sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Den ekonomiska situationen börjar försämras före de börjar ta ut allmän pension på grund av att de i stor utsträckning redan helt eller delvis lämnat arbetsmark- naden. som löneinkomsten, som andel av den totala in- komsten, börjar minska börjar även andelen personer med ersättningar från arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen, tjänste- och privata pensionsinkomster att öka. av seniorerna som börjar ta ut allmän pension hade inte någon löne- inkomst alls året innan, och hade alltså i praktiken redan lämnat arbetsmarknaden.19 De som fortsätter att arbeta och tar ut allmän pension har betydligt bättre inkomster. Den disponibla inkomsten stiger till och med kraftigt året efter att de börjar ta ut allmän pension. För- klaringen är att de får både lön och pension. De har också en bättre arbetsmarknads- och hälsosituation jämfört med dem som tar ut allmän pension och inte arbetar. Endast någon procent av den totala (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? inkomsten kommer från sjukförsäkringen, och fram till uttag av allmän pension består av totalinkomsten av löne- inkomst.20 Makar och sambor börjar ta ut allmän ålderspension tidigt i högre utsträckning än ensamstående. Det kan bero på att det spelar mindre roll om pensionen blir något lägre vid ett tidigt uttag då den samlade ekonomin ofta är bättre i hushåll med två vuxna.21 En annan för- kan vara att ens (äldre) partner redan gått i pension och att man därför vill gå tidigt i pension för att tillbringa tid tillsammans. Andelen lågutbildade är något högre bland de som tar ut allmän pension tidigt, men det gäller främst de som börjar ta ut allmän pension vid 61 år.22 Enligt har högutbildade en högre utträdesålder från arbetsmarknaden än lågutbildade.23 har undersökt varför seniorer som för- värvsarbetar tar ut allmän pension . En del tar ut den allmänna pensionen för att försöka få en bättre avkastning på pengarna på egen hand genom att placera dem i kapitalförsäkringar, på egna spar- konton eller i aktiefonder. En anledning skulle kunna vara att man inte tror att man har så kvar att leva.24 3.3.5Allt fler pausar uttag av den allmänna pensionen Flexibiliteten i det allmänna pensionssystemet är stor, både vad gäller tidpunkten för uttag och hur stor del av pensionen man kan ta ut. Det är möjligt att ta ut en del av pensionen (25, ), men de flesta väljer att ta ut hela. av dem som började ta ut sin allmänna pension tog ut partiell pension och de flesta av dem tog ut halv pension.25 Utöver att det är möjligt att ta ut pension på hel- eller deltid som man fortsätter arbeta, är det också möjligt att göra ett avbrott i uttaget av pensionen. 21SOU 2010:85, Vem arbetar efter ? En statistisk analys. (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? 23Pensionsmyndigheten (2011), Medelpensioneringsålder och utträdesålder . 24Pensionsmyndigheten (2015b), Tidigt uttag av allmän pension och placering i kapital- försäkring. 25Pensionsmyndigheten (2018), Nyblivna pensionärer 2017. Figur 3.17 Antal som pausar uttag av allmän pension Källa: statistik, egen bearbetning. Antalet som väljer att pausa sitt uttag av pensionen är relativt få, men har ökat både bland kvinnor och män då Pensions- myndigheten började föra statistik över detta. Fler män än kvinnor pausar pensionen. var det drygt 600 kvinnor och drygt 700 män som pausade pensionsuttaget, medan antalet hade ökat till närmare 1 700 kvinnor och drygt 2 000 män 2019. Det är dock oklart om också andelen, inte bara antalet, seniorer som pausar pensions- uttaget har ökat.26 26Pensionsmyndigheten, Uppgifter om antal som pausar sitt uttag av allmän pension, 2020- Utträdesålder definieras som den genomsnittliga ålder då de för- värvsarbetande förväntas lämna arbetslivet och lämnar arbets- kraften27, givet att de ingår i arbetskraften . I arbetskraften ingår både sysselsatta och arbetslösa, givet att de aktivt söker arbete. Även en föräldraledig eller sjukskriven person med anställning räknas med i arbetskraften. Måttet beskriver inte det faktiska utträdet, utan det för- väntade. Det beror bland annat på att en person kan utträda från arbetslivet och det är nödvändigtvis inte det sista utträdet som är det mest intressanta. I stället beskriver måttet den förväntade utträdesåldern, och blir således en form av prognos för när personer som befinner sig i arbetskraften vid ska lämna arbetslivet. Måttet liknar därmed det som beräknas i befolknings- statistiken när det gäller den förväntade återstående medellivs- längden. Ur samhällsekonomisk synpunkt är utträdesåldern ett viktigare mått än genomsnittsåldern för uttag av allmän pension. Den som lämnat arbetslivet bidrar inte längre till produktionen i samhället. Den förväntade utträdesåldern har ökat något och var för kvinnor och för män 2018 (se figur 3.18). Det innebär en ökning för både kvinnor och män . Bland män märks en tydlig nedgång i utträdes- åldern då uppgången påbörjades. Det är värt att notera att den förväntade utträdesåldern, trots en uppgång , är lägre för män 2018 jämfört med var den var 1970. För kvinnor var utträdesåldern relativt , då den började mätas, . Därefter började den öka och följa samma mönster som för män. Skillnaden mellan kvin- nors och mäns utträdesålder har varit ungefär . Den förväntade utträdesåldern för kvinnor och män sammantaget var som högst 2018, den uppgick då till 64,1 år.28 27Här används statistik från arbetskraftsundersökningarna () som SCB genomför. I arbets- kraften ingår både sysselsatta och arbetslösa, givet att de aktivt söker arbete. Även föräldra- lediga och sjukskrivna med en bakomliggande anställning räknas med i arbetskraften. 28Pensionsmyndigheten (2019a), Medelpensioneringsålder, utträdesålder m.m. 2019. SOU 2020:69Seniorer på arbetsmarknaden Källa: (2019a), Medelpensioneringsålder, utträdesålder m.m. 2019. Sammantaget kan konstateras att trots att den genomsnittliga åldern för utträde ur arbetslivet stiger så ökar inte medelåldern för uttag av allmän pension, som ligger relativt stabilt något lägre än . Det hänger samman med att allt fler börjar ta ut allmän pension . 3.3.7Många lämnar arbetslivet genom sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen Många lämnar arbetsmarknaden än vid . Seniora arbetstagare som tidigt tar ut allmän pension och slutar att arbeta har en sjunkande disponibel inkomst åren innan uttag av allmän pension. En förklaring är att de har en sämre arbetsmarknads- anknytning och oftare är arbetslösa och sjukskrivna under dessa år. I en av delegationens underlagsrapporter, Kan seniorer arbeta längre?, analyseras olika utträdesvägar och hur de har förändrats över tid.29 I analysen bestäms utträdesvägen av den vanligaste huvudsak- liga inkomstkällan efter att man lämnat arbetsmarknaden. I social- försäkringsvägen inräknas sjukpenning, förtidspension/ sjukersättning och arbetslöshetsersättning. I pensionsvägen ingår allmän pension och tjänstepension. 29Laun L. och . (2019), Kan seniorer arbeta längre? Figur 3.19 Andel i olika årskullar som lämnar arbetsmarknaden via pension respektive sjukförsäkring Andel per utträdsväg, Kvinnor Andel per utträdesväg, Män 1935 1936 1937 1938 1939 1940 1941 1942 1943 1944 1945 Födelseår Källa: Laun L. och . (2019), Kan seniorer arbeta längre? Analysen visar att det har blivit vanligare att lämna arbetsmarknaden genom att ta ut pension, jämfört med att lämna genom olika social- försäkringsförmåner. Andelen som lämnar genom pensionsvägen har ökat med för både kvinnor och män födda jämfört med dem födda (se figur 3.19). Andelen som lämnar via socialförsäkringsvägen har minskat i motsvarande storlek. Eftersom utträdesåldern via pensionsvägen är betydligt högre än den via socialförsäkringsvägen har förskjutningen lett till stora förändringar i genomsnittsåldern för arbetsmarknadsutträdet totalt sett.30 Sjukpenning är den vanligaste utträdesvägen från arbetslivet före för både kvinnor och män. Åren efter att de lämnat arbetslivet övergår de ofta från sjukpenning till sjukersättning. Tjänstepension är den vanligaste utträdesvägen för kvinnor och män som lämnar arbetsmarknaden , en tredjedel av kvinnorna och av männen i detta åldersspann har tjänstepension som sin främsta inkomst.31 Allmän pension är den vanligaste utträdesvägen för dem som lämnar arbetslivet vid . Andelen som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen året före det första uttaget av allmän pension i åldern 61–var för kvinnor och för män –2016. Många var arbetslösa i minst innan de började ta ut pensionen. Vidare hade av kvinnorna och av männen som tagit ut allmän pension tidigt i någon mån varit sjuk- skrivna åren innan det tidiga uttaget av allmän pension.32 En annan vanlig utträdesväg är via sjukersättning, som är en icke tidsbegränsad förmån inom sjukförsäkringen och som betalas ut fram till . Bland kvinnor som tagit ut allmän pension tidigt och lämnat arbetslivet hade sjukersättning på hel- eller deltid. Bland män var motsvarande andel . var det vanligaste sättet för seniorer att lämna arbets- kraften före att göra det med sjukersättning. Sjukersättningen ökade exceptionellt , och det påverkade arbetskraftsdeltagandet bland både kvinnor och män. var det möjligt att beviljas sjuk- ersättning av arbetsmarknadsskäl, och var det sär- skilt vanligt som beviljandegrund för den äldre åldersgruppen. I och med den omläggning av politiken som genomfördes blev målet att öka arbetskraftsdeltagandet bland äldre. Från det tidigare mycket höga beviljandet av sjukersättning har inflödet minskat kraftigt till att numera ligga på mycket låga nivåer.33 Personer med låg inkomst har alltid varit överrepresenterade bland dem med sjukersättning, troligen på grund av att hälsa och arbetsmiljö är sämre bland dem med låg utbildning och låga in- komster. 31ISF (2018), Tidigt utträde från arbetslivet bland kvinnor och män. (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? 33SNS (2018a), Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv. De åtstramningar av sjukersättningen som gjorts under 2000- talet har i större utsträckning drabbat mer priviligierade grupper, dvs. personer med bättre hälsa, högre utbildning, högre inkomst och som är födda i . Det är främst dem med sämst hälsa som beviljas sjukersättning. Striktare villkor i sjukförsäkringen och i arbets- löshetsförsäkringen där det är möjligt att ta hänsyn till ålder leder till att fler människor tvingas välja tidigt uttag av allmän pension, när arbetsmarknadsdeltagande inte är möjligt. Försörjning genom sjukersättning har i huvudsak ersatts av för- sörjning från arbete för äldre. Ojämlikheten i inkomst har ökat bland de äldre, men det är främst på grund av att de bäst ställda har haft en starkare inkomstutveckling än övriga grupper, och är inte orsakad av förändringar i sjukersättningen. Inte heller har de med sämst hälsa haft en sämre inkomstutveckling orsakad av förändringen av sjuk- ersättningen.34 3.3.8Arbetsinkomsten sjunker med stigande ålder Ett sätt att beskriva utträdet från arbetslivet är att undersöka när personer slutar försörja sig genom arbete. Delegationen har kartlagt de s.k. ekonomiska utträdesåldrarna genom att studera andelen av befolkningen som har en arbetsinkomst om minst två prisbasbelopp, dvs. (se figur 3.20). Om arbets- inkomsten understiger detta belopp anses personen ha lämnat arbets- marknaden. 34SNS (2018a), Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv. Figur 3.20 Andel av befolkningen 60–med en arbetsinkomst som är högre än två prisbasbelopp 2018 Källa: beräkningar, . har av kvinnorna och männen en arbetsinkomst som innebär att de är kvar på arbets- marknaden. Därefter sjunker andelen successivt och är av kvinnorna och av männen kvar på arbetsmarknaden. Den största minskningen sker , för både kvinnor och män. Vid varje ålder är en lägre andel kvinnor kvar på arbetsmarknaden, jämfört med män. ISF har i en rapport undersökt utträdesåldrar och utträdesvägar för olika grupper på arbetsmarknaden i syfte att visa när människor lämnar arbetslivet.35 I rapporten anses en person ha lämnat arbets- livet när förvärvsinkomsten understiger av den totala inkomsten eller är lägre än ett inkomstbasbelopp. Permanent utträde definieras som att villkoret är uppfyllt på mellan tre och , beroende på vid vilken ålder utträdet påbörjades. Resul- taten visar att minskar andelen som har en arbetsinkomst, och i nästan alla åldrar lämnar kvinnor arbets- marknaden i något större utsträckning än män. Skillnaden mellan könen är dock relativt liten. 35ISF (2018), Tidigt utträde från arbetslivet bland kvinnor och män. 3.3.9Utträdet skiljer sig åt mellan olika grupper Andelen seniorer som lämnar arbetslivet tidigt skiljer sig åt mellan olika sektorer och yrken på arbetsmarknaden. Andelen tidiga utträden bland kvinnor och män är vid de flesta utträdesåldrar lägre i den regionala sektorn jämfört med andra sekto- rer. I den privata sektorn är det ofta tvärtom, särskilt bland kvinnor. Den statliga sektorn hade extraordinärt höga utträden bland män till följd av att flera militära regementen lades ned. I staten är det fortfarande vanligt att både kvinnor och män lämnar arbetslivet vid . Det hänger troligtvis samman med avtalade möjligheter till tidig pensionering i vissa yrken. Att lämna arbetslivet genom tjänstepension är vanligast i den statliga sektorn. Att lämna arbetslivet via sjukförsäkringen är vanligare i kommun- och region- sektorn.36 Kvinnor i kvinnodominerade yrken, t.ex. inom vård och omsorg, skola och förskola samt inom olika administrativa yrken, lämnar arbetslivet senare än vad kvinnor generellt gör. Städare och köks- och restaurangbiträden lämnar arbetslivet förhållandevis . Såväl de högsta som de lägsta andelarna seniorer som tidigt läm- nar arbetslivet återfinns inom mansdominerade yrken. Det gäller både kvinnor och män. De lägsta andelarna tidiga utträden återfinns i yrken som ofta har krav på högre utbildning, såsom psykologer, socialsekreterare, hälso- och sjukvårdsspecialister, präster, jurister och universitets- och högskolelärare. Yrken med en hög andel tidiga utträden bland både kvinnor och män är i flera fall fysiskt tunga arbeten. Det handlar t.ex. om skogsbrukare, växtodlare inom jord- bruk och trädgård, djuruppfödare och brevbärare. Flera av yrkena har låga krav på utbildning. Därutöver förekommer många tidiga utträden bland män även i yrken som kräver högre utbildning, exempelvis piloter och militärer, där det finns möjlighet till tidig pensionering genom kollektivavtal.37 3.4Vad påverkar seniorers pensionsbeslut? Det är många faktorer som påverkar människors pensionsbeslut. För olika individer har olika faktorer olika stor betydelse och för de flesta påverkas pensionsbeslutet av flera faktorer. har pensionssystemet haft en flexibel pensionsålder och systemet bygger på att pensionsnivån påverkas av pensionerings- tidpunkten. Senareläggning av pensioneringen ger en högre pension. Men det finns också många exempel på lagar och regler med en pensionsrelaterad åldersgräns som motverkar uppluckringen av som normativ pensionsålder (se också avsnitt 5.5). Exempelvis är åldersgränsen för förmåner från flera olika trygg- hetssystem fortfarande . Det finns oftast en åldersgräns för intjänande av tjänstepension trots fortsatt arbete. Ofta skickas också brev från tjänstepensionsbolagen automatiskt till förmåns- tagaren vid 64,5 års ålder om att tjänstepensionen kommer att börja utbetalas , om man inte aktivt anmäler att man inte vill ha någon utbetalning. Många uppfattar dessa brev som en på- minnelse om att det är dags att gå i pension. Förutom tjänstepensioner och olika allmänna trygghetssystem återfinns 65-årsgränsen inom skatte- och utbildningssystemet, privat pensionssparande och inom kompletterande kollektivavtalade ersätt- ningar vid sjukdom och arbetslöshet. Den åldersgräns som finns i det allmänna pensionssystemet har också betydelse för människors beslut om att gå i pension. I en under- sökning från SCB angav att de slutat arbeta på grund av att de uppnått den nedre åldersgränsen för att gå i pension, medan ytter- ligare angav att de slutat arbeta då de uppnått den övre åldersgränsen i anställningsskyddslagen. Sammantaget anger således mer än en tredjedel att åldersgränser har betydelse för pensions- beslutet.38 (2019), Att vilja och kunna arbeta längre. Arbetsmiljön påverkar beslutet att gå i pension. Allt bättre arbets- förhållanden är troligen en viktig förklaring till att allt fler seniorer kan och vill arbeta längre. Fysiskt tunga, enformiga och slitsamma arbeten har i stor utsträckning ersatts med arbeten med högre utbild- ningskrav och mindre fysisk belastning. Det finns dock fortfarande många som har fysiskt tunga arbeten, och en fysisk arbetsmiljö med hög belastning och krävande eller dåligt utformade arbetsförhållan- den riskerar att orsaka utslitning, olyckor och arbetsskador, vilket i sin tur ökar risken för att individer tidigt lämnar arbetslivet (se också avsnitt 4.5).39 Även den organisatoriska och sociala arbetsmiljön är viktig för pensionsbeslutet. Att vara nöjd med arbetet och bli uppskattad på arbetsplatsen har stor betydelse för människors välbefinnande. Dålig organisatorisk och social arbetsmiljö med negativ stress, oklara mål, avsaknad av information, brist på integration i en arbetsgrupp och mobbning påverkar hälsan negativt och ökar risken för tidig pensionering.40 I en undersökning från framkom det att arbetsförhållanden, psykosocial arbetsmiljö, arbetsförmåga, hälsotill- stånd och individens ekonomiska förutsättningar var viktiga faktorer bakom önskemål om att lämna arbetslivet . Ju högre krav i arbetet – i form av att behöva arbeta för fort eller hårt, med allt för stor arbetsinsats, vid förekomst av motstridiga krav eller tidspress – desto mer sannolikt var det att individer lämnade arbetslivet tidigt.41 En annan undersökning visade att många – – angav att deras nuvarande arbete var alltför mentalt och psykiskt ansträngande för att de skulle klara av att arbeta till eller längre.42 Det var främst kvinnor som angav den mentala arbetsmiljön som ansträngande. Många som väljer att arbeta längre gör det för att de upplever arbetsmiljön som positiv och arbetsuppgifterna som meningsfulla. (2019), Stanna eller gå? SwAge-modellen = hållbart arbetsliv för alla åldrar. 41Riksförsäkringsverket (2000), Trött på att jobba? (2019), Stanna eller gå? SwAge-modellen = hållbart arbetsliv för alla åldrar. Arbetsgivares inställning till senior arbetskraft är en annan faktor som påverkar seniorers val att fortsätta arbeta eller gå i pension. Om arbetsgivare har en negativ inställning till de seniora medarbetarna innebär det en risk att medarbetarna inte kommer vilja fortsätta arbeta och i stället lämnar arbetslivet (se också avsnitt 5.3). Enligt delegationens underlagsrapport attityder till sina äldre anställda påverkas pensioneringsbeslut i hög grad av arbets- givarnas intresse för att behålla de seniora medarbetarna. Bristande stöd från ledning och chefer samverkar ofta med lägre arbetsförmåga och en mindre vilja att fortsätta arbeta till . Anställda som å andra sidan upplever att cheferna visar intresse för seniorers hälsa och uppskattar deras insatser i det dagliga arbetet, liksom deras kompetens och erfarenhet, vill oftare fortsätta arbeta till åtminstone 65år.43 Chefernas attityder har betydelse för om medarbetarna känner sig värdefulla för organisationen. En undersökning av om äldres attityder till pensionering visade att av kvinnorna och av männen som ville gå i pension angav att en mer positiv attityd hos arbetsgivarna skulle kunna leda till att de valde att senarelägga sin pensionsavgång.44 I en undersökning om kommunala chefers attityder ansåg 54 pro- cent att det var mest lämpligt att medarbetarna gick i pension , medan angav att det var lämpligare att de anställda gick i pension , angav 66–och angav eller äldre.45 44SOU 2012:28, Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. (2020), Chefers attityder till sina äldre anställda. Figur 3.21 Andel chefer och medarbetare som anser att medarbetare kan arbeta till respektive åldersgrupp (2020), Chefers attityder till sina äldre anställda. En högre andel chefer ansåg att deras medarbetare kunde arbeta till 66–, jämfört med vad medarbetarna själva ansåg (skillnaden var ). Däremot ansåg en högre andel med- arbetare än chefer att de kunde arbeta till minst . En majoritet av både chefer och medarbetare ansåg att medarbetarna kommer att kunna arbeta till 65–. Negativa attityder till seniora medarbetare, som att de är lång- samma, har svårt att ta till sig förändringar eller svårt att lära sig nya saker, får dem inte att vilja stanna kvar i arbetslivet eftersom de då varken känner sig betydelsefulla eller uppskattade. Attityden att seniorer inte är förändringsbenägna utan ett hinder för organisations- utveckling får dem i stället att vilja lämna arbetslivet och gå i pension.46 Vidare tycks pensionsnormen på arbetsplatsen spela en viss roll för människors pensionsbeslut. Många anger att de går i pension för att de nått den ålder då man på arbetsplatsen brukar gå i pension.47 47Hansson I. och Zulka L. m.fl. (2019), Att arbeta vidare efter 65 – vem gör det och varför? En av delegationens underlagsrapporter, Psykologiska mekanismer och pensionsbeslut, handlar om medvetna och omedvetna föreställ- ningar om seniorers arbetsdeltagande och som påverkar pensions- beslutet.48 Författaren menar att en okänd andel av dessa slutar arbeta trots att de egentligen – av sociala, ekonomiska eller andra skäl –vill fortsätta arbeta. Även om orsakerna till att personer mer eller mindre frivilligt går i pension inte är helt klarlagda, pekar forskningen på att det finns olika psykologiska och sociologiska mekanismer som gör att människor vill kunna ha kontroll över såväl sin arbetssituation som sitt utträde från arbetsmarknaden. Människor vill inte bli till- frågade om när de ska sluta arbeta och gå i pension, varken av arbets- kamrater eller chefer. En av dessa mekanismer är s.k. internaliserad ålderism som handlar om att man införlivar andras – ofta fördomsfulla – tankar, värderingar, attityder och förhållningssätt till äldre, i den egna personen. En annan mekanism är rädslan för att bli bortvald, s.k. ostracism. Rädslan för exkludering från en grupp arbetskamrater kan utlösa känslor av hjälp- löshet, alienation och förtvivlan som påverkar tankar, känslor, hand- lingar och individens hälsa. Rädslan för att bli bortvald kan även påverka människors motivation, välvilja och pensionsbeslut, och kan alltså få människor att välja att gå i pension trots att de har flera skäl att arbeta vidare. I rapporten framhåller författaren att ett värdigare och mer själv- ständigt utträde från arbetsmarknaden kan möjliggöras genom att samhället ökar sin kunskap om medvetna och omedvetna faktorer som påverkar pensionsbeslut på individnivå, utöver de ekonomiska förutsättningarna. På arbetsplatsnivå bör arbetsgivarna och fack- föreningarna lyfta frågorna och diskutera vad som får arbetsgivarna att vilja bli av med eller inte vilja anställa seniora medarbetare, och vad som kan vara fördelaktigt med att ha seniora medarbetare. 48Osika W. (2019), Psykologiska mekanismer och pensionsbeslut. Många seniorer försöker sannolikt bedöma om pensionering eller fortsatt arbete är mest gynnsamt för den egna hälsan och de kogni- tiva förmågorna. Forskning ger dem dessvärre ingen stor hjälp inför valet. Studier som visar kausala effekter av sådana val är mycket sällsynta och resultaten är inte konklusiva. Vissa studier pekar på att seniorer i högre utsträckning behåller sin hälsa om de fortsätter att arbeta, medan andra pekar på motsatsen. Hälsoeffekterna är dock mycket beroende av vilka arbeten seniorer har och hur pensio- neringen påverkar livsstilen, som motion, kost, rökning och alkohol- konsumtion. Det finns vissa indikationer på att fortsatt arbete kan bidra till att kognitiva förmågor försämras långsammare.