sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Skolfrånvaro och vägen tillbaka – Långvarig ogiltig frånvaro i grund- skolan ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i . Skolinspektionen, 2017. Dnr 40–2015:6586. Slutredovisning av uppdrag om slutrapportering om utvecklingen av funktionshinderspolitiken –2016. , Skolinspek- tionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten, 2016. Dnr S2011/8810/FST. och nyanländ, vad finns det för möjligheter? Språkintroduktion i gymnasieskolan. Skolinspektionen, 2017. Dnr 400 – 2015:6585. Svenska som andraspråk i praktiken. En intervjustudie om hur skolor arbetar med svenska som andraspråk i årskurs 7–9. framtida befolkning 2020–2070 The future population of –2070. ISSN Serie BE18 –framtida befolk- ning. Särskilt stöd i /20. PM , 2020. En nationell studie av skolhuvudmännens ar- bete för grundskoleelever med funktionsnedsättning. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. Internationella studier, 2020:8. Tre magiska G: n. , 2001. En samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa. Unga utrikes födda kvinnors etablering i arbetslivet. Uppföljning av gymnasieskolan 2020. Uppföljning av språkintroduktion. Uppföljning av språkintroduktion. , 2018, Rapport 469. Utbildning och brottslighet – vad händer när man förlängde yrkesut- bildningarna på gymnasiet? IFAU, 2015. Verksamhets- och utgiftsprognos . Vi lämnade allting och kom hit. Röster från barn och unga på flykt. Villkor för utbildning. Kartläggning av nuläge för barn, elever och vuxen- studerande med funktionsnedsättning. Specialpedagogiska skol- myndigheten, 2017. Compulsory Education in Europe 2020/21. – Facts and Figures. : Publications Office of Union. Does homework perpetuate inequities in education? in Focus, 46. Education at a Glance 2020: Indicators. En ny skolform för obehöriga till gymnasieskolan. Undermåliga intro- duktionsprogram måste ersättas. Ett ohållbart uppdrag - medlemmar om coronavåren 2020. Lektiehjælp og faglig fordybelse – En beskrivelse af reformelementet fra skoleledernes, lærernes, forældrenes og elevernes perspektiv, 2018. (Lärar)avlastande yrkesgrupper –Var går gränserna? En studie om nya fördelningar av och förhandlingar om arbete i skolan. Linnéuniver- sitetet, 2020. En rapport från Forum för professionsforskning 2020:1. Man måste kämpa mer än andra för att lyckas. Primary and General – 2017/18. - Facts and Figures. European Commission/EACEA/, 2017. : Publications Office of Union. Policies and Practices for Successful Schools. Recommended Annual Instruction Time in Full-time Compulsory Education in Europe – 2017/18. – Facts and Figures. European Commission/EACEA/, 2018. : Publications Office of Union. En översikt av forskning om att främja alla barns och ungas närvaro i skolan. Ifous, 2019. Ifous rapportserie 2019:3. ’’Som lärare ska man trolla med knäna’’ En undersökning om skolans arbete med extra anpassningar och särskilt stöd. Lärarnas riksför- bund, 2017. . Strength Through Diversity´s Spotlight Report for . Education Working Paper No. 194, 2019. Alderson, C. & Wall, D. Does washback exist? Applied Linguistics, Vol.14, nr 2, 1993: 115-129. L. Entwisle, D. & , L. S. Summer learning and its implications: Insights from . New Directions for Youth development. Summer 2007, nr. 2007: 11 – 32. & , B. Linjen mellan högstadiet och högre utbildning. En fallstudie om breddad rekrytering och breddat deltagande. ORU 2020/04424. , E. ,A. & , L. Evaluering av leksehjelptilbudet 1.–4. Sluttrapport, Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring. NOVA Rapport 6, 2013. Barns rättigheter: Finns fri-och rättigheter i skolans värld? Juridisk Publikation, JP, 2011. Bomström , E. Språkintroduktion som mellanrum – nyanlända gymnasieelevers erfarenheter av ett introduktionsprogram. Pedagogiskt arbete, 2018:27. Brainbridge, W. L. U.S. I Kneese, C. och Ballinge, Ch. ), Balancing the School Calendar. Perspectives from the Public and Stakeholders. Rowman & Littlefield Education, , 2009. Mötes- och demonstrationsfrihet. Böhlmark, A. at Immigration and School Performance: A Sib- lings . Labour Economics, Vol. 15, nr.6,20028: 1366–1387. Çelikaksoy, A. & Wadensjö, E. Hur har de ensamkommande barnen det i ? Nr.1, 2016. , G & Stanat, P. Language policies and practices for help- ing immigrants and second-generation students succeed. MPI and Bertelsmann Stiftung. Darvishpour, M & , N. (red) Ensamkommandes upplevelser & professionellas erfarenheter. – integration, inkludering och jämställdhet. , V., Lerwall, L., , O. & Wall, G. En likvärdig utbild- ning, i Scheutz, S. ), Likvärdig utbildning. Serie: nr. 2, Iustus. Fashola, O. S. Effective Afterschool Program. Corwin Press, Inc., A , 2002. , M. , M. , T. & , N. The long-term effects of long terms: Compulsory schooling reforms in . In- stitute of Industrial Economics (IFN). Working Paper, 2018:1223. & , P. Dynamic treatment assignment – The consequenses for evaluations using observational data. Nr.4, 2008: 435–445. Galama, T J., Lleras-Muney A. The Effect of Education on Health and Mortality: A Review of Experimental and Quasi-Experimental Evidence. 2018, working paper 24225. Causal inference in educational effectiveness re- search: a comparison of three methods to investigate effects of homework on student achievement. School Effectiveness and School Improvement: , Policy and Practice. 24, nr.3, 2013: 275–295. School Year Length and Student : Quasi- Experimental Evidence (October 20, 2011). Available at SSRN: . Synligt lärande för lärare. : Natur & kultur. , J., , D. & , N. Framgångsrik undervisning i lite- racy: En praktisk handbok. : Natur & Kultur, 2018. Läxor är inget att orda om. Pedagogisk Forskning i . 2, nr. 3, 1997: 205–220, , . Huebener, M., Kuger, S. & , J. Increased instruction hours and the widening gap in student performance. 47, 2017: 15–34. Hyltenstam, K. Inledning, i (red.) med svenska som andraspråk – ett referensmaterial. : Skol- verket, 1999. Motivation och motivationsarbete i skola och behandling. : Myndigheten för skolutveckling. Jermsten, F. Regeringsformen (1974:152)2 kap. 8 §, Karnov (), Besökt . Kaukko, M. & Wernesjö, U. Belonging and participation in liminal- ity: Unaccompanied children in and . 24, nr 1, 2017: 7–20. & , T. (red) En bra början. Mottagande och introduktion av nyanlända elever. Lerwall, L. & Scheutz, S. ), Skoljuridik och myndighetsutövning: några rättsvetenskapliga uppsatser om skolan, 1 uppl. iUSTUS Förlag, 2018. K., Utvärdering av LuMiNk Akademin. Lin- universitet, 2019. The IAS Working Paper Series. Locke, E. Motivation, cognition, and action: An analysis of studies of task goals and knowledge. 49, nr. 3, 2000: 408–429. Rätt i skolan – om grundläggande rättigheter och värden i den svenska skolan. Mandel, P. & Süssmuth, B. Total Instructional Time Exposure and Student : An Extreme Bounds Analysis Based on German State-Level Variation. CESifo Working Paper Series. 3580, 2011. . , T. Gymnasiematematik . Elevers upp- fattningar om sommarskola. KTH – Skolan för industriell teknik och management. Examensarbete inom kompletterande peda- gogisk utbildning, 2019. , E. Long-term effects of organized violence on young middle eastern refugees’ mental health. Social Science & Medicine. Vol 67, nr. 10, 2008:1596 – 1603. , K., Melendez-Torres, G. J., , ., , J., , G., , S. & , G. Socio-Economic Inequalities in Adolescent Summer Holiday Experiences, and Mental Wellbeing on Return to School: Analysis of the /Health Behaviour in School-Aged Children Survey in . and Public Health. Vol.16, nr.7, 2019:1107. Nergelius, J. Om grundlagstolkning, grundlagsvänlig lagtolkning och åsidosättande av grundlagsstridig lag, , 1996. , J., Lived transitions: experiences of learning and inclusion among newly arrived students. Would more compulsory schooling help disadvan- taged youth? Evidence from recent changes to school-leaving laws, i , J. ), The problems of disadvantaged youth: An economic perspective. , T. Flerspråkighet som resurs. /1574760735038/Flersprakighet-som-resurs-tore-otterup- 20180418.pdf. Patall, E. A. , H. & , J. C. Parent Involvement in Homework: A Research Synthesis. Review of Educational Re- search. 78, nr. 4, 2008: 1039–1101. Pischke, J-S. The impact of length of the school year on student performance and earnings: Evidence from the German short school years. 117, nr. 523, 2007: 1216–1242. Rivkin, S. & Schiman, J. C. Instructional time, classroom quality, and academic achievement. 125, nr. 588, 2015: F425-F448. /papers/w19464.pdf. ”Jag kan mycket, men inte på svenska” Nyanlända gymna- sieelevers språkliga tillgångar i relation till det svenska språket. ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt” Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktionsutbildning. Shidrokh, N. Minioriteteselevers ord- och begreppsutveckling på första och andraspråket, i , M. (red.) Tvåspråkiga barn och skolframgång –mångfalden som resurs. : , 1999. Slavin, R. E., , C., , S., & Madden, N. Effective pro- grammes for struggling readers: A best evidence synthesis. Edu- cational , Vol. 6, nr.1, 2011: 1–16. Put to the Test: The Effects of External Testing on Teachers. Vol 20, nr. 5, 1991: 8–11. Snyder, J. L., , J. E., Jarmoszko, T. A., Petkova, O. & D’Onofrio, M. What Is the Influence of a Compulsory Attendance Policy on Absenteeism and Performance? 89, nr. 4, 2014: 433–440. , G. Transspråkande – bakgrund, teorier och praktiknära ex- empel. 351/1574760775997/kunskapsutveckling-gudrun-svensson- 20180418.pdf. Barns tidiga läsning. : akademiska förlag, 2007. Tjernberg, C. Framgångsfaktorer i läs- och skrivlärande: en praxisori- enterad studie med utgångspunkt i skolpraktiken. : Spe- cialpedagogiska institutionen, , 2013. Torgesen, J. The theory and practice of intervention: comparing outcomes from prevention and remediation studies. I: A. J. Fawcett (red.) Dyslexia: theory and good practice. : Whurr Publishers, 2001, s. 185–202. Torgesen, J. Recent discoveries on remedial interventions for children with dyslexia. I: M. J. Snowling & C. Hulme (red.) The Science of Reading. : , 2007. s. 521–538. , , , H., , L & , K. Statsrättens grunder, Juridik, version 6, 2018. , A. Sommarskola – pedagogiskt grepp eller konkurrensmedel? Masteruppsats i pedagogiskt arbete. , , 2014. & , M. Motivational strategies to enhance effec- tive learning in teaching struggling students. Support for Learning. 28, nr 3, 2013: 103–109. Att följa lärande: formativ bedömning i praktiken. : , 2013. Begåvning mer än en IQ-siffra, SvD, 2012. Nyanlända missar svenskundervisning för 75 miljoner. , A och Sandwall, K. Nationellt centrum för svenska som and- raspråk, ”Vi är på väg att utbilda barn och unga rakt in i utanför- skap”, Skolvärlden. bild-stod-till-elever-med-sarskilda-behov-uteblir-ofta/ hämtat . 741/4bea221f6f53617ce916eebd37f95b0a/Bilaga_M_2020.pdf hämtat . Prisindex verksamhet (PKV) oktober, 2019–2023. isindex/pkv.1334.html hämtat . /om-oss/vanliga- fr%C3%A5gor/grundskola/vad-%C3%A4r-genrepedagogik- 1.96361 hämtat . /rfa/uploads/%202020%20slutversion.pdf hämtat . /barnombudsmannen/barnkonvention en/konventionstexten/ hämtat . /contentassets/52ef54497f7a41d6a7958887d101e044/ef fektutvardering.pdf hämtat . /folkhalsorapportering- statistik/tolkad-rapportering/folkhalsans- utveckling/resultat/livsvillkor/gymnasiebehorighet/ hämtat . /sv/Om-IFAU/Remissvar/mer-tid-for-kunskap---i- forskoleklass-forlangd-skolplikt-och-lovskola-sou-201581/ hämtat . /nyheter/fokus/flickorna-har-gatt-om-pojkar-i-alla- amnen hämtat . /artiklar/debatt-skolans-storsta-problem-ar- lararbrist-inte-arbetsbrist hämtat . /artiklar/foraldraledighet-med- ferieanstallning-ferietjanst hämtat . /Partsgemensamma frågor och svar om arbetstid hämtat . /lon-lagar--avtal/kollektivavtal/kommunal-sektor/avtal- hok18 hämtat . /flyktingar/den-tillfalliga-lagen/. /Andra-aktorer/Kommuner/Om- ensamkommande-barn-och-ungdomar/Mottagande-av- ensamkommande-barn.html hämtat . //Migration-till- Sverige/Olika-skal-for-uppehallstillstand.html. /Privatpersoner/Skydd-och-asyl-i- /Uppehallstillstand-for- gymnasiestudier.html#Nyagymnasielagen. /sv/utvidgningen-av-laroplikten, hämtat . /uppslagsverk//l%C3%A5ng/motivation hämtat . /pisa/Combined_Executive_Summaries__2018. /publication/5a630699-1f17-11eb-b57e-01aa75ed71a1/language- en/format-PDF/source-search, hämtat . Läxhjälp – ett diskussionsunderlag. /download/18.6bfaca41169863e6a65bc4c/15539 66436756/pdf3566.pdf hämtat . /regler-och-ansvar/ansvar- iskolfragor/nyanlandas-ratt-till-utbildning hämtat . /skolutveckling/forskning-och- utvarderingar/artiklar-om-forskning/hemlaxors-nytta-inte- sjalvklar hämtat hämtat . /skolutveckling/inspiration-och-stod-i- arbetet/stod-i-arbetet/laxor hämtat . /skolutveckling/statsbidrag/statsbidrag-for- laxhjalp-till-huvudman-2021 hämtat . /Tillitsfulla relationer mellan lärare och elever är viktigt för studiero. /undervisning//betyg-i- /nyanlanda-elever-och-betyg-i-grundskolan hämtat . /undervisning//betyg-i- /satta-betyg-i-grundskolan hämtat . /contentassets/e738ae87431840eb81c6617f8d2b148c/ skrivelse---behov-av-statistik-om-funktionsnedsattningar.pdf hämtat . /Forskningsutblick: Lärares relationer till sina elever hämtat . /kurser--aktiviteter/nyheter/nyheter/behov-av- statistik/ hämtat . /folkeskolen/fag-timetal-og-overgange/10-klasse/om- 10-klasse, hämtat . /news-room/fact-sheets/detail/disability-and-health hämtat . Asylsökande till 2000–2020. Inkomna ansökningar om asyl 2020. Arbetskraftsundersökningarna () 2020. Be- folkningen 15–(), andel i procent efter arbetskrafts- tillhörighet, utbildningsnivå, kön och år. Folkmängd, antalet döda, invandrare, utvandrare och medelfolkmängd (efter födelseår) i efter födelselandgrupp, kön och ålder. BE0401BE0401A/BefProgOsiktDetN/. Unga som varken arbetar eller studerar (NEET), . /hitta- statistik/temaomraden/jamstalldhet/jamstalld- utbildning/trivsel-och-stress/barn-12-18-ar-som-ofta-ar- stressade-pa-grund-av-laxor-eller-prov/. /hitta-statistik/statistik-efter- amne/befolkning/befolkningsframskrivningar/befolkningsframs krivningar/. Elever på program - preliminär statistik . – Betyg och Prov – Riksnivå, Tabell 1A och 1C. – Elever – Riksnivå. Tabell 2 A: Skolenheter och elever läsåren 2014/15–2019/20. – Kostnader – Riksnivå, Tabell 2A: Huvudmannens kostnader2019. – Salsa, skolenheters resultat av slutbetygen i årskurs 9 med hänsyn till elevsammansättningen för /19. Gymnasieskolan – Betyg och studieresultat – Riksnivå, Tabell 3C: Genomströmning för nybörjare 1 . statistik, Gymnasieskolan – Elever – Riksnivå, Tabell 5 A:Elever på program redovisade efter typ av huvudman och kön, /20. Gymnasieskolan – Elever – Riksnivå, Tabell 5 D:Elever på program och inriktning redovisade efter skolår och kön, /20. /skolutveckling/statistik/arkiverade- statistiknyheter/statistik/2020-11-05-preliminar-statistik-om- gymnasieskolans-elever. /skolutveckling/statistik/sok-statistik-om- forskola-skola-och-vuxenutbildning. Fler elever ska bli behöriga till gymnasieskolan En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå hur elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ska ges bättre förutsättningar. Utredaren ska även föreslå hur nyanlända ele- ver i högstadiet och i gymnasieskolans introduktionsprogram ska få mer tid för undervisning. •ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti, •ta ställning till om målgruppen för stödinsatserna prioriterad tim- plan och anpassad timplan bör utvidgas, •föreslå hur en skyldighet att delta i lovskola ska utformas och ta ställning till vilka elever den ska gälla, •analysera och föreslå hur skolplikten kan förlängas för nyanlända elever som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasie- skolan, •analysera och föreslå hur nyanlända elever i högstadiet och i gym- nasieskolans introduktionsprogram som omfattas av förslaget om förlängd skolplikt ska ges kortare sommarlov och därmed mer tid till undervisning, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att ge fler elever bättre förutsättningar att bli behöriga till gymnasieskolan Skolan ska arbeta kompensatoriskt och ge varje elev det stöd den behöver för att utvecklas så långt som möjligt Avslutad utbildning från och gymnasieskolan är en av de mest avgörande faktorerna för hur en individ kommer att klara sig i livet. Att inte uppnå behörighet till gymnasieskolan eller avbryta studier på gymnasieskolan kan bl.a. innebära sämre förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden, begränsade yrkesval, försämrade möjligheter till egen stadigvarande försörjning, psykisk ohälsa och risk för kriminalitet. De elever som inte uppnår behörighet till gym- nasieskolans nationella program efter att ha avslutat löper större risk att hamna i utanförskap senare i livet. Det är därför av största vikt att alla elever i som riskerar att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program får det stöd de behöver. Det är även viktigt att de elever som inte är behöriga till ett nationellt program och därför påbörjar ett introduktionsprogram i gymnasieskolan får det stöd de behöver för att bli behöriga. Utgångspunkten i skollagen (2010:800) är att alla elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin person- liga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Om detta inte är tillräckligt, eller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga, ska en anmälan till rektorn göras för utred- ning om behov av särskilt stöd. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd och ett åt- gärdsprogram ska utarbetas (3 kap. 5, 7 och 9 §§ skollagen). Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skol- form, oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 § skollagen). Kravet på likvärdighet innebär dock inte att verksamheten ska vara likformig. Målen för verksamheten kan och bör nås på olika sätt utifrån lokala behov och förutsättningar, men kvaliteten ska vara likvärdig. I kravet på likvärdighet ligger även att hänsyn ska tas till barns och elevers olika förutsättningar och behov (prop. 2009/10:165 s. 638). I skollagen anges dessutom att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 b §). Av Statens skolverks statistik framgår att , dvs. drygt 17 600 elever, inte var behöriga till något av gymnasieskolans nationella program när de avslutade grund- skolan 2019. Behörigheten skiljer sig mellan olika elevgrupper. av flickorna och av pojkarna var inte behöriga. Vidare framgår av uppföljning av introduktions- programmen att av nybörjarna på ett introduk- tionsprogram hade bytt till ett nationellt program . Kvinnorna hade bytt i något högre grad (35,) än männen (33,). Faktorer som påverkar behörigheten till gymnasie- skolan är t.ex. migrationsbakgrund och föräldrarnas utbildningsbak- grund. Enligt (rapport 467) har elevers socioekonomiska bakgrund fått en ökad betydelse för hur de lyckas i . Detta ställer höga krav på att skolan arbetar kompensatoriskt och ger varje elev det stöd den behöver för att ut- vecklas så långt som möjligt. Elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan bör garanteras läxhjälp Läxor är vanligt förekommande i skolans arbete men det finns inga bestämmelser om läxor i skolförfattningarna. Det finns olika sätt att definiera vad en läxa är. Enligt stödmaterial Läxor i prak- tiken (2014) är den vanligaste definitionen ”uppgifter som läraren tilldelar eleverna att göra efter skoltidens slut”. Läxor kan utformas på olika sätt och ha olika syften. Det kan t.ex. vara en bestämd upp- gift som ser likadan ut för alla elever i en klass eller innebära att en elev ”arbetar i kapp” i något ämne. En vanlig sorts läxa är den som syftar till att förbereda eleverna inför något moment som ska tas upp i den kommande undervisningen. Det är rektorn som leder och sam- ordnar det pedagogisk arbetet på skolan och det är läraren som an- svarar för den undervisning som han eller hon bedriver. Det bör för- tydligas i skolförfattningarna att det också är på skolan som det bestäms hur man arbetar med läxor. Alla elever har inte samma möjlighet att få hjälp med sina läxor. Föräldrars utbildningsbakgrund innebär t.ex. stora skillnader i för- utsättningar att vara ett stöd i sina barns studier och familjens eko- nomi har betydelse för möjligheten att köpa läxhjälp från ett läx- hjälpsföretag. Elever som har svårt att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås har i högre grad föräldrar med lägre utbildningsnivå och en mer begränsad ekonomi. De har därmed ofta sämre möjligheter än sina kamrater att få stöd i sin utbildning av sina föräldrar. Regeringen anser därför att det finns behov av en garanti för läx- hjälp till alla elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasie- skolans nationella program. En sådan garanti skulle kunna stärka sko- lans kompensatoriska arbete och bidra till ökad likvärdighet i skolan. •ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti, •föreslå hur elever i dessa skolformer och årskurser som riskerar att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program ska garanteras läxhjälp, •bedöma i vilka skolformer och årskurser som behovet av en läx- hjälpsgaranti är störst och lämna skalbara alternativa förslag, •föreslå hur det kan tydliggöras i författning att det är på skolan som det bestäms hur man arbetar med läxor, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Det behövs bättre möjligheter att anpassa undervisningen för elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan Om en elev får särskilt stöd och det särskilda stödet inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar, får beslut fattas om avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen, s.k. anpassad studiegång. Den anpassade studie- gången ska utformas så att eleven så långt som möjligt får förutsätt- ningar att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program (3 kap. 12 § skollagen). Nyanlända elever kan ges stöd i form av prioriterad timplan vilket innebär att eleven ges mer undervisningstid i ämnet svenska eller svenska som andraspråk genom att undervisnings- tid omfördelas från andra ämnen (9 kap. 4 a § skolförordningen [2011:185]). En förutsättning för prioriterad timplan är dock att elevens möjligheter att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i alla ämnen eller att utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen, inte begränsas. Det får således, till skillnad från vid an- passad studiegång, inte göras några avvikelser från de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen. kompletteras bestämmelserna om an- passad studiegång i skollagen och prioriterad timplan i skolförord- ningen av bestämmelser om att en nyanländ elev som kommer till i högstadiet under vissa förutsättningar kan ges undervisning enligt en anpassad timplan (3 kap. 12 h § skollagen). En anpassad timplan kan, till skillnad från en prioriterad timplan och i likhet med anpassad studiegång, innebära avvikelser från de ämnen och mål som gäller för utbildningen. Därmed kan eleven ges mer undervisning i ett antal utvalda ämnen och mindre undervisning i andra ämnen. En elev som får en anpassad timplan ska dock alltid få undervisning i sådana ämnen och minst det antal ämnen som krävs för att bli be- hörig till ett nationellt program i gymnasieskolan. Syftet med stöd- insatsen är att förbättra elevens förutsättningar att nå behörighet till ett nationellt program på gymnasieskolan.