sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Det finns olika definitioner av vilka elever som kan anses fler- språkiga. Därför använder vi oss i detta kapitel av beskrivningen ”elever med annat modersmål än svenska”, eftersom detta bättre ringar in målgruppen för de förslag som utreds här. I talas , förutom svenska, över 200 olika modersmål. Trots detta lever det kvar en enspråkighetsnorm som har sin grund i att historiskt har sett sig som enspråkigt, trots att detta knappast kan anses ha varit fallet fullt ut, eftersom det alltid har fun- nits nationella minoriteter och ursprungsbefolkning i landet som har talat ett annat språk än svenska i första hand.5 , som har studerat hur elever på språkintroduk- tionsprogrammet upplever sin skolgång, bekräftar inte bara den ovan beskrivna bilden av svenskans särställning utan också att olika 3Ett exempel på sådant arbetssätt är genrepedagogik. Den genrepedagogiska modellen syftar till att stegvis, med hjälp av en explicit undervisning, stötta eleverna att utveckla inte bara sitt vardagsspråk utan även ett effektivt skolspråk. Källa: oss/vanliga-fr%C3%A5gor/grundskola/vad-%C3%A4r-genrepedagogik-1.96361 4Greppa språket - Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet. Flerspråkighet som resurs. /download/18.75bdbbb116e7434ebf834f/1574760735038/Flersprakighet- som-resurs-tore-otterup-20180418.pdf Språkstärkande undervisning för elever språk har olika status i Sverige6, vilket också får betydelse för elever- nas skolgång. Elever med vissa modersmål upplever att deras kun- skaper på modersmålet7 inte värderas särskilt högt i skolan, och att det framför allt är svenskan som är viktigast att behärska för att man ska bedömas vara kompetent.8 Detta bidrar i sin tur till det som be- skrivs närmare i avsnitt 10.2.6, att elevernas kunskaper i andra ämnen riskerar att bedömas efter elevernas (bristande) kunskaper i det svenska språket, snarare än efter deras ämneskunskaper. Undervisning för elever med annat modersmål än svenska Som tidigare nämnts är det av stor betydelse för en nyanländ elevs studieframgång vid vilken ålder eleven har börjat i svensk skola. Språkforskaren bekräftar detta och jämför i sin forskning elever som är nyanlända i skolan med elever som är födda i men har ett annat förstaspråk än svenska samt med elever som anländer till i samband med skolstart. beskri- ver att de elever som är födda i men har ett annat förstaspråk kan ha en god kommunikativ förmåga på svenska men ett mindre ordförråd än förväntat. kan dessa elever ha ett större ord- förråd på sitt förstaspråk än på svenska, vilket skulle behöva tas tillvara i undervisningen.9 Elever som anländer till vid skolstart hamnar i en situa- tion där de ska lära sig läsa och skriva på ett för dem främmande språk. Elever som anländer till den svenska skolan senare kan i sin tur delas upp i de som helt saknar tidigare skolerfarenhet och därmed även formella språkkunskaper och de som har ett skolkapital med sig från sitt hemland. Dessa elever har olika behov av stöd som skolan behöver kartlägga och tillmötesgå. Alla elever har dock nytta av att få använda alla sina språkliga kompetenser vid inlärning av ämnes- 6Till exempel har engelska generellt hög status, medan sådana språk som många elever har med sig från sitt hemland, som arabiska, kurdiska och kaldeiska inte värderas lika högt. 7I detta kapitel används båda begreppen modersmål och förstaspråk för att beskriva det språk som eleverna har hunnit utvecklas mest i och ofta använder i hemmet som då också är ett annat språk än den svenska som de ska lära sig. 8Hassan .”Jag kan mycket, men inte på svenska” Nyanlända gymnasieelevers språkliga tillgångar i relation till det svenska språket. /download/18.32744c6816e745fc5c357/1574180774817/Artikel_Flerspra kighet_HasssanSharif.pdf. Transspråkande – bakgrund, teorier och praktiknära exempel. /download/18.75bdbbb116e7434ebf8351/1574760775997/kunskapsutvec kling-gudrun-svensson-20180418.pdf. Språkstärkande undervisning för elever kunskaper och för att främja språkutvecklingen i svenska och detta gäller inte enbart nyanlända elever.10 Att se till att eleverna får ett gott ordförråd handlar inte bara om nyan- lända elever, (…) många andra elever har inte fått ett tillräckligt inflöde av de allmänt kunskapsrelaterade men lågfrekventa orden som det för- väntas att barn ska ha tillägnat sig vid skolstart.11 I skolan krävs ofta att de flerspråkiga12 eleverna ska kunna ta till sig ibland ganska abstrakta och specificerade ord och begrepp utan stöd av förstaspråket, men forskning om transspråkande13 (…) visar att kunskapsinhämtning på andraspråket underlättas om eleverna använder alla sina språk- liga resurser.14 - s. 3. Elevernas språkliga kunskaper i modersmålet och i svenska kan skilja sig mycket åt. Många har ett väl utvecklat modersmål, men deras kunskaper i svenska är nästan obefintliga. Andra kan ha kommit längre i sin svenskinlärning men sakna viktiga delar i modersmålet. Det betyder att det kan finnas begränsningar i såväl första- som and- raspråket hos eleverna.15 Hur undervisningen i svenska språket läggs upp för elever med annat modersmål än svenska och i vilken mån de får tillgång till stöd på modersmålet är därför avgörande för deras möjligheter att kunna lära sig språket och kunna ta sig vidare i det svenska utbildningssystemet. I ett betänkande om modersmålsundervisningens betydelse för andraspråksinlärningen sammanfattas forskningsläget på följande sätt: 11Författaren hänvisar till och . 12Utredningen har valt att definiera dessa elever som elever med annat modersmål än svenska, så som det används i skolans styrdokument. Begreppet ”flerspråkighet” i en bredare definition kan tolkas som att det inkluderar samtliga elever i svensk skola enligt Gemensam europeisk referensram för språk (). 13Författaren hänvisar t.ex. till . 2014 samt & Persad. Den svenska benämningen transspråkande har sitt ursprung i en internationell beteckning på begreppet ”translanguaging” som åsyftar människans användning av alla språkliga resurser vid kommuni- kation med andra och i det egna inre tänkandet. Detta innebär en växling mellan språken, in- och utflöde på exempelvis två språk. Resultatet av ständiga övergång mellan språken uppfattas att vara framgångsrikt inte bara för elevernas utveckling av de båda språken utan också för deras ämnesutveckling. Transspråkande – bakgrund, teorier och praktiknära exempel. /download/18.75bdbbb116e7434ebf8351/1574760775997/kunskapsutvec kling-gudrun-svensson-20180418.pdf. 15Shidrokh, N. Minioriteteselevers ord- och begreppsutveckling på första och andraspråket, i , M. (red.) Tvåspråkiga barn och skolframgång –mångfalden som resurs. : , 1999. Språkstärkande undervisning för elever (…)andraspråkselevers möjlighet att fortsätta använda och utveckla förstaspråket parallellt med att de lär sig andraspråket i utbildningssam- manhang stärker deras kunskapsutveckling och inverkar positivt på de- ras utveckling av både första- och andraspråket. Genom forskningen vet man nämligen att det tar att lära sig ett andraspråk, särskilt innan det kan fungera som ett lika effektivt verktyg för kunskapsinhämtning som ett förstaspråk.16 - s. 100. Det är tydligt att elever med kort bakgrund i har ett stort behov av att fortsätta utveckla sitt förstaspråk med sitt andraspråk. Det råder dock brist på modersmålslärare, studiehand- ledare och lärare i svenska som andraspråk och det förs även diskus- sioner om innehållet i ämnet svenska som andraspråk som beskrivs närmare i följande avsnitt. 10.2Skolämnet svenska som andraspråk De flesta nyanlända elever lär sig svenska genom skolämnet svenska som andraspråk (sva). Ämnets karakteristika, eleverna som läser ämnet samt tillgång till behöriga lärare i svenska som andraspråk diskuteras vidare i följande avsnitt. 10.2.1Utveckling av svenska som andraspråk och ämnets innehåll Det var först som en form av ”svenska som andraspråk” för skolbarn började anordnas. Anledningen var den då ökande arbets- kraftsinvandringen och upptäckten av att inlärningen av det nya landets språk inte alltid var så enkel.17 Förståelsen för att invandrare behöver verktyg för sin andraspråksinlärning fanns alltså . Trots det dröjde det innan svenska som andra- språk blev ett eget undervisningsämne. hade det endast erbjudits i form av stödundervisning. infördes ämnet i gymna- sieskolan, 1995 i och 1997 likställdes betyg i svenska 16För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering. Modersmålsundervisning och studie- handledning på modersmål. 17Hyltenstam, K. Inledning, i (red.) med svenska som andraspråk – ett referensmaterial. : , 1999. Språkstärkande undervisning för elever som andraspråk med svenska som behörighetsgivande vid antagning till universitet eller högskola.18 I kursplanen för svenska som andraspråk för be- skrivs först ämnets syfte, därefter dess centrala innehåll samt de där- till hörande kunskapskraven precis som för alla andra skolämnen. Kort sagt är syftet med både svenska och svenska som andraspråk att eleverna utvecklar kunskaper i och om det svenska språket. Båda ämnena ska också stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva, och eleverna ska få möta skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Formuleringarna i kursplanerna för de två ämnena är snarlika men det finns några skillnader.19 I det centrala innehållet ska undervisningen i ämnet svenska t.ex. omfatta språkbruk i och samt de nationella minoritetsspråken i , men detta är ett område som inte ingår i kursplanen i svenska som andra- språk.20 Undervisningen i svenska som andraspråk ska omfatta me- ningsbyggnad på svenska i jämförelse med elevens modersmål, vilket inte behövs för elever som läser svenska. Att det finns vissa skillna- der blir tydligast när man läser kursplanerna tillsammans med Skol- verkets kommentarmaterial om ämnet svenska som andraspråk.21 motiveras de stora likheterna redan i kommentar- materialets inledande text: Kursplanen i svenska som andraspråk är skriven utifrån antagandet att en elev som börjat läsa svenska som andraspråk i årskurs 1 och sedan läst det under hela sin grundskoletid, ska ha sådana kunskaper i svenska att hon eller han kan läsa svenska i gymnasieskolan. Svenska som andraspråk är inte en lättare kurs än svenska. Däremot finns det en del inslag som skiljer sig åt i de båda ämnena, eftersom den som lär sig ett andraspråk kan behöva ett annat fokus än den som läser sitt moders- mål.22 Det finns inget särskilt svenskämne för nyanlända elever. Elever som är nyanlända ska således läsa svenska som andraspråk enligt samma kursplan och bedömas enligt samma kunskapskrav som elever som har varit i eller är födda här. 18Svenska som andraspråk i praktiken. 19Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, Lgr11. För ytterligare jäm- förelser hänvisas läsaren t.ex. till svenska som andraspråk i praktiken. En intervjustudie om hur skolor arbetar med svenska som andraspråk i årskurs 7–9. 20Inför kommer reviderade kursplaner för alla ämnen att införas. Kursplanen i svenska som andra språk kommer bl.a. att ha en tydligare andraspråks- karaktär än ämnet svenska. 21Kommentarmaterial till kursplanen i svenska som andraspråk. Språkstärkande undervisning för elever det skolrelaterade språket, dvs. det språk som behövs för att kunna läsa, förstå och tillägna sig kunskaper ur läromedel kräver en hög ab- straktions- och kognitiv nivå. Det kan ta upp till att nå dit, beroende på barnets ålder vid ankomst till landet som en elev endast räknas som nyanländ under fyra år.23 Nyanlända elever kan inledningsvis få en del av sin undervisning i en förberedelseklass. Rektor får besluta om detta för elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. Men så fort skolan bedömer att eleven har tillräckliga kunskaper i svenska för att följa undervisningen i ett ämne i sin ordinarie undervisningsgrupp på heltid ska man avbryta undervisningen i förberedelseklass i det ämnet. Det betyder att undervisningen i olika ämnen efter hand flyttas över till den ordina- rie undervisningsgruppen i takt med att elevens kunskaper ökar. En elev får inte ges undervisning i förberedelseklass än två år.24 Detta beskrivs mer i detalj i kapitel 5. Nyanlända elever kan också under högst få mer under- visning i svenska eller svenska som andraspråk än andra elever i samma årskurs hos huvudmannen enligt prioriterad timplan. Beslut om prioriterad timplan får fattas av rektor om det behövs men syftet är att eleven ska kunna tillgodogöra sig under- visningen i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. Ny- anlända elever på högstadiet har dessutom möjlighet att läsa enligt en anpassad timplan som innebär avvikelser från de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen. Därmed kan eleven ges mer undervisning i ett antal utvalda ämnen och mindre undervisning i andra ämnen enligt vissa regler. Prioriterad och anpassad timplan be- skrivs mer i detalj i kapitel 5. Det ska särskilt nämnas att det i princip inte görs några undantag i behörighetskraven till de nationella gymnasieprogrammen för ny- anlända elever.25 Elever som får vissa undervisningsäm- nen bortprioriterade till förmån för undervisning i svenska eller svenska som andraspråk behöver därför även ges möjlighet att läsa de övriga ämnen som behövs för att de ska kunna uppnå behörighet, vilket kan vara en utmaning för både eleven och skolan. 23Otterup, T. Nyanlända elevers språkutveckling, i Kästen-Ebelin, G. & , T.(red.) En bra början. : , 2020. s. 61–79. 243 kap. 12 f § tredje stycket skollagen. 25Enligt 16 kap. 32 § skollagen finns vissa möjligheter att få undantag för engelska om man inte läst det i sitt hemland. Språkstärkande undervisning för elever 10.2.2Vilka elever är berättigade till att läsa svenska som andraspråk? I skolförordningens 5 kap. 14 § beskrivs att i ska svenska som andraspråk anordnas, om det behövs, för följande ele- ver: •Elever som har ett annat språk än svenska som modersmål. •Elever som har svenska som modersmål och som har tagits in från sko- lor i utlandet. •Invandrarelever som har svenska som huvudsakligt umgängesspråk med en vårdnadshavare. Det är rektor som beslutar om en elev ska läsa svenska som andra- språk. Ämnet ersätter undervisning i ämnet svenska. På för svenska som andraspråks (NC) webb- plats framhålls att det faktum att det är rektor som bestämmer inne- bär att rektor måste ha kunskap om de två svenskämnena. Ofta de- legeras dock frågan till en andraspråkslärare som gör bedömningen. Alla elever som bedöms vara i behov av undervisning i svenska som andraspråk har rätt att läsa detta ämne. Bedömningen kan göras med hjälp av vardagliga observationer, språkutvecklingsanalyser samt olika kartläggnings- och diagnostiska material. Rätten till undervisning i svenska som andraspråk gäller alltså oavsett vilken språknivå eleven befinner sig på eftersom alla elever har rätt till undervisning utifrån sina egna förutsättningar: Undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Den ska främja elevernas fortsatta lärande och kunskapsutveckling med utgångspunkt i elevernas bakgrund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper.26 Enligt 17 kap. 14 a § skollagen ska nyanlända elevers kunskaper även bedömas när de tas emot vid introduktionsprogrammet språkintro- duktion. Det innebär att elevens bakgrund, skolerfarenheter, språk- och ämneskunskaper samt eventuella yrkeserfarenheter ska kartläggas. Språkintroduktion ska innehålla undervisning i grundskoleämnena svenska eller svenska som andraspråk men också, som vi nämnt tidi- gare, andra ämnen som eleverna behöver för sin fortsatta utveckling. 261 kap.4 § skollagen (2010:800). Språkstärkande undervisning för elever Elever på språkintroduktion läser svenska som andra språk enligt kursplaner. Efter ändringar i gymnasieförordningen kan dock elever på språkintroduktion endast få undervisning i enbart svenska eller svenska som andraspråk under en kort inledande period, sedan måste även andra ämnen erbjudas. I övrigt ska utbildningen baseras på den inledande bedömning som görs och de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbildning.27 Elever på gymnasieskolans nationella program kan också välja att läsa svenska som andraspråk.28 Eftersom utredningen inte omfattar dessa elever beskrivs dock inte deras förutsättningar att läsa ämnet svenska som andraspråk. 10.2.3Elevers resultat i svenska som andraspråk var det totalt 16 121 elever i årskurs 9 i grundsko- lan som läste svenska som andraspråk. Av dessa var det cirka 5 320 som fick streck (–) eller betyget F29, vilket motsvarar . Bland de nyinvandrade eleverna30 i årskurs 9 läste nästan alla, 4 883 elever, svenska som andraspråk, medan 235 elever läste ämnet svenska. Bland de nyinvandrade elever som läste svenska som andra- språk var det knappt 3 000, motsvarande som fick – eller betyget F. Detta visar att majoriteten av eleverna som läser svenska som andraspråk i årskurs 9 inte är nyinvandrade samt att en stor andel av de som inte når godkänt betyg inte heller är nyinvand- rade, även om dessa utgör en majoritet. Bland de nyinvandrade ele- 276 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). 284 kap. 11 § gymnasieförordningen. 29Om det inte finns underlag för att bedöma en elevs kunskaper i ett ämne, på grund av att eleven varit frånvarande, sätts inget betyg. Detta markeras med ett streck (–) i betygs- katalogen. Om det däremot finns ett tillräckligt giltigt och tillförlitligt underlag för att be- döma en elevs kunskaper i förhållande till en eller flera delar av kunskapskraven men det be- döms att kunskaperna inte motsvarar ett godkänt betyg, ska läraren sätta betyget F. Skillnaden mellan streck och F är att streck inte är ett betyg. Källa: /undervisning//betyg-i-grundskolan/satta-betyg-i- . 30I statistik används begreppet nyinvandrade elever. Som nyinvandrade elever räknas de som är födda utomlands eller som har båda föräldrarna födda utomlands och som har kommit till . I begreppet nyinvandrade ingår enbart folk- bokförda elever. Utöver kategorin nyinvandrade elever omfattar skolstatistiken också elever med okänd bakgrund, som också kan vara nyanlända enligt skollagens definition. Här ingår framför allt asylsökande elever som har anlänt till , eftersom dessa inte är folk- bokförda. Språkstärkande undervisning för elever verna var dock svenska som andraspråk det ämne där flest saknade godkänt betyg. Eftersom språkintroduktion syftar till att ge nyanlända elever en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, finns det nästan uteslutande nyanlända på detta program. Antalet elever på språkin- troduktion har minskat , efter den kraftiga ökningen av elever på programmet i och med vågen av asylinvandring i ålders- gruppen under framför allt 2015.31 Under /20 var av eleverna på språkintroduktion nyinvandrade eller hade okänd bakgrund och hade utländsk bakgrund. redovisar i sin statistik att av de elever som påbörjade språkintroduktion 2015 var det som hade slutfört ett nationellt program med examen eller studiebevis om minst 2 500 po- äng . Av dessa är det som har fullföljt med examen.32 var av eleverna som började på pro- grammet året innan (2014) kvar i gymnasieskolan senare.33 10.2.4Brist på lärare i svenska som andraspråk Många som undervisar i svenska som andraspråk saknar behörighet Enligt senaste Lärarprognos34 är det stora skillnader i behörighetsnivån mellan olika ämnen såväl i årskurs 7– 9 som i gymnasieskolan. Svenska som andraspråk (sva) är ett av de mest drabbade ämnena. av lärarna i årkurs 7–av lärarna i gymnasieskolan som undervisar i ämnet är behöriga. I rapporten påpekas dock att många som undervisar i ämnet har en pedagogisk högskoleexamen men saknar behörighet i just svenska som andraspråk. Vidare beskrivs det i rapporten att andelen lärare som är eller äldre av de som har behörighet i svenska som andraspråk ligger på både i grund- och gymnasieskolan, vilket kommer att påverka pensionsavgångarna inom överskådlig tid. 31Elever i gymnasieskolan /20. Gymnasieskolan – Betyg och studieresultat – Riksnivå, Tabell 3C: Genomströmning för nybörjare 1 33Uppföljning av gymnasieskolan 2020. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. Diarienummer 5.1.3–2018:1500 Språkstärkande undervisning för elever Enligt prognos beräknas behovet av lärare med behö- righet i svenska som andraspråk följa elevutvecklingen av antalet ut- rikes födda elever inom såväl årskurs 7–9 som i gym- nasieskolan. uppgick antalet lärare i svenska som andraspråk till 1 100 heltidstjänster i årskurs 7–9 och till omkring 1 500 i gymnasieskolan. –2023 bedömdes lärarbehovet i svenska som andraspråk öka med totalt 100 heltidstjänster i vardera årskurs 7–9 och gymnasieskolan, vilket motsvarar 9 respektive Det ökade behovet av sva-lärare kan kopplas till att antalet elever som är aktuella för undervisning i svenska som andraspråk ökar, i kombination med förväntade pensionsavgångar och att många lärare är visstidsanställda. Detta innebär att det beräknas finnas ett rekryteringsbehov av sva-lärare motsvarande ungefär 100 heltidstjänster –2023 i både årskurs 7–9 och gymnasieskolan. För att täcka upp det prognosticerade rekryteringsbehovet av lä- rare i svenska som andraspråk i årskurs 7–9 beräknas att drygt 200 lärare med denna ämnesbehörighet behöver ta examen . Mot- svarande siffra för gymnasieskolan är 150 lärare. Dessa beräkningar baseras på att inte alla lärare som tar examen sedan börjar arbeta som lärare, samt att omfattningen av tjänstgöringen i ett ämne oftast är en mindre del av lärares tjänst eftersom många undervisar i flera äm- nen. konstaterar att även om svenska som andraspråk har blivit vanligare bland de examinerade är det progno- sticerade behovet framöver så pass högt att det finns en risk att det framtida behovet kommer att överstiga tillgången, även om andelen lärarstudenter med ämnet i sin examen ökar framöver. framhåller att det är svårt att uppskatta antalet förväntade examinationer per ämne utifrån den statistik som finns tillgänglig.35 Sammantaget visar det prognosticerade behovet, i relation till det faktiska antalet som historiskt och tog examen med behörighet i svenska som andraspråk, att det finns en risk att bristen på lärare med denna behörighet ökar . Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. Diarienummer 5.1.3–2018:1500 Språkstärkande undervisning för elever Vad innebär bristen på lärare i svenska som andraspråk i praktiken? I utredningens samtal med forskare vid Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) lyfts att bristen på lärare i svenska som andraspråk medför många praktiska svårigheter för skolor. Att utforma undervisning i svenska som andraspråk som möter en heterogen elevgrupps behov är resurskrävande och ställer höga krav på skolans organisation och på lärarnas kompetens kring språk-, läs- och skrivutveckling för elever med annat modersmål än svenska. Denna kompetens har behöriga lärare i svenska som andraspråk. Ef- tersom det är brist på den aktuella lärarkategorin undervisar andra lärare dessa elever, lärare som i bästa fall är behöriga i ämnet svenska. Svenska och svenska som andraspråk är dock två olika ämnen som kräver olika didaktiska verktyg. Detta kan i många fall medföra att elever inte får den undervisning de har behov av, vil- ket kan leda till sämre språk- och kunskapsutveckling. och , forskare vid NC, beskriver problemet på föl- jande sätt i en debattartikel: Att anta att en svensklärare kan undervisa i svenska som andraspråk bara för att “kursplanerna är så lika” är kontraproduktivt och leder till sämre språk- och kunskapsutveckling hos eleverna. Det är orimligt att för- vänta sig att en svensklärare ska kunna undervisa nyanlända elever, som ska lära sig svenska som ett nytt språk, i samma klassrum som elever som har svenska som modersmål.