sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — När meritvärdet och behörigheten till högsko- lestudier hos eleverna undersöks, kan man se att dessa ökar och tren- den framstår som positiv efter Linje 14:s verksamhet. ty- der inte resultaten på att andelen som fullföljer sina gymnasiestudier skulle ha ökat bland de elever vars grundskola hade deltagit i pro- jektet.24 Det går inte att jämföra de två redovisade exemplen med varandra eller att dra några långtgående slutsatser om läxhjälpens effekter för elevers kunskapsresultat, eftersom det finns ett flertal andra aspekter som spelar in. Forskarna själva uppger att de har haft utmaningar att kunna skilja projektens effekter från andra aspekter. En sådan aspekt är elevernas inneboende grundengagemang. Frivilligt deltagande i en undersökning innebär alltid en viss osäkerhet om vilka slutsatser som är möjliga att dra, då man kan förutsätta att de mest engagerade är också de som är mest benägna att delta (s.k. självselektering). En annan aspekt är att de deltagande eleverna har haft olika lärare och undervisningens kvalitet kan skilja mellan olika klasser och påverka elevers resultat. Det framkommer i rapporterna att det inte har varit helt lätt att hitta en kontrollgrupp där elevernas förutsättningar fullt ut motsvarar den undersökta gruppen. Oavsett de metodologiska svårigheterna, bedömer forskarna i att: För en med detaljerad redovisning hänvisas till hela rapporten. Studietid – en ny form av läxhjälp programmets tydliga struktur där eleverna förpliktigar sig att ha hög närvaro och den tydliga kopplingen till skolan bidrar till att LuMiNk tillhör de läxläsningsprojekt som faktiskt visar ha effekt på studiere- sultaten.25 – s.7. Linje 14:s forskare drar slutsatsen att: Utifrån rapportens analyser kan vi konstatera att verksamheten är som mest framgångsrik när den förankras i den lokala kontexten, när den kultiverar en verksamhetsbild som lockar till deltagande och när den re- gelbundet lyckas skapa meningsfulla möten med studentambassadörer. (…)Det är också viktigt framöver att i högre grad än inom dagens verk- samhet att arbeta för att stödja och uppmuntra elever till att beskriva sin målbild och även höja sina studieresultat oavsett vilka framtidsdrömmar de har.26 – s. 119. De två studiernas slutsatser ligger väl i linje med vad internationell forskning har sett. Av de program som syftar till att öka studieresul- taten verkar det vara de som har en klar struktur, koppling till sko- lans läroplaner och som är genomförda av välutbildad personal, som är mest verkningsfulla.27 Oavsett eventuella metodologiska svagheter belyser dessa två rapporter att elever upplever ett behov av hjälp med självstudier samt att en regelbunden sådan verksamhet och en tillitsfull relation med den som erbjuder hjälp kan ha betydelse för elevers lärande och mo- tivation inför fortsatta studier. Båda projekten genomfördes i skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund och där elevers resultat är relativt svaga samt där många elever kommer från studieovana hem. Resultaten tyder på att stöd med studier utanför ordinarie undervisning kan främja elevers lärande och intresse för högre studier. 25Liss, E. K., Utvärdering av LuMiNk Akademin. The IAS Working Paper Series. 26Ambrose, A. & , B., Linjen mellan högstadiet och högre utbildning. En fallstudie om breddad rekrytering och breddat deltagande. ORU 2020/04424. 27Fashola, Olatokunbo S. Effective Afterschool Program. Corwin Press, Inc., A , 2002. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.1.5Förutsättningar för huvudmän att få statsbidrag för läxhjälp administrerar ett statsbidrag för läxhjälp som huvudmän för grundskola, grundsärskola, sameskola och specialskola kan söka. Syftet med bidraget är att öka möjligheterna för alla elever att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling och att öka likvärdigheten i skolan.28 Villkoren för bidraget regleras i Förordning (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid. har definierat vilka kostnader som statsbidraget får användas till i samband med denna verksamhet. Det rör sig bl.a. om utökade personalkostnader eller tillkommande kost- nader för skolskjuts, lokaler, utrustning eller mellanmål m.m. Enligt förordningen29 ska prioritera huvudmän för skolor med låga studieresultat. För att avgöra vilka huvudmän som får del av statsbidraget när det är fler som har sökt än vad pengarna räcker till, tillämpas en fördelningsnyckel som har tagit fram. Modellen för fördelningsnyckeln skattar för detta statsbidrag sannolikheten att en elev i någon av huvudmannens skolor inte får behörighet till gymnasieskolan. Detta mått används sedan för att fördela statsbidraget för läxhjälp till huvudmän.30 Enligt granskning av riktade statsbidrag för so- cioekonomiskt utsatta områden definieras statsbidraget för läxhjälp som ett av de bidrag som i högre utsträckning ska gå till socioeko- nomiskt svaga områden.31 Utöver statsbidraget till huvudmän finns även ett statsbidrag som kan sökas av ideella föreningar som erbjuder läxhjälp. 28www.skolverket.se/skolutveckling/statsbidrag/statsbidrag-for-laxhjalp-till-huvudman- 2021. 297 §, Förordning (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid. 30Redovisning av uppdrag om att ta fram förslag inför fördelning av medel. Dnr 2015:898 samt information från via e-post. 31Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.1.6Nyttjandet av statsbidrag för läxhjälp Det har inte gjorts någon nationell uppföljning eller utvärdering av statsbidraget för läxhjälp. samlar dock in vissa uppgifter om hur huvudmän och skolor har använt statsbidraget i samband med att dessa redovisar statsbidragets an- vändning. Statsbidraget är som regel översökt vilket innebär att alla som söker inte får del av bidraget. gjordes en stor statlig satsning som innebar att anslaget för statsbidrag till läxhjälp ökades från 2015 till 2016. En ytterligare utökning gjordes 2017 till totalt . Statsbidragets storlek har legat på en nivå. fördelar till huvudmän och 25 000 000 till ideella organisationer för läxhjälps- verksamhet. För perioden –2023 har regeringen beslutat att till- föra ytterligare medel till läxhjälp och lovskola med anledning av att Corona-pandemins påverkan på undervisningen förväntas generera ett ökat behov av såväl läxhjälp som lovskola. har samti- digt inte fått några signaler från huvudmän om en ökad efterfrågan på statsbidrag för att erbjuda läxhjälp . har kon- struktionen av statsbidraget ändrats. Anslaget till läxhjälp har ut- ökats, men det får användas även för att bekosta lovskola. Omvänt har anslaget för lovskola minskats och även dessa medel får användas för att bekosta läxhjälp. Totalt sett får belasta anslagsposterna med . Mer om statsbidraget för lovskola finns beskrivet i kapitel 7. ansökte 587 huvudmän, dvs. majoriteten av huvudmän, om statsbidrag för läxhjälp. Det var 271 huvudmän som beviljades bidrag. I nästan samtliga fall motsvarar bidraget som beviljats 1 000 kro- nor per elev som ska erbjudas läxhjälp hos huvudmannen. Det inne- bär att drygt 360 000 elever erbjuds läxhjälp hos de huvudmän som beviljats statsbidraget. beviljade dessa huvudmän stats- bidrag om totalt . Huvudmännen har efter redo- visning ålagts att återbetala totalt . Även 2020 var bidraget översökt. Denna omgång var det 557 huvudmän som ansökte varav 273 beviljades bidrag.32 Det finns inga uppgifter om hur många elever hos varje huvud- man som faktiskt deltar. Huvudmännen redovisar till vad Studietid – en ny form av läxhjälp deras uppföljning av läxhjälpsverksamheten har visat utifrån de mål som angavs i ansökan. Huvudmännen ställer själva upp sina mål uti- från de lokala behoven så att de överensstämmer med statsbidragets intentioner. Utöver detta redovisas också de kostnader som huvud- männen haft. I detta avsnitt beskriver vi resultaten av en aktuell granskning från Riksrevisionen33, som också påtalar att det saknas utvärdering av statsbidraget till läxhjälp. Vi diskuterar här några iakttagelser av hur statsbidraget fördelas men utifrån den bristande empirin går det inte att dra några långtgående slutsatser om statsbidragets funktionalitet. gör i sin granskning en jämförelse mellan statsbi- draget för läxhjälp och statsbidraget för lovskola. Hos en huvudman som har som exempel i sin granskning har statsbidra- get till läxhjälp nått ut till huvudmannens skolor i högre utsträck- ning, jämfört med statsbidraget till lovskola. påtalar också att statsbidraget för läxhjälp är lättare att administrera av hu- vudmannen. Rektorer som pratat med uppgav att det är tydligt att man får per elev och att målet är klart och tydligt definierat. Rektorerna upplevde det som lätt att ordna läx- hjälpsverksamheten och enkelt att följa upp närvaron med listor. I rap- porten beskrivs vidare att de fördelningsmodeller som huvudmännen använder för att distribuera statsbidraget till sina skolor i praktiken gör det svårt för staten att styra statsbidraget till särskilda områden.34 modell för fördelning av statsbidraget Den fördelningsmodell som tillämpar för att fördela statsbidraget till läxhjälp innebär att alla huvudmän som ansöker om statsbidraget inte är garanterade att få del av det. fördel- ning av statsbidraget görs på huvudmannanivå, enligt den framtagna fördelningsmodellen som beskrivs ovan, där de huvudmän priorite- ras som i sina skolor har elever som i låg utsträckning förväntas nå 33Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. Studietid – en ny form av läxhjälp Detta kan innebära att vissa huvudmän med t.ex. stora skillnader i resultat mellan skolor, men där resultaten i genomsnitt är höga, kanske inte får del av statsbidraget. Det finns ingen möjlighet för en huvudman att bara ansöka om statsbidrag för den skola där elevernas resultat förväntas bli sämre. Utredningen har i sina kontakter med huvudmän och skolor förstått att vissa huvud- män, som inom sin verksamhet har skolenheter med särskilt stora utmaningar kopplat till bl.a. boende- och skolsegregation, inte har möjlighet att ta del av statsbidraget till läxhjälp. Det betyder att ele- vernas skattade resultat på huvudmannanivå döljer dessa skolors för- väntat låga resultat. I samtal med intressenter har även framkommit att huvudmän som lyckas öka måluppfyllelsen på sina skolor kan förlora statsbidraget, då deras resultat blivit ”för bra”. Utredningen bedömer att det, oavsett vilken fördel- ningsmodell som används, alltid kommer att finnas vissa oönskade bieffekter av den modell som används. Vissa utmaningar kopplade till valet av fördelningsmodell beskrivs i den återrapportering till re- geringen som gjorde inom uppdraget att ta fram den för- delningsnyckel som ligger till grund för fördelningen av statsbi- draget till läxhjälp.35 6.2Läxhjälp – vad görs i skolorna ? I detta avsnitt redovisas utredningens generella iakttagelser av hur huvudmän och skolrepresentanter resonerar kring sitt arbete med läxhjälp. Vidare redovisas här vad huvudmän, som har beviljats stats- bidrag för läxhjälp, har uppgett i sina redovisningar till Skolverket.36 För att illustrera hur läxhjälp kan bedrivas på skolor har utredningen valt att beskriva tre exempel. I utredningens möten med huvudmän och skolor har vi diskute- rat hur de ser på läxhjälpens respektive lovskolans möjligheter att kunna ge extratid och hjälp till de elever som behöver det. Utred- ningen erfar att många skolor arbetar systematiskt med läxhjälp som ett sätt att utveckla kunskapsnivån hos sina elever. Detta görs oavsett om huvudmannen har fått statsbidrag för denna verksamhet eller inte. 35Redovisning av uppdrag om att ta fram förslag inför fördelning av medel. 36Skolverket, redovisning av statsbidrag till läxhjälp 2019. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.2.1Läxhjälp kan organiseras på olika sätt Huvudmän som får statsbidrag för att anordna läxhjälp kan antingen anordna verksamheten i egen regi eller ta hjälp av icke-vinstdrivande organisationer. Det kan även förekomma att, förutom den läxhjälp som skolhuvudmän står för, hjälp med läxor anordnas av andra kom- munala förvaltningar, exempelvis kulturnämnden eller biblioteks- nämnden. Det framkommer också, som nämns ovan, att skolor anordnar läxhjälp utan statsbidrag. Hos en huvudman kan flera olika upplägg för läxhjälp förekomma på olika skolor. Samma skola kan också ha olika typer av verksamhet i form av extra studietid som skulle kunna definieras som läxhjälp. På en skola er- bjuds exempelvis läxhjälp där eleverna själva kan välja att delta. Utöver dessa två tillfällen har alla elever dessutom avsatt mentorstid , som också kan användas som extra studietid. Denna tid blir därmed ”obligatorisk” för ele- verna. Det finns också exempel på när skolan ordnar läxhjälpsverk- samhet för yngre elever tillsammans med fritidshemmet. Det förefaller vara ett vanligt upplägg att läxhjälpstid erbjuds re- gelbundet . Vissa skolor erbjuder efter skoldagens slut medan andra erbjuder mer flexibla tillfällen, t.ex. före skoldagens början eller på håltimmar. Flera skolföreträdare framhåller att läxhjälp som erbjuds som en kontinuerlig och regelbunden verksamhet gynnar kunskaps-inhämt- ningen. I detta fall innebär det den form av verksamhet där samma elever får hjälp med sina studier och då oftast av samma läxhjälpsle- dare varje gång. Det finns även skolor där det i stället (eller också) bedrivs drop- in verksamhet, en typ av öppen studieverkstad eller s.k. stuga där alla elever är välkomna att delta när de så önskar. Det är vanligt att ele- verna själva väljer vilka ämnen och uppgifter de vill fördjupa sig i. Flertalet av skolorna som utredningen har samtalat med har en hög andel elever med i samt även elever med svag socio- ekonomisk bakgrund. Alla elever kan därmed inte alltid ha förutsätt- ningar att få stöd i skolarbetet hemma. Skolor har betonat att även när de erbjuder läxhjälp till alla har de ett särskilt fokus på elever med svaga resultat. Det framkommer även i samtalen att deltagandet i grunden är frivilligt i båda fallen, dvs. oavsett om det är en kontinu- erlig verksamhet eller om karaktären är mer av drop-in. Studietid – en ny form av läxhjälp tinuerlig verksamhet bygger deltagandet på någon form av överenskommelse. Det förekommer t.ex. att skolor skriver in delta- gandet i läxhjälpsverksamhet i elevers åtgärdsprogram eller att sko- lan t.ex. vid utvecklingssamtal kommer överens med eleven och ele- vens vårdnadshavare om deltagande. Det finns skolor där elever kan ha svårt att delta i läxhjälpen på grund av att de behöver hinna med sin skolskjuts. Här finns exempel på skolor som erbjuder läxhjälp i form av fjärrundervisning.37 Även läxhjälp i form av distansundervisning38 nämns som ett alternativ för de elever som annars inte har möjlighet att delta. Flera rektorer som utredningen har talat med pratar hellre om ut- ökad studietid än om läxhjälp. Andra benämningar som används är coaching av elever, studiehörn, studiestöd, studiestuga, studiecirklar eller efterskolaktiviteter. Dessa uttryck anses vara mindre laddade än läxhjälp och återspeglar innehållet av verksamheten bättre då den sträcker sig bortom läxor. Representanter för föräldrar som utredningen har talat med ut- trycker detsamma: (…)allergisk mot ordet läxhjälp. Det är väldigt beroende på vilken skola och vilken kultur. (…) En organiserad form skulle vara bra. Studiestöd skulle bäst beskriva det som vi önskar. Och att skolan organiserar och att det sker inom ramen för skolans ansvar. 6.2.2Huvudmän och skolor upplever att elever i gärna deltar i läxhjälpen Av huvudmännens redovisningar av statsbidraget till läxhjälp för 201939 framgår att det ser olika ut hos olika huvudmän och skolen- heter vilka elever som deltar. Vissa har uttryckligen prioriterat elever som står särskilt långt från måluppfyllelse, medan andra, som be- skrivs nedan, erbjuder verksamheten till samtliga elever. Många hu- vudmän lyfter att läxhjälpen är särskilt värdefull för de elever som 37Fjärrundervisning definieras i 1 kap. 3 § skollagen som interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte och regleras i 21 kap. skollagen. 38Distansundervisning definieras i 1 kap. 3 § skollagen som interaktiv undervisning som be- drivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid. Distansundervisning kan vara såväl analog som digital. Elever och lärare är oftast åtskilda, men kan arbeta tillsammans i realtid eller t.ex. med uppgifter som ska göras inom utsatt tid. Ofta använder elever och lärare gemensamma ytor som delade dokument, video- samtal och chattar. Distansundervisning regleras i kap. 22 skollagen. 39Skolverket, redovisning av statsbidrag till läxhjälp 2019. Studietid – en ny form av läxhjälp saknar stöd i skolarbetet eller god studiemiljö hemma. En huvudman som följt upp närvarostatistiken för läxhjälpen beskriver att det är högre deltagande bland de äldre eleverna jämfört med eleverna som gick i årskurs 6. En huvudman som i sin ansökan uppgett att de er- bjudit samtliga elever läxhjälp beskriver sin verksamhet och delta- gandet så här: Vi har haft läxhjälp efter skoltid. En personal har ansvarat för undervisningen. Alla elever på skolan har erbjudits läx- hjälp. Fem elever har kommit regelbundet, andra elever har kommit efter behov. Efter en längre frånvaro eller av annan anledning behövt extra stöd i skolarbetet. På en skola med drygt 400 elever uppger rektorn i samtal med utred- ningen att mellan 10 och 30 elever deltar regelbundet i läxhjälp efter lektionstid. Flera beskriver att deltagandet i läxhjälpen är lägre i bör- jan av läsåret för att öka ju närmare läsårets slut man kommer. Rek- torn uppger exempelvis att inför nationella prov kan deltagandet öka till 60 elever. En av rektorerna som utredningen har samtalat med beskriver att deltagandet på läxhjälp inledningsvis är frivilligt för eleverna. Skolan erbjuder per elev och vecka. Om eleven riskerar att halka efter blir det dock obligatoriskt att delta och läggs in i schemat som en extra anpassning. Om eleven inte kommer följs det upp med vård- nadshavaren. Det beskrivs också i samtalen att skolor medvetet erbjuder läx- hjälp i de lägre årskurserna för att gynna elevers språkutveckling och generellt motverka risken för att elever hamnar i riskområdet för att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Representanter för elevorganisationer uttryckte i samtalen att det kan finnas en preferens hos eleverna att delta i läxhjälp jämfört med lovskola. Lovskola är stigmatiserande för eleverna generellt sett. Det finns en uppfattning att det är de stökiga, de som inte tar plugget på allvar som går i lovskola. (…) Läxhjälp använder sig många av, även högpreste- rande. Läxhjälp ses snarare som en privilegiefråga. Studietid – en ny form av läxhjälp 6.2.3Läxor och läxhjälp förekommer på introduktionsprogrammen Utredningen har varit i kontakt med representanter för gymnasie- skolans introduktionsprogram för att undersöka förekomsten samt behovet av läxhjälp när det gäller de äldre elever som befinner sig på dessa program. Utifrån dessa kontakter förefaller både förekomsten och behovet vara begränsat. En representant beskriver att introduktionsprogrammen redan är en kostsam skolform och att man hellre ser satsningar på kvalitets- höjande insatser i den redan pågående undervisningen. En annan har samma utgångspunkt och ser snarare ett behov av att satsa resurser på att knyta skickliga lärare till utbildningen än att skapa mer under- visningstid. Ytterligare en representant beskriver att många i elevgruppen på deras introduktionsprogram redan har stor problematisk frånvaro och låg studiemotivation. Dessa bör i första hand uppmuntras att delta i den ordinarie undervisningen. Inom ramen för introduktionsprogrammen finns dessutom en stor flexibilitet att anpassa den undervisning som bedrivs efter elevernas individuella behov. Det finns bl.a. möjlighet att ut- forma s.k. andra insatser som är gynnsamma för elevernas kunskaps- utveckling som en del av deras utbildning på introduktionspro- grammen yrkesintroduktion, individuellt val och språkintroduk- tion.40 redovisar i sin rapport om introduktionsprogram från 201441 exempel på insatser som skolorna uppger erbjuds till elever utöver själva undervisningen. Många av dessa insatser är kopplade till undervisningen och kan t.ex. handla om ”olika former av studiestöd, såsom extra undervisningstid eller olika former av studiehandledning”.42 6.2.4På läxhjälpen erbjuds inte bara hjälp med läxor Av den samlade empirin framgår att huvudmän inte använder läx- hjälpstiden enbart för att eleverna ska kunna arbeta med just sina läxor. Det är också ett tillfälle där eleverna kan träna och repetera 406 kap. gymnasieförordningen. 42Dessa exempel redovisades som insatser som på vissa skolor erbjöds elever på preparand- programmet, som inte finns kvar. Studietid – en ny form av läxhjälp tillsammans med lärare eller annan skolpersonal så att kunskaperna befästs. För elever med annat modersmål än svenska innebär tiden också extra möjlighet till språkträning. Det beskrivs t.ex. av vissa huvud- män att läxhjälpen är ett bra stöd för elever som har varit i och behöver all tid de kan få till sina studier. För elever som har halkat efter i sina studier på grund av frånvaro kan läxhjälpstiden användas för att genomföra prov som eleven har missat. Tiden kan också användas för förberedelser inför kommande undervisning. Till exempel kan elever arbeta med att skriva presen- tationer. Vissa skolor erbjuder läxhjälp ämnesvis vid olika tillfällen och låter eleverna välja vilket ämne de känner att de behöver stöd i. Det finns även skolor som använder till att lära ut stu- dieteknik eller till att arbeta med konflikthantering. Rektor för en skola med stor andel elever med kort bakgrund i berättar att de ägnar tid till att elever ska känna att de blir hörda lika mycket som andra, exempelvis genom att anordna s.k. elevhearingar. har de dessutom grupper bara för flickor för att de ska komma till tals. Huvudmän och skolor kan se positiva effekter av läxhjälpen, sär- skilt på individnivå. Flera huvudmän uppger i redovisningarna av statsbidraget till att de ser positiva effekter av verksam- heten, särskilt för vissa elever. uppger vissa huvudmän att det krävs mer uppföljning för att kunna dra några långtgående slut- satser om vilka effekter som kan hänföras direkt till läxhjälpsverk- samheten. Ett resultat som huvudmän har sett är bl.a. att de elever som sak- nar stöd i skolarbetet eller god studiemiljö hemma, genom skolans läxhjälp kan öka sitt självförtroende och sin motivation kopplat till lärande och att eleverna blir bättre förberedda inför kommande undervisning. Vissa huvudmän framhåller även att man har sett ett ökat ansvarstagande och minskad stress hos eleverna. Så här beskriver en huvudman resultaten de har kunnat se av sin läxhjälpsverksamhet: Samtliga enheter som har bedrivit läxhjälpverksamhet kan se att de ele- ver som deltagit har ökat sin måluppfyllelse. Flertalet elever saknar stöd hemifrån och läxhjälpen har därmed bidragit till en ökad likvärdighet i skolan. Många elever har även uttryckt uppskattning över en lugnare miljö där de kan få längre stunder med behöriga lärare, att det i sin tur ökat deras självförtroende och förmåga att visa vad de kan senare i klass- rummet. Vårdnadshavare har sett det som en förmån att deras barn haft Studietid – en ny form av läxhjälp möjlighet att få hjälp med läxor, både för att de anser att behörig perso- nal är till större hjälp för barnets lärande och för att de sluppit konflik- terna hemma gällande läxor.43 Någon huvudman beskriver även att stödet från hemmet har förbätt- rats då ett samarbete mellan hem och skola initierats via läxhjälpen. 6.2.5Huvudmän bemannar verksamheten på olika sätt men ordinarie lärare behöver involveras