att polisen direkt i samband med ett brott genomför långtgående utredningsåtgärder, t.ex. förhör med den misstänkte och andra personer. Polispersonal i yttre tjänst får i sitt arbete stöd per telefon av en jourhavande förundersökningsledare. Syftet är att förbättra kvaliteten och ge stöd och hjälp i utrednings- arbetet. Det skapar också möjlighet till att polispersonal i yttre tjänst får återkoppling på sitt arbete. I många fall kan brottsutredningen avslutas direkt på brottsplatsen. I annat fall kan förundersöknings- ledaren besluta om hur brottsutredningen ska bedrivas. Arbetssättet innebär att det går snabbt att utreda och lagföra enklare brott som t.ex. trafikbrott, tillgreppsbrott och narkotikabrott. I försöksverksamheten har ett särskilt tillfälligt regelverk tillämpats som möjliggjort snabbare lagföring i praktiken. Det handlar fram- för allt om möjligheten till tillgänglighetsdelgivning och utfärdande av strafföreläggandefullmakt (se nedan mer utförligt om detta). När tillgänglighetsdelgivning har använts har det varit möjligt att ge besked till den misstänkte om en preliminär tid för huvudförhand- ling i tingsrätten. Det har möjliggjort en snabb domstolsprövning efter brottet och inneburit små möjligheter för den misstänkte att förhindra eller fördröja processen. har den misstänktes rättigheter tillvaratagits när det t.ex. gäller rätten till offentlig för- svarare. Om den misstänkte har erkänt gärningen har han eller hon med en fullmakt för strafföreläggande kunnat lämna ett erkännande direkt som sedan legat till grund för att åklagaren ska utfärda ett strafföreläggande. Den misstänkte har därigenom kunnat lagföras snabbt. Samverkan bygger på ett administrativ samordnande mellan polis, åklagare och domstol. Även Kriminalvården och Rättsmedicinal- verket har varit involverade i samverkan. Samverkan har bedrivits både lokalt och på nationell nivå. Samverkan har i stor utsträckning bidragit till att skapa en bra helhet och möjliggör en snabbare lag- föring av enklare brott i praktiken. Försöksverksamheten 2018–2021 Försöksverksamheten har byggts ut successivt. Verksamheten inled- des i tre lokalpolisområden i norra . Sedan byggdes den ut i hela norra för att omfatta hela polisregion som omfattar och . utökades försöksverksamheten till varje polisregion i hela landet, dock endast till en mindre del i varje region. Försöksverksamheten har utvärderats av . Utvärderingen visade att verksamheten överlag fungerat bra och att handläggningstiderna förbättrats. Det lyftes också fram vissa risker och problem. Även Justitiekanslern har närmare granskat försöks- verksamheten och konstaterade att den fungerat mycket väl. I gransk- ningen lyftes också en del aspekter som kunde förbättras. stor omfattning och snabb handläggning Försöksverksamheten har gått från att bedrivas i liten omfattning till att nu omfatta en stor del av hela rättsväsendets verksamhet. avgjorde domstolarna i försöksverksamheten över 8 000 brott- mål. Den genomsnittliga handläggningstiden från brott till domstolens avgörande uppgick . Det föreslås att ett permanent snabbförfarande ska införas i landet 2023. De författningsändringar som möjliggör ett införande föreslås träda i kraft . Principerna i det permanenta snabbförfarandet Som utgångspunkt bör brott som är lätta och snabba att utreda kunna ingå i snabbförfarandet. Brottet bör typiskt sätt inte ta längre än att utreda. Lagöverträdare under ska inte ingå i snabbförfarandet utan ingår i ett särskilt och separat snabb- förfarande för unga lagöverträdare. Nya brottstyper och en fortsatt utveckling Det föreslås att det ska vara möjligt att utveckla snabbförfarandet och inkludera nya brottstyper, t.ex. våld och hot mot tjänsteman eller våld och hot mot personal i offentliga miljöer, exempelvis butiks- anställda samt i viss utsträckning även brottslighet som inte utreds direkt på brottsplatsen, t.ex. brott av svårdelgivna eller brottsaktiva personer, personer i kriminell miljö eller personer med hemvist utom- lands som riskerar att anhållas eller häktas för att säkerställa lagföring. Målsättning med 2–från brott till avgörande Det införs inga särskilda tidsfrister för handläggningen i snabbförfar- andet. I stället ska, precis som under försöksverksamheten, olika mål- sättningar för handläggningen tillämpas. När en förundersökning färdigställs direkt i samband med brottet ska huvudförhandling kunna hållas eller saken avgöras från brottet. När förundersökningen inte kan färdigställas direkt på brottsplatsen på grund av behov av ytterligare utredningsåtgärder, t.ex. förhör eller analys ska huvudförhandling kunna hållas eller saken avgöras från brottet. Preliminär tid för huvudförhandling eller avgörande Under försöksverksamheten har den misstänkte i samband med brottsutredningen fått en preliminär tid för huvudförhandling. Det finns skäl att behålla denna ordning. Det finns dock behov av att förtydliga informationen till den misstänkte om att tingsrättens mål kan avgöras utan huvudförhandling. Det förtydligas också att det ska vara möjligt för tingsrätten att flytta den preliminära tiden för huvudförhandling i vissa fall. Om brottet som utreds kan leda till fängelse finns det i vissa fall behov av att utreda den misstänktes personliga förhållanden för att ta fram ett underlag för domstolen att kunna bestämma rätt påföljd. En sådan utredning genomförs av Kriminalvården efter beslut av domstol eller i vissa fall av åklagare. Det föreslås att förundersök- ningsledaren, t.ex. inom , ska vara behörig att fatta beslut om personutredning. Det är nödvändigt för att inte försena processen och för att den misstänktes ev. behov av stöd och hjälp snabbt ska klarläggas. Regleringen om samråd och samverkan anpassas för att möjlig- göra snabba personutredningar. I samband med att en förundersökning är avslutas ska den miss- tänkte underrättas om det och få möjlighet att ta del av utredningen och begära komplettering. I försöksverksamheten har en undantags- bestämmelse tillämpats som innebär att en sådan underrättelse inte behöver delges om det för brottet inte är föreskrivet strängare straff än fängelse . Den s.k. treårsregeln föreslås bli permanent i snabb- förfarandet. Dessutom föreslås en ökad möjlighet att sända en under- rättelse elektroniskt utan krav på delgivning. Det föreslås också en möjlighet att delge en underrättelse för de lindriga brotten genom s.k. spikning och kungörelsedelgivning. I snabbförfarandet tillämpas en rad olika bestämmelser om förunder- sökningen, delgivning och strafföreläggande. Bestämmelserna som reglerar dessa verktyg blir permanenta och allmänt tillämpliga när snabbförfarandet införs i landet. Det föreslås att , , Rätts- medicinalverkets, Kriminalvårdens och uppgifter att samverka i snabbförfarandet ska regleras i förordning. Det föreslås att det införs en särskild bestämmelse i förundersök- ningskungörelsen (1947:948) som reglerar snabbförfarandet under brottsutredningen. Brott av enkel beskaffenhet som kan utredas direkt eller från brottet ska ingå i ett särskilt snabb- förfarande under utredningen av brottet. Det föreslås att det införs en särskild bestämmelse i som reglerar tingsrätternas deltagande i snabbförfarandet. Varje tings- rätt ska tillämpa ett snabbförfarande för att skyndsamt avgöra vissa brottmål. I förfarandet ska ingå de brott som har handlagts i ett sär- skilt snabbförfarande under utredningen av brottet, om det inte är olämpligt. Tingsrätten ska regelbundet samverka med berörda myndig- heter i frågor om snabbförfarandet. Målsättningen för tingsrättens handläggning är att brottmål ska avgöras inom 2–från brottet. En ytterligare målsättning för handläggningen är att huvud- förhandling ska hållas från den tidpunkt då den till- talade delgavs stämning. Det bedöms inte finnas behov av någon särskild reglering för hand- läggningen i hovrätten. Hovrätten ska prioritera snabbförfarandemål framför andra mål som inte är brådskande. ska leda och samordna ska framöver ansvara för att samordna och leda verksamheten med Snabbare lagföring. Arbetet ska inledningsvis in- rikta sig på införandet i hela landet och därefter övergå till ett fortsatt utvecklingsarbete. Det föreslås att regeringen ska ge i uppdrag att överväga att inrätta en särskild och fristående funktion som ansvarar för verksamheten inom Snabbare lagföring, analysera vilket lednings- behov som finns för verksamheten och överväga hur ledningsfunk- tionen närmare ska utformas och närmare analysera hur behovet av kompetensförsörjningen av förundersökningsledare ska lösas och vidta de åtgärder som är nödvändiga. Samverkan är en viktig del och ska fortsätta att ske med myndig- heterna och domstolarna på lokal och nationell nivå. Införandet av ett permanent snabbförfarande i brottmål bedöms leda till flera brottsutredningar om enklare brott och därmed till fler brottmål i domstolarna men inte nödvändigtvis till ett ökat resurs- behov eller ökade kostnader. En förutsättning för att snabbförfaran- det inte ska leda till ökade kostnader eller negativa konsekvenser är dock att det styrs och organiseras på rätt sätt. Snabbförfarandet i sig innebär en bättre resursanvändning och en mer rationell hantering av mängdbrott hos framför allt polisen och domstolarna. Tillgänglighetsdelgivning är en viktig del av snabbförfarandet och är en av faktorerna som möjliggör en snabb lagföring. Den absoluta merparten av de som åtalas för brott i försöksverksamheten delges med tillgänglighetsdelgivning. Delgivningssättet bidrar till snabbare genomströmningstider och till en mer tillförlitlig delgivningsverk- samhet. Tillgänglighetsdelgivning innebär att delgivningsmottagaren får del- ges en handling genom att den hålls tillgänglig hos en myndighet, eller på en annan plats som myndigheten beslutar, från och med en i förväg bestämd tidpunkt (tillgänglighetsdelgivning). Principerna för tillgänglighetsdelgivning utformas på samma sätt som under försöks- verksamheten. För att tillgänglighetsdelgivning ska kunna användas krävs att delgivningsmottagaren vid ett personligt sammanträffande eller genom ljud- och bildöverföring fått information om sådan del- givning kan komma att användas. Tillgänglighetsdelgivning innebär till skillnad från andra delgiv- ningssättet att den som ska delges behöver ta en större ansvar för att följa processen och hålla sig uppdaterad. Delgivningssättet är därför i många avseenden mer ingripande än andra delgivningssätt men har den fördel att domstolen mycket snabbt kan delge den tilltalade och framför allt hindra den tilltalade från att undanhålla sig delgivning. Tillgänglighetsdelgivning i delgivningslagen och Det föreslås att regleringen om tillgänglighetsdelgivning införs i del- givningslagen men att delgivningssättet endast ska få användas i de fall som särskilt anges i lag. Tillgänglighetsdelgivning ska enligt bestäm- melser i få används i brottmålsprocessen, under förundersökningen för slutunderrättelse och för talan om undan- röjande av villkorlig dom och skyddstillsyn. Ett nytt sätt att använda tillgänglighetsdelgivning – omedelbar tillgänglighetsdelgivning Det föreslås också att det införs en uttrycklig möjlighet att använda tillgänglighetsdelgivning för redan tillgängliga och upprättade hand- lingar, s.k. omedelbar tillgänglighetsdelgivning.