sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Även om en stor del av det strategiska, förberedande, omvärldsbevakande och utvecklande arbetet måste genomföras i mellanvalsperioderna kommer arbetet behöva intensifieras och förstärkas resursmässigt under valår. har uppskattat att det behövs sex årsarbetskrafter löpande för att arbeta med säkerhetsfrågor, planering, omvärldsbevakning, samordning och kontakter med andra myndigheter, framtagande och kommunikation av gemensamma standardlösningar, samt utveckling och genomförande av utbildning för valadministrationen. I dessa årsarbetskrafter ingår administration och kommunikatör samt pressekreterare. I arbetet ingår också att informera media och allmänhet om valsäkerhetsfrågor. Under valåret behöver arbetet förstärkas med ytterligare två årsarbetskrafter för stabsarbete, omvärldsbevakning, hantering av incidenter mm. Vidare tillkommer ett resursbehov för bland annat konsultstöd avseende säkerhetsfrågor, produktion av digitala utbildningar, produktion och distribution av informationsmaterial till allmänheten, ev. finansiering av utbildning för övriga valadministrationen, utbildning säkerhetsmyndigheterna i valfrågor efter behov, internationell samverkan etc. Resursbehovet bedöms uppkomma till . bedömer slutligen att det kommer att tillkomma ett resursbehov avseende personal och IT-stöd för valadministrationens och allmänhetens incidenthantering. Personalbehovet väntas uppstå i samband med allmänna val och motsvarar 1 årsarbetskraft (sex personer som arbetar med att hantera incidentrapporter). Resursbehov avseende IT-stöd (utbildning, support, licenser, drift) ligger troligen i intervallet 2 till 3 miljoner beroende på omfattningen på incidenthanteringen (men uppgifterna är osäkra och utreds fortfarande). Frågan om vilka delar av genomförandet av val som omfattas av säkerhetsskydd kan därutöver innebära betydande påverkan på kostnaden för IT-stöd liksom frågan om allmänhetens incidentrapportering. Det totala resursbehovet summeras i tabellen nedan. Sakanslag, allmänna val, (utbildning, material mm) Länsstyrelserna har i gemensamt äskande till regeringen framställt behov av full kostnadstäckning för valen 2022 och 2024. Länsstyrelserna konstaterar i budgetunderlaget att vid de senaste valen har fokus på säkerhet ökat vid genomförandet vilket medfört extra kostnader. Länsstyrelserna bedömning är att behovet av planering och eventuella åtgärder för att genomföra valet med hög säkerhet kommer fortsatt vara stort. Länsstyrelserna konstaterar att detaljerade krav på skyddsåtgärder, informationsdelning och samverkan medför ytterligare ökade resursbehov. Förslagen ställer vidare krav på en effektiv samverkan mellan länsstyrelserna vilket innebär ytterligare resursåtgång. Skulle ansvaret för utbildning av länens valnämnder falla på länsstyrelserna, ställer det krav på utbildningsinsatser av länsstyrelsernas valorganisationer vilket även medför behov av ytterligare resurser. Länsstyrelserna har i ovan nämnda budgetunderlag bedömt att de totala kostnaderna för genomförande av de allmänna valen 2022 kommer att uppgå till och för genomförande av valet till 2024 till . Med ett än mer detaljerat ansvar ökar behovet av medel med ytterligare några procent för åtgärder kopplade till det fysiska skyddet. Vidare bedömer länsstyrelserna att insatserna kräver en förstärkt personalstyrka om 0,25-0,75 årsarbetskrafter per länsstyrelse (vid utbildningsansvar 0,5-1,25 årsarbetskrafter), det vill säga ett behov om ytterligare (13 500 000) utöver äskat belopp i budgetunderlag. Den kommunala finansieringsprincipen innebär att inga nya obligatoriska uppgifter från staten får införas utan medföljande finansiering till kommuner och regioner. Principens innebörd är att kommuner och regioner inte ska behöva höja skatten eller prioritera om annan verksamhet för att finansiera statliga beslut. Finansieringsprincipen är grundläggande för de ekonomiska relationerna mellan staten och kommunsektorn. Tidigare undersökningar av kommuners kostnader för valet visar att valadministrationen i olika kommuner ser relativt olika ut, både när det gäller hur den är uppbyggd och hur dess kostnader redovisas, men också när det gäller vilka olika kostnader man har. Det är i många fall svårt att specificera och/eller dela upp de olika kostnaderna, men man kan konstatera att personalkostnaderna är en stor kostnadspost. Det kan noteras att det statsbidrag kommunerna erhåller för att genomföra valet i de flesta fallen täcker av de totala valkostnaderna. Detta innebär således att kommunerna själva bär en relativt stor del av valets kostnader, oaktat vilka ekonomiska poster kostnaderna ska hänföras till. Ett ansvar för valadministrationen att skyndsamt rapportera incidenter till medför nya uppgifter för valnämnderna med kostnadsökningar i form av resurser och utbildningsinsatser som följd. Nuvarande utbildning behöver kompletteras och fördjupas såväl från central till lokal nivå som inom den kommunala valadministrationen. Även om ansvaret för incidentrapportering åvilar en funktion eller aktör inom den kommunala valadministrationen behöver det finnas en kännedom bland röstmottagare om incidentrapporteringens former. I sammanhanget är det viktigt att klargöra formerna för incidentrapporteringen med en tydlig definition och avgränsning av rapporteringen. Den kommunala valadministrationen har olika förutsättningar och resurser vilket gör att det är väsentligt att rapporteringen är okomplicerad, samlad och inte kostnadsdrivande. 6 Incidentrapportering för allmänna val I från valen 2018 konstaterade det att det finns ett behov av att etablera en samlad nationell incidentrapportering där lokala och regionala valmyndigheter rapporterar incidenter till . bedömer att en samlad incidentrapportering kan bidra till att öka förmåga att skydda valets genomförande. En nationell incidentrapportering för allmänna val skulle möjliggöra att en gemensam nationell lägesbild för genomförandet av val tas fram till stöd för att identifiera och hantera störningar och avvikelser från det normala inom valadministrationen. Utredningen bedömer att det behövs ett incidentrapporteringssystem för valadministrationen och att bör ansvara den nationella incidentrapporteringen för allmänna val. Arbetsgruppen har bedömt de närmare formerna för incidentrapportering som krävs för att sammanställa en samlad nationell lägesbild och vilka händelser ska rapporteras som incidenter med syfte att säkerställa ett enkelt förfarande som leder till en effektivisering av det gemensamma arbetet. 6.1Definition av incidenter för allmänna val Med incidentrapportering inom ramen för allmänna val avses rapportering om avvikelser från föreskriven ordning i vallagen (2005:837). Avvikelserna kan ha uppkommit genom mänsklig påverkan eller systemfel och naturhändelser. Incidenterna riskerar att påverka valets genomförande, allmänhetens förtroende för valets genomförande, eller i övrigt vara av intresse för övriga valadministrationen. För att ett incidentrapporteringssystem och i förlängningen ett lägesbildssystem ska fungera väl är en förutsättning att alla rapporteringsålagda aktörer har god kännedom om vad som ska rapporteras och hur det ska rapporteras. Det behöver finnas en samsyn om syftet med rapporteringen och lägesbilden eftersom en incident i sig kan vara en enskild pusselbit i ett större pussel. Även uppföljning och utvärdering är viktigt eftersom det i många fall först i efterhand blir tydligt om rapporteringen och lägesbilden lyckades fånga upp den mest användbara och relevanta informationen. Det är därför av vikt att informationen som inkommer via incidentrapportering hanteras korrekt samt att rätt incidenter rapporteras in. Valadministrationen bör ansvara för att skyndsamt rapportera incidenter till som kan påverkan genomförandet av val. Rapporteringen bör ske på ett sätt som föreskrivs av . bör ansvara för att ge ut föreskrifter till berörda myndigheter och kommuner inom valadministrationen avseende incidentrapportering. för även ansvara för att utbilda och ge råd till valadministrationen avseende former och krav för incidentrapportering. Samråd med valadministrationen bör ske innan föreskriver närmare former för incidentrapportering. En grundläggande princip bör vara att incidentrapporteringen ska vara enkel och inte kräva betydande resurser av rapportörerna. Konsekvenserna av föreskrifter avseende incidenthantering ska utredas innan samråd. bör vidare ansvara för att motta incidentrapporter och inhämta statistik och relevant information, att bearbeta och analysera desamma, att upprätta en nationell lägesbild, samt att delge valadministrationen information, erfarenheter, råd och rekommendationer utifrån inkomna incidentrapporter och den nationella lägesbilden. bör även ansvara för att delge Regeringen, det nationella valnätverket samt allmänheten och media vid behov, information avseende incidenter nationellt. För att kunna säkerställa en effektiv hantering av en uppkommen incident bör ett IT-stöd utvecklas och utformas för att säkerställa att incidenter kan rapporteras och hanteras enkelt, skyndsamt utan betydande resurser syftandes till att möjliggöra att det upprättas en samlad nationell lägesbild. IT-stödet bör möjliggöra såväl inrapportering som informationsdelning till valadministrationen och det nationella valnätverket. En rutin för samordning av rapportering av incidenter i samband med val bör i första hand ta sikte på incidenter som rapporteras från valadministrationen, även om hanteringen av medborgarnas rapportering av incidenter också bör kunna omhändertas av incidentrapporteringen. ansvarar för att upprätta en nationell lägesbild under och efter allmänna val som beskriver läget gällande genomförandet av valet i stort. Lägesbilden består av valadministrationens egen information, inkomna incidentrapporter, information från myndigheter i det nationella valnätverket, medierapportering och allmänhetens rapportering. genomförs arbetet inom ramen för föreslagen stabsfunktion där deltagande myndigheter i det nationella valnätverket erbjuds möjlighet att bidra med information till den nationella lägesbilden. ansvarar inom sitt ansvarsområde för att delge relevant underlag till Regeringen. 7 Omfattas valen av säkerhetsskydd? Förmåga att genomföra fria och allmänna val är grundläggande för som demokratisk nation. Slås förmåga att genomföra val ut skadar det förmåga att upprätthålla och säkerställa grundläggande strukturer i form av det demokratiska statsskicket. Valadministrationen är organiserad i tre nivåer som är oberoende av varandra där varje nivå ansvarar för sina respektive områden enligt vallagen. Enligt säkerhetsskyddslagen ska den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet utreda behovet av säkerhetsskydd i en säkerhetsskyddsanalys. Det är varje verksamhetsutövare som är ansvarig för att bedöma om den egna verksamheten till någon del utgör säkerhetskänslig verksamhet eller inte. Genomförandet av allmänna val har inte en verksamhetsutövare med ett övergripande ansvar. Varje valmyndighet måste göra en säkerhetsskyddsanalys för sin del av valgenomförandet. 8 Hur ska samordningen regleras? Det övergripande och sammanhållande ansvaret för säkerhetsfrågor inom valadministrationen bör t.ex. omfatta ansvar för omvärldsbevakning, analys av hot- och risker och samverkan. Säkerhetsansvaret bör regleras i instruktion. Vidare bör samverkan regleras i särskild ordning, genom delegering i vallagen (2005:837) till valförordningen (2007:977) eller i särskild förordning. Gällande frågan om rätt för att utfärda föreskrifter bör sådan rätt begränsas till att gälla fysisk säkerhet hos valadministrationen före, under och efter val och säkerhet vid användande av databaser som behövs för att valadministrationen ska kunna genomföra uppgifter med stöd av vallagen. bör pekas ut som ansvarig för samordning av frågor om valsäkerhet inom valadministrationen. Regleringen bör återfinnas i förordningen (2007:977) med instruktion för . X § ska stödja och samordna arbetet med skydd av val, samt analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom området. I detta ingår att lämna råd och stöd i fråga om förebyggande arbete till valnämnder, länsstyrelser och utlandsmyndigheter. ska vara sammanhållande för samverkan ifråga om skydd av val. utgör nationell kontaktpunkt för val i . X § Vid myndigheten finns ett myndighetsgemensamt nationellt valnätverk. Nätverket består av högst YY ledamöter. Kanslichefen på ska vara ordförande i valnätverket. Ledamöterna i nätverket ska utses av myndigheten, efter samråd med deltagande myndigheter. X § Myndigheten ska efter varje valtillfälle lämna en rapport till regeringen med en sammanställning av de incidenter som rapporterats in till myndigheten enligt XX § förordningen YY. Myndigheten ska även rapportera till regeringen om förhållanden på valsäkerhetsområdet som kan leda till behov av åtgärder på olika nivåer och områden i samhället. 8.2Reglering i fråga om samverkan och rapportering De myndigheter som inom sitt verksamhetsområde hanterar frågor som rör genomförande av val bör dela information om sådana incidenter som kan påverka genomförandet av val. Vidare har arbetsgruppen fört diskussioner om huruvida det bör regleras i respektive myndighets instruktion att myndigheten ska delta i myndighetsgemensamma nationella valnätverk. Flera myndigheter anser att det täcks av redan befintliga uppdrag enligt instruktion, varför arbetsgruppen inte för fram något sådant förslag. X § Till stöd för skydd av val ska en myndighet inom valadministrationen till skyndsamt rapportera incidenter som kan påverka genomförandet av val. Rapporteringsskyldigheten omfattar inte sådana incidenter som ska anmälas enligt 2 kap. 10 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658). Om det kan antas att en incident som rapporterats till enligt första stycket har sin grund i en brottslig gärning, ska skyndsamt uppmana den rapporterande myndigheten att anmäla incidenten till . Om en incident som rapporterats till enligt första stycket även ska rapporteras till annan myndighet, ska skyndsamt uppmana den rapporterande myndigheten att anmäla incidenten till ansvarig myndighet. bör bemyndigas att föreskriva om närmare verkställighet angående valsäkerhet, informationssäkerhet och rapportering inom valadministrationen. Sådan reglering bör ske genom delegation i vallagen och valförordning. X § Närmare föreskrifter för verkställighet av denna lag meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. X § får meddela närmare föreskrifter 1.om fysisk säkerhet för lokaler och transporter som används av valnämnder, länsstyrelser och utlandsmyndigheter i samband med genomförande av val samt om övriga sådana krav avseende valsäkerhet som anses erforderliga, 2.om krav på informationssäkerhet för användare och system som bereds tillträde, eller möjliggör tillträde, till databas, 3.om vilken information som ska rapporteras från valnämnderna, länsstyrelserna och utlandsmyndigheterna till , och 4.om hur incidenter inom valadministrationen ska rapporteras enligt X § valförordningen bör i föreskrift kunna undanta sådan röstmottagning i utlandet som saknar möjlighet att uppfylla kraven i föreskrifterna. Föreskrifter som riktar sig till valadministrationen i övrigt bör kunna ställa olika krav utifrån till exempel storlek på kommun eller en bedömning av aktuella skyddsvärden. Vid regelgivning ska i enlighet med förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning utreda föreskrifternas kostnadsmässiga och andra konsekvenser i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning, och ge statliga myndigheter, kommuner, regioner, organisationer, näringslivet och andra som kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt berörs tillfälle att yttra sig i frågan och om konsekvensutredningen. Myndigheten för delaktighets checklista för tillgängliga val- och röstningslokaler Denna checklista är ett stöd för kommunerna i arbetet med att välja ut och utforma lokaler som ska användas som vallokaler och röst- ningslokaler. Checklistan innehåller information om vad kommu- nerna bör tänka på och ta hänsyn till när de utformar och väljer lokaler. Den innehåller också ett antal punkter som är mer specifika för själva röstningssituationen. Checklistan är rådgivande. Fördjupad information hos andra myndigheter Information om lagkrav för byggd miljö finns hos som är förvaltningsmyndighet för frågor om bland annat byggd miljö och fysisk planering. Information om val finns hos som centralt ansvarar för genomförandet av val och landsomfattande folkomröstningar i . Att tänka på vid utformning och val av lokaler En stor del av befolkning lever med någon typ av funktions- nedsättning (35,utifrån den definition som används i Under- sökningen om levnadsförhållanden () SCB 2014/2015). av dessa personer är tillgänglighet avgörande för att de ska kunna rösta eller arbeta som valfunktionär. Det står i vallagen att lokalerna ska vara tillgängliga I vallagen (2005:837) står att ”varje kommun ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möj- ligheter att rösta”. En motsvarande skrivning finns för röstningslokaler: I val som gäller hela landet ska varje kommun se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som röstningslokaler och som i fråga om loka- lisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. gjordes en ändring i vallagen som innebär att kommunen kan söka dispens för att ha otillgängliga val- och röstnings- lokaler (Undantaget gällde lokaler för förtidsröstning och föränd- ringen beskrivs i proposition 2013/14:37). Viktigt att lokalerna har en bra tillgänglighet i grunden För att alla ska kunna rösta behöver lokalerna ha en bra tillgänglighet i grunden det vill säga att de lokaler som används har så hög tillgäng- lighet som möjligt när det gäller dörrbredd, hissar, ramper med mera. Det handlar också om hur lokalerna möbleras och utformas i sam- band med valen. Att arbeta med tillgänglighet innebär att utgå ifrån att människor har olika funktionsförmågor och redan från början arbeta för att inte exkludera någon. Några av de vanligaste tillgänglighetsaspekterna För många personer med nedsatt hörsel är en god ljudmiljö avgörande. En dålig ljudmiljö försämrar koncentration och minne även för per- soner som inte har nedsatt hörsel. För att nå en god ljudmiljö bör lokaler ha bra ljuddämpning. Vidare bör bakgrundsljud från exempelvis ventilation minimeras och talade meddelanden och varningar ha lämplig volym. För perso- ner som är döva är det viktigt att det finns information i andra for- mer av ljud exempelvis att larm för utrymning tillhandahålls visuellt. Kognitiv tillgänglighet är särskilt viktigt för de som har svårt att upp- märksamma, minnas och tolka information. Utformningen av loka- lerna bör underlätta orientering och förståelse av röstningsförfaran- det. Mättade färger, enkla mönster på textilier och en god ljudmiljö skapar vanligen lugn. Det kan också handla om att lokalen har tydlig skyltning och att skyltarna är lätta att läsa och förstå. För personer med allergi eller överkänslighet är det viktigt att loka- lerna är utformade och underhållna så att det finns ett hälsosamt inom- husklimat. Detta kan uppnås genom att bland annat se till att luftkvaliteten är god samt att doftande produkter som kan orsaka besvär inte används i lokalen. Det kan exempelvis handla om städprodukter, tvål på toa- letter, luftförbättrare eller växter med starka dofter. Att lokalerna är utformade så att det är lätt och säkert att röra sig i dem är bra för alla, men extra viktigt för personer med nedsatt rörelseförmåga. För en person som använder rullstol eller rollator kan exempelvis höga trösklar och smala dörrar hindra framkomlig- heten och påverka att personen kan ta sig in och vistas i en byggnad. Det är också viktigt att kunna ta sig till byggnaden. Bland annat att det finns en plan gångväg och att det finns tydligt skyltade parkerings- och angöringsplatser som är reserverade för per- soner med begränsad rörelseförmåga nära entrén. För själva bygg- nadens utformning är exempelvis ramper som inte lutar för mycket, dörröppnare, hissar samt tillgängliga toaletter viktiga. För personer med nedsatt syn är det viktigt att lokalen är lätt att överblicka och förstå, så att det går att orientera sig i den på ett säkert och tryggt sätt. Det innebär att lokalen har ett bra ljus som kan vara både naturligt och elektriskt. En annan avgörande aspekt för att lokalerna ska vara säkra för personer med nedsatt syn är att det finns kontrastmarkeringar på stora glasytor och trappor. Att skyltar är lätta att upptäcka och läsa, att knapparna i en hiss har punktskrift och att larm för utrymning ges via ljud är andra viktiga aspekter. Inför varje val är det viktigt att medborgarna kan informera sig om hur, var och när de kan rösta. förmedlas ofta information på webben. För att alla ska kunna tillgodogöra sig informationen är det avgörande att webbplatsen är tillgänglig. Det handlar om allt ifrån hur själva webbplatsen är kodad till att texterna är enkelt formulerade. Fler kan också ta del av information om den går att läsa på olika sätt, som till exempel lättläst, tecken- språk och text till tal. Från gäller lagen om tillgänglighet till digital offentlig service. Den ställer krav på webbplatser och mobila applika- tioner i offentlig sektor så att de blir mer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. •Lagen om tillgänglighet till digital offentlig service på webbplats •Om lagen på Myndigheten för digital förvaltnings webbplats •Vägledning för webbutveckling – de officiella riktlinjerna för arbetet med webbplatser i offentlig Att ta sig fram till lokalen •Gångvägen som leder fram till entrén är jämn, hård och fast, så att den är framkomlig även för de som använder rullstol eller rullator. •Det finns en tydligt skyltad angöringsplats för färdtjänst och taxi inom 25 meters gångavstånd från entrén. •Det finns en eller flera tydligt skyltade parkeringsplatser, som är reserverade för personer med nedsatt rörelseförmåga inom 25 meters gångavstånd från entrén. •Anvisad plats för rökare (om sådan finns) ligger från entrén. Det är tydligt skyltat var respektive vallokal och röstningslokal ligger. Att ta sig in och runt i lokalen •Entrén ligger i marknivå och kan passeras utan att behöva an- vända en trappa eller trappsteg. •Eventuella trappor eller trappsteg är kompletterade med ramp eller hisslösning. •På eventuella trappor eller trappsteg är första och sista trappsteg kontrastmarkerade nära trappstegens framkanter, så att stegens början är tydliga och kan uppmärksammas av personer med ned- satt syn. •Eventuella trappor eller trappsteg har ledstång på bägge sidorna som är väl synlig och lätt att greppa. •Dörrar har automatisk dörröppnare med en skyltad tryckplatta och markerad svepyta eller är uppställda. Dörrar saknar tröskel, eller tröskeln är så låg som möjligt (högst för tröskelns högsta del). •Dörrar har ett fritt passagemått på . •Eventuella stora glasytor är markerade med varsel- och varnings- markeringar på minst två nivåer (och 1,4 ovan golv), så att de inte kan misstas för dörröppningar. •Skyltar, symboler och texter är utformade så att de är lätta att läsa och förstå samt är placerade så att de är lätta att upptäcka. •Lokalen har bra ljudförhållanden eller kan kompletteras med buller- dämpande skärmar, så att buller, brus och stök dämpas när flera personer vistas i den. •Lokalen har bra dagsljusförhållanden från fönster eller god elek- trisk belysning som hjälper till vid orientering och skapar över- blick i lokalen. •Utrymningsvägar är tydligt skyltade och medger säker utrymning för alla oavsett funktionsförmåga eller ålder. •Växter i lokalen är giftfria och utan allergiframkallande dofter eller sekret. •Lokalen städas med oparfymerade rengöringsmedel.