sou · H9B384 · 2021-10-29 00:00:00 — Making sense of science for policy under conditions of complexity and uncertainty. Sauer, P.J., , A, & Neubauer, D. On behalf of the Advocacy and of (2016). determination in asylum seekers: physicians should not be implicated. , 2016 ;175(3):299–303. Schmeling, A., Dettmeyer, R., , E., Vieth, V. & Geserick, G. (2016). Forensic : Methods, Certainty, and the . , 2016;113:44–50. , G., Schmeling, A. & , E. (2018). of Juvenile Migrants. JRC Science for Policy Report. , L, , K & , L. (2017). Radiographic Evaluation of Third Mandibular Molar Development as an in a Swedish Population. Surgery, 2017;2(1):31–37. (1993). Medicinsk åldersutredning av invandrarbarn och adoptivbarn. allmänna råd (SOSFS 1993:11). (2012). Medicinsk åldersbedömning för barn i övre tonåren. Dnr 31156/2011. (2016a). Metoder för radiologisk åldersbedömning, en systematisk översikt. (2016b). Åldersbedömning inom ramen för asylprocessen –en etisk analys. (2017). Delrapport för uppdrag att fördjupa kunska- pen om magnetkameraundersökning som metod för medicinska åldersbedömningar. Dnr 3.8 23247/2016. (2018a). Om magnetkamera vid bedömning av ålder –en studie av validiteten i radiologisk undersökning. (2018b). Förtydligande om rapporten för radiologisk åldersbedömning (2016). social utvärdering (2020). /sv/metod/sbus- metodbok/?pub=48286#48402. social utvärdering (2021a). Åldersbedömning – magnetkameraundersökning av tillväxtzonen i lårbenets nedre del (knät). social utvärdering (2021b). Åldersbedömning – röntgenundersökning av visdomständer (2016). Medicinska åldersbedömningar i asylprocessen – etiska aspekter. Dnr Komm2016/01590/S 1985:A. (2018). Oklarheter kring medicinska åldersbedömningar i asylprocessen. Dnr Komm2018/01085/S 1985:A. , H & , B. (2014). on Forensic of the Medicine (2008). Criteria for age estimation in living individuals. muenster.de/fileadmin/einrichtung/agfad/empfehlungen/empfe hlung_strafverfahren_eng.pdf (hämtad ). (2015). Angående medicinska åldersbedömningar av asylsökande ungdomar. . /2015/07/17/angaende-medicinska- aldersbedomningar-av-asylsokande-ungdomar/ (hämtad ). (2015). Uttalande om medicinska åldersbedömningar av personer i övre tonåren – avrådan från an- vändande av tandröntgen av visdomständer för åldersbedömning. . PEDODONTIFÖRENINGEN-ställningstagande- åldersbedömningar-nov-2015.pdf (hämtad ). (hämtad ). Tamsen, F. (2017). Resultat av åldersbedömningar pekar på felaktigheter i metoden. . aldersbedomningar-pekar-pa-felaktigheter-i-metoden/ (hämtad ). Tangmose , S., Arge, S. & Lynnerup, N. (2015). The Danish approach to forensic age estimation in the living: how, how many and what’s new? A review of cases performed in 2012. , 2015;42(4):342-7. Tanner, J.M. (1969). Growth and Endocrinology in the adolescent. I L. (Red. ), Endocrine and Genetic Diseases of Child- hood . UNHCR (1997). and Procedures in dealing with Unaccompanied Children Seeking Asylum. UNHCR (2009). : Child Asylum Claims under Articles 1(A)2 and 1(F) of the 1951 Convention and/or 1967 Protocol relating to the Status of Refugees. HCR/GIP/09/08. Wikrén, G. & Sandesjö, H. (2020). Utlänningslagen med kommentar. Digital version som avser rättsläget . Statement on of Unaccompanied . /policies- post/wma-statement-on-medical-age-assessment-of- unaccompanied-minor-asylum-seekers/ (hämtad ). Zeng, D.L., , Z.L. & Cui, M.Y. (2010). Chronological age estimation of third molar mineralization of Han in southern . , 2010 ;124(2):119-23. NJA 2016 s. 716 NJA 2019 s. 347 Undersökning med magnetkamera. //behandling-- hjalpmedel/undersokningar-och-provtagning/bildundersokningar- och-rontgen/magnetkameraundersokning/ (hämtad ). Arbeitsgemeinschaft für Forensische Altersdiagnostik. muenster.de/en/rechtsmedizin/schmeling/agfad/about/member s.html (hämtad ). Föreläsning på Youtube. . /watch?v=L4SXW-M5dKA (hämtad ). Föreläsning på Youtube. . /watch?v=i9gq0NjBpOE (hämtad ). Migration and asylum. asylum/asylum/database (hämtad ). Metoder för medicinska åldersbedömningar. /verksamheter/rattsmedicin/medicinska- aldersbedomningar/metoder/ (hämtad ). /om- oss/forskning/statistik/#Rattsmedicin (hämtad ). Fel som kan förvränga studiens resultat. /sv/publikationer/vetenskap-och-praxis/fel-som- kan-forvranga-studiens-resultat/ (hämtad ). Ensamkommande flyktingbarn efter kön, ålder och medborgarskap. /pxweb/sv/ssd/STARTBEBE 0101BE0101P/Ensamkommande/table/tableViewLayout1/ (hämtad ). Uppslagsord ”granska”. /artikel/?seek=granska&pz=1 (hämtad ). /PCPAL-5-18ar-flicka.pdf (hämtad ). Utökat kunskapsunderlag om metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen Regeringen tillsätter en oberoende granskning av metoden för medi- cinska åldersbedömningar. En särskild utredare ska redogöra för det aktuella vetenskapliga kunskapsunderlaget för den metod för medi- cinsk åldersbedömning som tillämpas av inom ramen för asylprocessen och belysa frågan ur ett internationellt per- spektiv. Vidare ska utredaren ta fram ett utökat kunskapsunderlag för den aktuella metoden och bedöma hur detta bör återspeglas i myndighetens utlåtanden. Syftet med uppdraget är att stärka grun- den för med vilken säkerhet det går att uttala sig om sannolikheten för att personer med okänd ålder är över eller under med hjälp av tillämpade metod. Uppdraget ska redovisas . En första del- redovisning i den del av uppdraget som avser granskning av metoden samt det aktuella vetenskapliga kunskapsunderlaget och hur det ut- vecklats , respektive beskrivningen av frågan ur ett interna- tionellt perspektiv ska lämnas . Åldersbedömning och medicinsk åldersbedömning Bedömning av den sökandes ålder är en grundläggande del av asyl- processen. bedömningar av ålder i asylärenden styrs av lagstiftning och praxis. Enligt gällande rätt ska en asylsökande göra sin identitet sannolik, vilket innefattar att den sökande ska göra sin ålder sannolik. Barn har särskilda rättigheter enligt bland annat . Frågan om en ensamkommande asylsökande är under eller är av betydelse för hur asylärendet handläggs och för frågan om uppehållstillstånd. Åldern har även betydelse för mottagandet av den asylsökande. Om bedömer att det finns skäl att ifrågasätta att en sökande som uppger sig vara ett ensamkommande barn är underårig, ska myndigheten göra en åldersbedömning och fatta ett tillfälligt beslut om ålder. Utgångspunkten är att en sådan åldersbedömning i första hand ska göras utifrån skriftlig bevisning och den sökandes muntliga uppgif- ter, med beaktande av bevislättnadsregeln tvivelsmålets fördel (benefit of the doubt). Om bedömer att den sökande inte har gjort sannolikt att han eller hon är underårig genom skriftlig eller muntlig bevisning, och att därför överväger att fatta ett beslut som innebär att den asylsökande bedöms vara vuxen, är myndigheten skyldig att erbjuda den sökande att genomgå en medicinsk åldersbedömning. En medicinsk åldersbedömning får ut- föras endast om sökanden har gett sitt skriftliga samtycke. Utlåtan- det från den medicinska åldersbedömningen måste värderas tillsam- mans med övrig bevisning utifrån gällande bevisregler. Ett slutligt ställningstagande till sökandens ålder ska göras i samband med det slutliga beslutet i ärendet om uppehållstillstånd. De medicinska åldersbedömningar som genomförs av Rättsmedi- cinalverket på uppdrag av bygger på en sammantagen bedömning av två undersökningar: röntgenundersökning av visdoms- tänder och magnetkameraundersökning av tillväxtzonen i lårbenets nedre del. Två tandläkare och två röntgenläkare gör, oberoende av var- andra, var sin bedömning av om den aktuella kroppsdelen har upp- nått slutstadium eller inte. Bedömningarna skickas till Rättsmedicinal- verket, där en rättsläkare utför den medicinska åldersbedömningen. Det rättsmedicinska utlåtandet är utformat som en sannolikhets- bedömning. För personer av manligt kön uttrycks detta som att under- sökningen talar för att den undersökta är eller äldre, alternativt talar möjligen för att den undersökta är . För sökande av kvinnligt kön är förutsättningarna annorlunda. I utlåtanden om personer av kvinnligt kön anges därför antingen att undersökningen talar för att den undersökta är eller att Rättsmedicinal- verket inte kan dra några slutsatser om huruvida den undersökta har uppnått . ansvarar också för medicinska åldersbedöm- ningar på uppdrag av domstol, allmän åklagare, och Säkerhetspolisen. Genomförandet av medicinska åldersbedömningar inom ramen för asylprocessen är föremål för diskussion, och har i en skrivelse till pekat på oklarheter rådet ser vad gäller genomförandet av medicinska åldersbedömningar och rekommenderat regeringen att tillsätta en oberoende granskning (dnr Ju2018/05355/Å). Skrivelsen har skickats för remiss till Rätts- medicinalverket, och . Det finns inte någon metod för medicinsk åldersbedömning som exakt kan bestämma en individs ålder. Alla former av medicinsk åldersbedömning innehåller därför osäkerheter. Bedömningen av hur stora dessa osäkerheter är vilar på vetenskapliga studier. Därför kan det vara motiverat att granska och utöka kunskapsunderlaget för den metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen som tillämpas av . Syftet med uppdraget är att stärka grunden för med vilken säkerhet myndigheten kan uttala sig i sina utlåtanden. Det finns flera tänkbara alternativ för att se till att forsknings- studier kommer till stånd. Ett exempel att bygga vidare på är det upp- drag som har haft att fördjupa kunskapen om magnet- kameraundersökning som metod för medicinsk åldersbedömning, där den huvudsakliga slutsatsen var att magnetkameraundersökning kan utgöra ett stöd för medicinsk åldersbedömning. Vidare ingår det i grunduppdrag att ansvara för utvecklings- arbete och stöd åt forskning av betydelse för verksamheten. ingen gör dock bedömningen att det i det här fallet är mest ända- målsenligt att låta en särskild utredare, med särskilt avsatt tid och resurser, ta fram ett utökat kunskapsunderlag på området. Medicinska åldersbedömningar görs även i andra länder, såväl inom ramen för asylprocessen som i andra sammanhang där bedöm- ning av ålder behöver göras. Som en del i ett utökat kunskapsunder- lag kan det därför vara lämpligt att också belysa hur medicinska ålders- bedömningar relaterat till 18-årsgränsen genomförs i asylprocessen och i andra sammanhang utanför . Utredaren ska därför göra följande: •Granska den metod för medicinsk åldersbedömning i asylpro- cessen som tillämpas av , det aktuella veten- skapliga kunskapsunderlaget för metoden samt hur det veten- skapliga underlaget och myndighetens utlåtanden har utvecklats . Granskningen ska innefatta aspekter såsom kapacitet vad gäller ärendemängd, personlig integritet, medicinska risker och hantering av osäkerheter i form av statistiska felmarginaler. •Se till att en eller flera forskningsstudier genomförs i syfte att ut- öka det vetenskapliga kunskapsunderlaget om tillämpningen av magnetkameraundersökning av tillväxtzonen i lårbenets nedre del i kombination med röntgenundersökning av visdomständer för att bedöma sannolikheten för att personer av kvinnligt eller man- ligt kön med okänd ålder är över eller under . •Analysera det samlade vetenskapliga kunskapsunderlaget om den aktuella metoden och där så är påkallat föreslå en utveckling av utlåtanden utifrån det nya kunskapsläget. Detta så att sannolikheter relaterat till 18-årsgränsen på bästa sätt återspeglas i utlåtandena för personer av kvinnligt respektive man- ligt kön. Utgångspunkten för eventuella förändringsförslag ska vara att utlåtandena även fortsättningsvis ska utformas på ett sådant sätt att det inte krävs någon medicinsk eller statistisk kunskap för att ska kunna använda sig av dem. •Beskriva hur motsvarande och alternativa metoder för medicinska åldersbedömningar i fråga om 18-årsgränsen genomförs i andra länder och hur de medicinska åldersbedömningarna där används. Av beskrivningen ska det framgå vilka överväganden som ligger till grund för val av metod och utlåtanden utifrån syftet med den Beskrivningen ska belysa aspek- ter såsom kapacitet vad gäller ärendemängd, personlig integritet, medicinska risker och hantering av osäkerheter i form av statis- tiska felmarginaler. •Redogöra för i vilken utsträckning det förekommer att en ut- länning, som genomgått en medicinsk åldersbedömning via Rätts- medicinalverket, i ett ärende om uppehållstillstånd ger in och åbe- ropar annan medicinsk utredning i frågan om ålder. Utredaren ska analysera och bedöma konsekvenserna av eventuella förslag till ändringar i utlåtanden utifrån hur utlåtandena används av . Denna analys ska, där så är tillämpligt, göras med ett barnrättsperspektiv i enlighet med barn- konventionen. Kontakter och redovisning av uppdraget Under genomförandet av uppdraget ska utredaren samråda med Rätts- medicinalverket och samt i övrigt inhämta synpunk- ter från och andra myndigheter och organisationer i den utsträckning som utredaren finner lämpligt. Utredaren ska vid behov lämna författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . En första del- redovisning i den del av uppdraget som avser granskning av metoden samt det aktuella vetenskapliga kunskapsunderlaget och hur det ut- vecklats , respektive beskrivningen av medicinska ålders- bedömningar i andra länder ska lämnas . Utredningen om medicinsk åldersbedömning (Ju 2020:14) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ett ut- ökat kunskapsunderlag om metod för medi- cinsk åldersbedömning i asylprocessen (dir. 2020:64). Enligt utred- ningens direktiv skulle en första delredovisning i den del av uppdraget som avser granskning av metoden samt det aktuella vetenskapliga kunskapsunderlaget och hur det utvecklats , respektive be- skrivningen av frågan ur ett internationellt perspektiv, lämnas . Tiden för delredovisningen förlängs. Delredovisningen ska i stället lämnas . 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. 60.Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. 61.Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. 62.Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. 64.Ersättning till brottsoffer. 65.Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. Demokrativillkor och integritet. 67.Vägen mot fossiloberoende jordbruk. 68.Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. 69.En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. 71.Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. 72.Högskoleprovets organisation och styrning. 73.Regler för statliga elvägar. 74.Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. 75.En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. 76.EU:s förordning om terrorisminne- håll på internet – frågan om behörig myndighet. 77.Från kris till kraft. Återstart för kul- turen. 78.Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. 79.En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. 80.Reglering av privata sjukvårdsförsäk- ringar – ökad kunskap och kontroll. 81.En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. 83.Belastningsregisterkontroll och avskiljande av studenter. 84.Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. En god hushållning. + Digital bilagedel för bilaga 3–6. En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. –behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Användning av e-legitimation i tjänsten i den offentliga förvaltningen. Regler för statliga elvägar. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. Ersättning till brottsoffer. Skärpta straff för brott i kriminella nätverk. Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovis- ningen av anslaget till hovet. EU:s förordning om terrorisminnehåll på internet – frågan om behörig myndig- het. Granskning av metod för medicinsk åldersbedömning i asylprocessen. Immunitet för utställningsföremål. Demokrativillkor och integritet. Från kris till kraft. Återstart för kulturen. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Vägen mot fossiloberoende jordbruk. En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet. Volym 1 och 2. Riksintressen i hälso- och sjukvården –stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård. Reglering av privata sjukvårdsförsäkringar – ökad kunskap och kontroll. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Stärkt fokus på framtidens forsknings- infrastruktur. –böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap. Högskoleprovets organisation och styrning. och avskiljande av studenter. Omslag: Bild: