sou · H9B393 · 2021-11-26 00:00:00 — Psykossjukdomar (avsnitt F2) är också en grupp där det är känt att samsjukligheten med beroende är hög. Psykossjukdomar är mindre vanligt totalt sett, men en sådan kombination av tillstånd kan ha en mycket stor påverkan på funktionsnivå och livskvalitet. Även neuropsykiatriska funktionsned- sättningar, framför allt adhd (i avsnitt F9), är vanligt förekommande med skadligt bruk och beroende, och bland kvinnor är ät- störningar (i avsnitt F5) inte ovanligt. 4.1.3Det finns överlappande förklaringar till samsjuklighet De olika psykiatriska tillstånden kan hänga ihop och påverka varan- dra på olika sätt. Kombinationen substansberoende och annan psy- kisk sjukdom påverkar förloppet av såväl beroende som psykisk sjuk- dom med ökad risk för försämring och upprepade återfall i båda till- stånden. De olika tillstånden kan förstärka varandra på olika sätt – psykisk ohälsa kan innebära ökad risk för högre konsumtionsnivåer och mer riskabelt bruk av substanser, och på motsvarande sätt kan substansbruk öka risken för psykisk ohälsa. () beskriver fyra olika överlappande förklaringar till sam- sjuklighet: 1.tillstånden förekommer oberoende av varandra (men kan ha orsa- kats av samma bakomliggande faktorer), 2.det skadliga bruket eller beroendet orsakas av det andra psykia- triska tillståndet (till exempel som en form av ”självmedicinering” för att hantera problem), 1Socialstyrelsen 2019, Nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende. Stöd för styrning och ledning. Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet 3.det skadliga bruket eller beroendet leder till att ett annat lång- varigt psykiatriskt tillstånd utvecklas och sedan fortgår oberoende av substansbruket, och 4.rus eller abstinens utlöser tillfälliga psykiatriska tillstånd2. 4.2Hur vanligt är bruk, skadligt bruk, beroende och psykisk ohälsa i befolkningen i ? I det här avsnittet beskriver vi förekomsten av bruk, skadligt bruk, beroende och olika former av psykisk ohälsa enligt olika under- sökningar. Det inkluderar både befolkningsundersökningar och under- sökningar bland personer som har fått vård inom hälso- och sjukvård eller socialtjänst, och såväl självrapporterade uppgifter om olika till- stånd som diagnoser satta av hälso- och sjukvården. Generellt finns det begränsat med undersökningar som beskriver förekomsten av psykiatriska diagnoser i befolkningen i . De svenska befolkningsundersökningar som finns beskriver oftare före- komsten av självrapporterade ohälsosamma levnadsvanor och psykiska besvär, medan uppgifter om diagnoser oftare baseras på antalet perso- ner som har fått insatser inom hälso- och sjukvården eller social- tjänsten. Båda typerna av undersökningar är behäftade med olika felkällor och problem. Befolkningsundersökningar har till exempel ofta ett bortfall och kan ha svårt att nå personer som ingår i den här utred- ningens målgrupp. Ett problem med uppgifter som baseras på antalet personer som har fått insatser inom hälso- och sjukvården eller social- tjänsten är att det inte nödvändigtvis speglar hur många som faktiskt har behov av insatser, utan också påverkas av prioriteringar i vården och av hur många man lyckas nå. Nedan redovisar vi uppgifter uppdelat på alkohol, narkotika, spel och dopningsmedel, men i praktiken finns det ett överlapp mellan de olika siffror vi beskriver. 2EMCDDA 2016, Comorbidity of substance use and mental health disorders in Europe. (Perspec- tives on drugs). Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet Enligt den nationella folkhälsoenkäten var det av befolkningen 16–som hade en riskkonsumtion av alkohol. Med riskkonsumtion menas i det här fallet en konsumtion av alkohol som ökar risken för alkoholrelaterade skador och sjukdomar. Det mäts genom screeningtestet AUDIT-C, som består av tre frågor: hur ofta man dricker, hur mycket man dricker och hur ofta man dricker mer än sex glas vid ett och samma tillfälle. Andelen med riskbruk var högre bland män () än bland kvinnor (), och högre i åldersgrupperna 16–och 45–än i övriga åldersgrupper.3 Skadligt bruk eller beroende Det finns inga uppgifter om hur stor andel av befolkningen som har ett skadligt bruk av alkohol, men däremot om andelen med ett alkohol- beroende. De senaste uppgifterna är från undersökningen Vanor och konsekvenser som genomfördes av () 2017. Enligt den undersökningen hade av männen och av kvinnorna i åldern 17–ett alkoholberoende enligt DSM-IV. Andelen med beroende är högst i åldersgruppen 17–(7,), och minskar sedan med ökande ålder, och är i åldersgruppen 65–84 år.4 var det omkring 13 500 kvinnor och 27 000 män som vårdades i slutenvård eller speciali- serad öppenvård för någon alkoholrelaterad diagnos. Beroende var den vanligaste diagnosen.5 3Folkhälsomyndigheten , /folkhalsorapportering-statistik/ tolkad-rapportering/folkhalsans-utveckling/resultat/levnadsvanor/alkohol-riskkonsumtion/, hämtad . – CAN 2018, Negativa konsekvenser av alkohol, narkotika och tobak – en studie med fokus på beroende och problem från andras konsumtion i . 5Socialstyrelsen 2021, Missbruk, substansrelaterade diagnoser och spel om pengar. Tematisk uppföljning av behov, vård och stöd i förhållande till det nationella ANDT-arbetet och spel om pengar. Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet Bruk, skadligt bruk och beroende bland barn och unga Alkoholkonsumtionen hos unga har stadigt minskat sedan år 2000.6 Enligt CAN:s undersökning om skolelevers drogvanor 2020 var av flickorna och av pojkarna i årskurs nio alkoholkonsumenter (druckit alkohol de senaste 12 måna- derna), och av flickorna och pojkarna hade inten- sivkonsumerat alkohol (druckit stora mängder vid ett och samma tillfälle) minst en gång i månaden.7 Motsvarande siffror för elever i gymnasiets årskurs två var , samt 17 respek- tive 22 procent8, men gäller för år 20199. Det finns få studier som beskriver förekomsten av diagnosticerat skadligt bruk eller beroende hos barn och unga, men preliminära data från en pågående svensk epidemiologisk studie pekar på att av ungdomarna i åldern har ett beroende av alkohol och att har ett skadligt bruk.10 I den nationella folkhälsoenkäten var det av befolk- ningen 16–som uppgav att de använt cannabis . Andelen var högre bland män () än bland kvinnor (1,). Sammanlagt hade använt någon annan nar- kotika (till exempel amfetamin, kokain, heroin, ecstacy eller LSD) och den senaste månaden. Ungefär lika många hade använt receptbelagda mediciner (narkotikaklassade läkemedel som till exempel tramadol eller bensodiazepiner) på annat sätt än läkare ordinerat och senaste månaden11. I CAN:s frågeunder- sökning 2017 var det av befolkningen 17–som upp- gav att de använt narkotika . och narkotikaupplysning CAN 2020, Ung i med minskat drickande – Metod och de första resultaten från Futura01. – CAN 2020, Skolelevers drogvanor 2020. CAN rapport 197. – CAN 2019, Skolelevers drogvanor 2019. CAN rapport 187. 9Eftersom gymnasieeleverna hade distansundervisning 2020 genomfördes ingen undersökning då. 10Gerdner, , . Epidemiology of adolescent mental health disorders in a Swedish community sample. (Manuskript under arbete). 11Uppgifter hämtade från Folkhälsodata . Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet räknades då även icke-förskriven användning av narkotikaklassade läkemedel. uppgav att de använt narkotika under senaste 30 dagarna.12 I en annan rapport från CAN framkommer att det finns socioekonomiska skillnader i narkotikaanvändning. Bland personer i åldern 25–som svarat på en enkätundersökning var det en högre andel som använt narkotika i gruppen med lägre socioekonomisk position. Personer med lägre socioeko- nomisk position använde också narkotika oftare än personer med högre socioekonomisk position.13 En tidigare studie från Folkhälso- myndigheten har också visat att narkotikaerfarenhet var vanligare bland personer som var arbetslösa, hade ekonomiska problem, var bostads- lösa och med svagt socialt nätverk..14 Skadligt bruk eller beroende I den undersökning som genomfördes av CAN 2017 hade 1,8 pro- cent av befolkningen 17–någon form av substansbrukssyn- drom (enligt kriterierna i DSM-5) som orsakats av konsumtion av narkotikaklassade preparat eller läkemedel15, vilket motsvarar unge- fär 150 000 personer. Enligt den senast tillgängliga skattningen baserat på registerdata från patientregistret och kriminalvården, som genom- fördes av , fanns det 29 500 personer som beskrevs som problematiska narkotikaanvändare. Det motsva- rade av alla de personer som i en samtidig befolk- ningsundersökning regelbundet använde någon form av narkotika eller receptbelagda läkemedel utan läkares ordination. Myndigheten drar slutsatsen att det finns en stor grupp personer vars regelbundna narkotikabruk inte leder till att de hamnar i sjukvården eller kriminal- vården.16 Av tabell 4.1 nedan framgår hur många personer som vårdades för olika substansrelaterade diagnoser (med undantag – CAN 2018, Negativa konsekven- ser av alkohol, narkotika och tobak – en studie med fokus på beroende och problem från andras konsumtion i . – CAN 2021, Socioekonomiska skillnader i narkotikaanvändning bland vuxna i . 14Statens folkhälsoinstitut , Narkotikabruket i . CAN 2018, Negativa konsekven- ser av alkohol, narkotika och tobak – en studie med fokus på beroende och problem från andras konsumtion i . 16Statens folkhälsoinstitut , Narkotikabruket i . Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet för alkohol) i hälso- och sjukvården . Vanligast var flera sub- stanser i kombination. Vilka diagnoser det handlar om varierar mel- lan de olika substanserna. För opioider utgjorde beroende av diagnoserna, medan det för cannabis var vanligare med skadligt bruk (). För hallucinogener och sedativa/hypnotika var det vanligast med akut intoxikation, . För kokain och för andra stimulantia var det ungefär lika vanligt med de olika diagnoserna.17 Tabell 4.1 Antal individer med olika substansrelaterade diagnoser i patientregistret 2019 Flera substanser i kombination substanser (F19) Opioider (F11) Sedativa/hypnotika (F13) Cannabis (F12) Annan stimulantia (F15) Kokain (F14) Flyktiga lösningsmedel () Egen redigering av tabell i , Missbruk, substansrelaterade diagnoser och spel om pengar. Tematisk uppföljning av behov, vård och stöd i förhållande till det nationella ANDT -arbetet och spel om pengar. Bruk, skadligt bruk och beroende bland barn och unga Enligt CAN:s undersökning om skolelevers drogvanor 2020 hade av flickorna och av pojkarna i årskurs nio använt narkotika, och använt narkotika 21 gånger eller mer. Det absolut vanligaste preparatet är cannabis.18 Motsvarande siffror 2019 för elever i gymnasiets årskurs två var som använt narkotika, samt 3 pro- cent som använt det 21 gånger eller mer.19 Enligt den pågående svenska 17Socialstyrelsen 2021, Missbruk, substansrelaterade diagnoser och spel om pengar. Tematisk upp- följning av behov, vård och stöd i förhållande till det nationella ANDT-arbetet och spel om pengar. – CAN 2020, Skolelevers drog- vanor 2020. CAN rapport 197. – CAN 2019, Skolelevers drog- vanor 2019. CAN rapport 187. Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet epidemiologisk studien pekar preliminära resultat på att av ungdomarna i åldern har ett beroende av cannabis och 0,2 pro- cent ett skadligt bruk. För andra substanser är motsvarande siffror 0,6 respektive 0,4 procent.20 Även spelberoende har ett samband med andra psykiatriska tillstånd som substansberoende, depression, ångest, adhd, antisocial personlig- hetsstörning och tvångssyndrom, och personer med spelberoende och samtidig annan psykiatrisk diagnos kan generellt ha sämre hälsa än de som enbart har ett spelberoende.21 Enligt har 35procent av dem som fått vård för spelberoende också fått behand- ling för något annat psykiatriskt tillstånd.22 Enligt undersökning Sweglogs 2018 hade av befolkningen 16–någon form av spelpro- blem eller risk för spelproblem.. hade viss risk för spelproblem, förhöjd risk och var problem- spelare.23 Med spelproblem menas att ha svårt att kontrollera sitt spelande trots uppenbara negativa konsekvenser för ekonomi, väl- befinnande och relationer.24 beskriver utifrån data från att spelproblem är mindre vanligt bland personer med hög utbild- ning och bland höginkomsttagare, och att det finns ett samband mellan riskabla spelvanor, låg socioekonomisk status, att tillhöra en etnisk minoritet och föräldrarnas spelvanor.25 I CAN:s undersökning om Skolelevers drogvanor 2019 var det 22procent av pojkarna och av flickorna i årskurs nio som uppgav att de hade spelat om pengar.26 20Gerdner, , . Epidemiology of adolescent mental health disorders in a Swedish community sample. (Manuskript under arbete). 21Socialstyrelsen 2018, Behandling av spelmissbruk och spelberoende. Kunskapsstöd med rekom- mendationer till hälso- och sjukvården och . 22Socialstyrelsen 2021, Missbruk, substansrelaterade diagnoser och spel om pengar. Tematisk upp- följning av behov, vård och stöd i förhållande till det nationella ANDT-arbetet och spel om pengar. 23Folkhälsomyndigheten , /spelprevention/ statistik/spel problem/ hämtad . 24Folkhälsomyndigheten använder PGSI (Problem Gambling Severity Index) i Swelogs. 25Socialstyrelsen 2018, Behandling av spelmissbruk och spelberoende. Kunskapsstöd med rekommendationer till hälso- och sjukvården och . – CAN 2020, Skolelevers drog- vanor 2020. CAN rapport 197. Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet psykiatriska diagnosmanualen DSM-V finns diagnosen Hasardspelsyndrom, som kan sägas avse den grupp som har störst pro- blem på grund av sitt spelande27, och i diagnossystemet ICD finns som vi beskrivit tidigare diagnosen Spelberoende. var det 779 personer i åldern och uppåt som vårdades för diagnosen spelberoende enligt uppgifter i patientregistret28. I och med WHO:s senaste uppdatering av diagnossystemet ICD (ICD-11) har problematisk användning av dataspel (gaming disorder) blivit en fullvärdig diagnos. Men ICD-11 är ännu inte implementerat iSverige, och problem med dataspel ingår inte heller på ett tydligt sätt iriktlinjer eller andra styrdokument för hälso- och sjukvården eller . Däremot erbjuds vård för sådana tillstånd på vissa plat- ser i landet. Exempelvis finns en mottagning för Spelberoende och skärmhälsa på . av männen och av kvin- norna i har provat anabola androgena steroider (AAS)29. Problematisk användning av dopningsmedel, ofta omfattande AAS, utgör också ett tillstånd som har karaktären av skadligt bruk eller beroende, och som studeras vetenskapligt utifrån liknande pro- blemställningar som för andra skadliga substanser. Däremot har det traditionellt inte sorterat under alkohol- och drogavsnittet i ICD- 10.De relativt få diagnoser som sätts i svensk hälso- och sjukvård brukar sortera under F55 (”missbruk av substanser som ej är bero- endeframkallande”). Under den diagnoskoden nämns i korthet steroi- der och hormoner som exempel. Den kliniska psykiatriska forskningen på området är begränsad, men tillstånd som tros vara överrepresen- terade hos personer som är beroende av AAS är enligt amerikanska studier uppförandestörning och body dysmorphic disorder, förutom 27Socialstyrelsen 2018, Behandling av spelmissbruk och spelberoende. Kunskapsstöd med rekommendationer till hälso- och sjukvården och . 28Socialstyrelsen 2021, Missbruk, substansrelaterade diagnoser och spel om pengar. Tematisk uppföljning av behov, vård och stöd i förhållande till det nationella ANDT-arbetet och spel om pengar. 29Folkhälsomyndigheten , /livsvillkor-levnadsvanor/andts/ utveckling-inom-andts-anvandning-och-ohalsa/bruk/dopningsmedel-och-dess-anvandning/, hämtad . Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet samsjuklighet med annat substansberoende30. Det saknas i stor utsträckning motsvarande data i , men gruppen har ofta en svår psykosocial bakgrund, troligen delvis jämförbar med personer med andra svåra beroendetillstånd31. Psykisk ohälsa kan ses som ett samlingsbegrepp för både psykiska besvär och psykiatriska tillstånd. Psykiatriska tillstånd är psykisk ohälsa där kraven för en psykiatrisk diagnos är uppfyllda, medan psykiska besvär innebär att man inte uppfyller diagnostiska kriterier. Det hand- lar ofta om normala reaktioner på påfrestningar i livet, och varierar mellan mildare eller svårare besvär, som pågår under olika långa perioder och som i olika grad påverkar förmågan att klara vardags- funktioner. Psykiatriska tillstånd kan i sin tur delas upp i psykiska sjukdomar och syndrom (som kan debutera när som helst under livet) och i utvecklingsrelaterade psykiska funktionsavvikelser (som debuterar i barndomen).32 Det var av befolkningen 16– som i den nationella folkhälsoenkäten uppgav att de har psykiska besvär, vilket inkluderade ängslan, oro eller ångest. Sådana besvär var vanligare bland kvinnor () än bland män (33 pro- cent). Totalt uppgav att besvären var svåra. I samma under- sökning var det av männen och av kvinnorna som bedömdes ha en allvarlig psykisk påfrestning, vilket kan indikera att man har ett psykiatriskt tillstånd.33 vårdades av befolkningen inom specialistpsykiatrin34, och 6,1 pro- cent av barn och unga 0–var aktuella inom barn- och ungdoms- psykiatrin (BUP)35. 30Kanayama G., JI., Pope Jr HG. Features of men with anabolic-androgenic steroid dependence: a comparison with nondependent AAS users and with AAS nonusers. Drug Alcohol Depend 2009;102:130-7. 31Skårberg K., . Troubled social background of male anabolic-androgenic steroid abusers in treatment. Subst Abuse Treat Prev Policy 2007;2:20. 32Socialstyrelsen, , kommuner och regioner, Begrepp inom om- rådet psykisk hälsa. 33Folkhälsomyndigheten , /livsvillkor-levnadsvanor/psykisk- halsa-och-suicidprevention/statistik-psykisk-halsa/, hämtad . 34Uppdrag psykisk hälsa, Psykiatrin i siffror. Vuxenpsykiatri – Kartläggning 2020. 35Uppdrag psykisk hälsa, Psykiatrin i siffror. Barn- och ungdomspsykiatri – Kartläggning 2020. Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet En psykisk funktionsnedsättning kan beskrivas som väsentliga svårig- heter att utföra aktiviteter på viktiga livsområden, där svårigheterna har funnits eller kan antas komma att bestå , och är en konsekvens av en eller flera psykiatriska diagnoser36. Enligt den definition som togs fram av Nationell psykiatrisamordning ingick inte ”missbruk/beroende av alkohol eller andra droger” som en diag- nos som kan ge konsekvensen psykisk funktionsnedsättning. Sedan den definitionen togs fram har dock kunskapen om beroende som en sjukdom ökat37, och både diagnosen skadligt bruk och diagnosen beroende har länge funnits med bland psykiatriska diagnoser i det diagnossystem som används inom hälso- och sjukvården. Det är därför svårt att hitta argument för att utesluta dessa diagnoser bland sådana som kan leda till en psykisk funktionsnedsättning. Däremot är det inte så att alla personer med skadligt bruk eller beroende har en funktionsnedsättning. Det handlar, liksom när det gäller andra diagnoser, om att det psykiatriska tillståndet påverkat förmågan att utföra aktiviteter och interagera med andra människor. Ofta är det de sociala konsekvenserna av att ha levt med ett beroende i kombination med substansernas påverkan på hjärnan som till- sammans orsakar funktionsnedsättningen. 4.3Hur vanligt är samsjuklighet? Förekomsten av samsjuklighet varierar bland annat beroende på om man undersöker förekomsten i befolkningen eller bland personer som vårdats inom hälso- och sjukvård eller socialtjänst, och om man studerar eller förekomst över hela livet. Generellt sett är förekomsten större sett över hela livet än , och större hos dem som har kontakt med vår- den än i befolkningen generellt. 36Se Rapport 2006:5 från Nationell psykiatrisamordning, Vad är psykiskt funktionshinder? Nationell psykiatrisamordning ger sin definition av begreppet psykiskt funktionshinder. I rapporten används begreppet ”funktionshinder”. rekommenderas i stället begreppet ”funk- tionsnedsättning”. Med funktionshinder menas numera den begränsning som en funktionsned- sättning innebär för en person i relation till omgivningen, se termbank, , hämtad . 37Se till exempel Heilig, M., MacKillop, J., , D. et al. Addiction as a brain disease revised: why it still matters, and the need for consilience. 46, 1715–1723 (2021). Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet Förekomsten varierar också mellan olika substanser, och för olika psykiatriska diagnoser. Generellt är samsjukligheten lägre vid skadligt bruk eller beroende av alkohol jämfört med narkotika, och lägre för cannabis än för opiater/opioider38. En pågående svensk register- studie visar också skillnader i förekomst av andra psykiatriska diag- noser mellan personer som vårdats för beroende av alkohol, amfeta- min respektive opioider.39 Skillnaden kan bero på att benägenheten att använda en viss substans varierar med psykiatrisk grundsjuklig- het, att de olika substanserna leder till olika typer av psykiatriska komplikationer men också att de olika substanserna är förenade med olika sannolikhet att fångas i registerstudier. Till exempel är cannabis den substans som störst andel i befolkningen uppger sig ha provat, som diagnoser kopplade till cannabis är mindre vanliga i patientregistret jämfört med opioiddiagnoser. Det är vanligare att personer med skadligt bruk eller beroende också har andra psykiatriska diagnoser, än att personer med andra psykiatriska diagnoser har ett skadligt bruk eller beroende. En kartläggning genomförd av visade att omkring 52 000 personer (varav omkring 1 800 var ) vårdades i hälso- och sjukvården för intag av beroendeframkallande substanser 2017. Det motsvarade av befolkningen. Av dessa 52 000 hade av kvinnorna och av män- nen också vårdats för en eller flera andra psykiatriska diagnoser –2018. Vanligt förekommande diagnoser var depressioner, ångest- syndrom och adhd samt personlighetssyndrom (personlighetsstörning) 38Regier, DA., Farmer, ME., ., Locke, BZ., , SJ., ., , FK. Comorbidity of mental disorders with alcohol and other drug abuse. Results from the Epidemiologic Catchment Area (ECA) study. JAMA 1990;264:2511-8; ., et al. Prevalence and co-occurrence of substance use disorders and independent mood and anxiety disorders: results from the National Epidemiologic Survey on Alcohol and Related Conditions. Arch Gen Psychiatry. 2004;61(8):807–16; et al, Epidemiology of DSM-5 Alcohol Use Disorder Results From the National Epidemiologic Survey on Alcohol and Related Conditions III, JAMA Psychiatry. 2015;72(8):757-766. doi:10.1001/ jama psychiatry.2015.0584; , D., Kerridge, B., Saha T. m.fl. Prevalence and Correlates of DSM-5 Cannabis Use Disorder, 2012-2013: Findings from the National Epidemiologic Survey on Alcohol and Related Conditions–III AmJ Psychiatry 2016; 173:588–599; doi: 10.1176/appi.ajp.2015.15070907. 39Personlig kommunikation med i utredningens vetenskapliga referensgrupp. Definition, förekomst och konsekvenser av samsjuklighet bland unga kvinnor.40 I stort sett samma siffror gällde för en kartlägg- ning 2018.41 Uppgifterna i båda kartläggningarna baseras på inrappor- terade diagnoser i patientregistret, vilket innebär att det saknas upp- gifter om personer som enbart har fått vård inom primärvården. Dessutom saknas uppgifter om vård som utförs av andra yrkesgrup- per än läkare. senare kartläggning inkluderar även uppgifter från , som visar att av dem som söker stöd hos för missbruksrelaterade problem har fått sluten psykiatrisk vård och öppen psykiatrisk vård, utöver insatserna för missbruk.42 har också konsta- terat att antalet personer med omfattande missbruk och psykisk ohälsa har ökat inom socialtjänsten.43 För vuxna personer som vårdas enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM, på något av Statens institu- tionsstyrelses (SiS) LVM-hem, och för barn och unga som är place- rade på SiS särskilda ungdomshem, finns uppgifter som beskriver förekomsten av psykisk ohälsa och psykiatriska diagnoser.