sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Vidare är även den behörig som har en äldre examen för arbete i förskolan, förskoleklass eller i minst en av årskurserna 1–3. Detsamma gäller den som har en annan examen som ger behörighet att undervisa enligt behörighetsförordningen om den personen genom att ha en kompletterande utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar kraven för en förskol- lärarexamen eller en examen med inriktning mot arbete i förskole- klass och årskurs 1–3. Huvudreglerna för behörighet i årskurs 1–3, grund- särskolan årskurs 1–6, specialskolan och sameskolan finns i 2 kap 3 §, 2 kap. 11 §, 2 kap. 17 § respektive 2 kap. 18 § behörighetsförordningen (se vidare avsnitt 6.1) I detta kapitel redovisas utgångspunkter för utredningens arbete. Kapitlet består av en historisk tillbakablick om införandet av för- skoleklassen, samt en nulägesbild avseende elever, personal och verk- samhet. Vidare finns en sammanfattning av den nordiska jämförelse som redovisas i sin helhet i bilaga 2 gällande hur de nordiska länderna organiserar skolstart och utbildning för sexåringar i förskoleklass respektive grundskola. Därtill finns en sammanfattning av den forskningsöversikt som redovisas i sin helhet i bilaga 3. Forsknings- översikten behandlar bl.a. vilken undervisning som gynnar barns lärande i skolstartsåldern, vilka villkor som behöver uppfyllas för att en sådan undervisning ska kunna genomföras och vad som i övrigt är viktigt i övergången mellan förskola och skola. Kapitlet avslutas med att utredningen sammanfattar utgångspunkter och reflektioner gällande uppdraget. 4.1.1Förskoleklass som en egen skolform Förskoleklassen infördes som skolform 1998 efter beslut i . I propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) föreslogs att den sexårsverksamhet som tidigare bedrivits inom ramen för förskolan skulle bilda en egen skolform inom det offent- liga skolväsendet för barn och ungdom och att denna skolform skulle benämnas förskoleklass. Bestämmelserna om förskoleklassen över- fördes till skollag (1985:1100) från den nu upphävda social- tjänstlagen (1980:620). Utgångspunkter för utredningens arbete Förslaget innebar att det skulle vara obligatoriskt för kommu- nerna att anordna förskoleklass, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten. Syftet med förskoleklassen var att stimulera varje barns utveckling och lärande, att stödja och underlätta integreringen mellan förskola och skola och ligga till grund för en fortsatt skolgång (prop. 1997/98:6). En bärande tanke var att förskola och skola skulle komplettera varandra, i den bemärkelsen att förskollärare och grund- skollärare ömsesidigt skulle bidra med sitt professionella kunnande. Intentionen var att förskolans och skolans olika traditioner skulle förenas i en ny skolform, förskoleklassen. Förskoleklassen och dess uppdrag skrevs in i läroplanen i sam- band med att skolformen instiftades (prop. 1997/98:94). läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) skulle också gälla för förskoleklassen och även tillämpas inom fritidshemmet. Ett syfte med den gemensamma läro- planen var att stödja integrationen mellan förskoleklassen, den obliga- toriska skolan och fritidshemmet. Att arbeta med gemensamma mål antogs ytterligare kunna stärka sambanden och vidareutveckla verk- samheten. Av motiven framgår också regeringens intention med för- skoleklassen. Alla elever skulle ges möjlighet att delta i en tioårig peda- gogisk verksamhet, för att därmed få goda förutsättningar för lärande och utveckling, och möjlighet att nå kunskapsmålen i (a prop. s. 17). 4.1.2Förskoleklassen skollag och läroplaner Huvudprinciperna för utbildningen i förskoleklassen avsågs ha fort- satt giltighet vid skollags ikraftträdande. 2009/10:165 s. 357 f). Utbildningen förblev en egen skolform i skolväsendet men var fortsatt frivillig. Avsikten var också, att så långt som möjligt, samordna förskoleklassens organisatoriska bestämmelser med grund- skolan och motsvarande skolformer, i syfte att skapa en enhetlig reglering och ytterligare underlätta integrationen mellan förskole- klass, förskola, skola och fritidshem. Verksamhetens inriktning be- skrivs i motiven på ett liknande sätt som . Undervisningen ska kännetecknas av en kombination av förskolans och arbetssätt och pedagogik. Av motivtexten framgår att vissa bestäm- melser av pedagogisk karaktär bör vara samordnade med förskolan Utgångspunkter för utredningens arbete eftersom pedagogiken i förskoleklassen till viss del hämtats från förskolan (a. prop. s. 357). gäller nya läroplaner för , grund- särskolan, specialskolan och sameskolan. Läroplanerna för grund- skolan, specialskolan och sameskolan gäller även för förskoleklass och fritidshem. För grundsärskolan gäller läroplanen även för fritids- hemmet. Riktlinjerna för utformningen av läroplaner fram- går av propositionen Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87). Läroplanen för respektive skolform ska innehålla övergripande mål och riktlinjer samt i vissa fall kurs- planer som kompletteras med särskilda föreskrifter om kunskaps- krav. har förskoleklassen en egen del i läroplanerna för , specialskolan och sameskolan (se vidare avsnitt 3.6). 4.1.3Införandet av skolplikt och obligatorisk förskoleklass Förskoleklassen blev en obligatorisk skolform 2018 (prop. 2017/18:9). En särskild utredare tillsattes med det inledande upp- draget att utreda införandet av en tioårig grundskola med skolstart (dir. 2014:41). I slutet av ändrades utred- ningens uppdrag (dir. 2014:159). Uppdraget blev i stället att föreslå hur förskoleklassen lämpligast kunde införas som en del av grund- skolan genom att en sexårsklass införs som ett förberedande år i en tioårig grundskola. I uppdraget ingick vidare att som alternativ före- slå hur en obligatorisk förskoleklass lämpligast kunde införas. En utgångspunkt för båda alternativen var att förskoleklassens syfte, upp- drag och innehåll skulle vara oförändrade, samt att såväl lärare som förskollärare skulle vara fortsatt behöriga för undervisningen. Utredningen förordade i sitt slutbetänkande Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) införandet av en obligatorisk förskoleklass med skolplikt. Utredningens bedöm- ning var att alternativet med en sexårsklass som en del av skulle kräva alltför många undantag från det som är kärna: ämnen, timplan, kursplaner och kunskapskrav. Utredningens förslag innebar att även specialskolan och sameskolan kunde erbjuda förskoleklass. Regeringen föreslog alternativet en obligatorisk förskoleklass till (prop. 2017/18:9). Av motiven framgår att skolplikten för Utgångspunkter för utredningens arbete barn bosatta i inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten förlängdes därmed och blev i regel tioårig. Vidare innebar förslaget att skolplikten normalt ska börja full- göras i förskoleklass (a. prop. s. 19). Eleverna i förskoleklassen fick rätt till kostnadsfri skolskjuts på samma villkor som grundskole- elever samt skolmåltider (a. prop. s. 39 ff.). i förskoleklassen fortsätter skolplikten att fullgöras i , om inte eleven tas emot i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. beslutade i enlighet med regeringens proposition. 4.1.4Skolinspektionens kvalitetsgranskning av förskoleklassen Skolinspektionen genomförde 2015 en kvalitetsgranskning av under- visningen i förskoleklass (Skolinspektionen 2015). Den omfattade förskoleklasser vid 20 slumpvis utvalda skolenheter. Av granskningen framkom att förskoleklasserna i stor utsträckning kännetecknades av en trygg, stödjande och uppmuntrande lärandemiljö och att lärarna använde sig av olika arbetsformer och arbetssätt i undervisningen. Skolinspektionen var dock kritisk mot att undervisningen endast i en fjärdedel av de granskade förskoleklasserna planerades, genom- fördes och följdes upp utifrån läroplanens övergripande mål för kunskaper. Tydliga utvecklingsområden för förskoleklassen var, enligt Skolinspektionen, anpassningen av undervisningen efter elevernas individuella behov samt uppföljningen av elevernas utveckling och lärande utifrån mål för verksamheten. De granskade förskoleklassernas lärandemiljöer präglades i hög grad av utveckling och lärande, och undervisningsmiljöerna var utfor- made för att stimulera skapande, rörelse och lek. Den elevinitierade leken, dvs. den fria leken, bedömdes dock vara alltför ofta förekom- mande och utan aktivt stöd från lärarna att inrikta leken mot de nationella målen. Undervisningens inriktning baserades i stor utsträck- ning på enskilda pedagogers engagemang och inte på ett tydligt upp- drag från rektorn. Ofta saknades ett pedagogiskt samarbete mellan lärarna i förskoleklass och , trots att förskoleklasslärarna oftast ingår i arbetslag tillsammans med pedagoger som undervisar i de tidiga åren. En försvårande omständighet för undervisningen som lyftes fram var att verksamheten utgick från övergripande läroplans- mål utan konkretiserade verksamhetsmål för förskoleklass, medan Utgångspunkter för utredningens arbete konkreta kursplaner finns för årskurs 1–3, med kunskapskrav för årskurs 3. Granskningen pekade på att den relativt oreglerade modell som valts i styrdokumenten, i läroplanens del 1 och 2, skapade risker och oönskade konsekvenser i form av en bristande likvärdighet. En slut- sats var att den statliga styrningen behövde förtydligas. Införandet av del 3 i läroplanerna handlade bl.a. om att åtgärda den bristande styr- ningen för att stärka likvärdigheten (se avsnitt 3.6). 4.1.5Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser tillsatte regeringen en särskild utredare för att utreda en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti (dir. 2015:65). Utredningens uppdrag var att utarbeta ett förslag till system som ser till att alla elever får det stöd eller särskilda stöd de behöver för att ges förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskola samt i årskurs 4 i specialskolan. Den sammanlagda problembild som redovisades i utredningens direktiv gjorde gällande att det stöd eller särskilda stöd som elever enligt regelverket hade rätt till inte alltid sattes in i tillräckligt god tid. Det gällande regel- verket bedömdes inte vara tillräckligt i praktiken. redovisade utredningen sitt betänkande På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik (SOU 2016:59). I propositionen Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stöd- insatser (prop. 2017/18:195) föreslogs införandet av bestämmelser i skollagen (2010:800) om en garanti för tidiga stödinsatser i förskole- klassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan.1 Förslaget innebar att elevers språkliga medvetenhet och matematiska tänkande skulle kartläggas i förskoleklassen med stöd av ett natio- nellt kartläggningsmaterial. Om det utifrån användandet av kartlägg- ningsmaterialet, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov, fanns en indikation på att en elev i förskoleklass eller lågstadiet inte skulle komma att nå kunskapskraven i svenska eller svenska som andraspråk, eller i matematik så innebar förslaget att en särskild bedömning skulle göras för att avgöra om eleven var i behov av extra 1Propositionen innehöll en justerad version av de förslag som tidigare presenterades i propo- sitionen Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti (prop. 2017/18:18) som drogs tillbaka. Utgångspunkter för utredningens arbete anpassningar inom ramen för ordinarie undervisning eller i behov av särskilt stöd. Förslaget innebar också att om det direkt kan befaras att en elev inte kommer att nå kunskapskraven så ska åtgärder sättas in skyndsamt. Vidtagna stödinsatser skulle följas upp i slutet av förskoleklassen samt i slutet av lågstadiet. I sina remissvar avseende utredningens betänkande (SOU 2016:59) framförde , Specialpedagogiska skolmyn- digheten och att åtgärdsgarantin även borde gälla för elever mottagna i grundsärskolan. Detta lyfts fram i propositionen (prop. 2017/18:195) där det förtydligas att skolformen dock inte ingick i utredningens direktiv. I propositionen betonas dock att förhållandet att det finns en skyldighet att använda bedömningsstöd i grundsärskolan talar för att garantin framöver bör utökas till att även omfatta denna skolform. Det framhålls vidare att sakförhållandet att en elev skulle gå minste om garantin för stöd- insatser om den efter förskoleklassen börjar i grundsärskolan ytter- ligare stärker detta. Frågan om en åtgärdsgaranti för elever mottagna i grundsärskolan har utretts av Utredningen om elevers möj- ligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07) vars förslag redovisas i slutbetänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11). började garantin för tidiga stödinsatser att gälla. 4.1.6Skolverkets obligatoriska kartläggningsmaterial och nationella bedömningsstöd Garantin för tidiga stödinsatser innebär att elevers kunskapsutveck- ling ska följas och främjas systematiskt i förskoleklassen och låg- stadiet samt att nationella stödmaterial ska användas för att stödja en likvärdig bedömning. Det är obligatoriskt att kartlägga elevers språkliga medvetenhet och matematiska tänkande på höstterminen i förskoleklass. kartläggningsmaterial Hitta språket och Hitta matematiken ska an- vändas för detta ändamål. Det finns inget krav på att huvudmannen ska samla in resultatet av kartläggningen. Huvudmannen avgör själv hur resultaten kan följas upp och analyseras på huvudmannanivå. Det finns inte heller några krav på huvudmannen gällande registrering eller inrapportering av resultatet till . Utgångspunkter för utredningens arbete På basis av kartläggningen ska en särskild bedömning göras av de elever som visat indikation på risk att inte nå kommande kunskaps- krav i svenska eller svenska som andraspråk, eller i matematik, i årskurs 3 (årskurs 4 i specialskolan). De elever som bedöms vara i behov av stöd för sin utveckling ska ges detta . I slutet av förskoleklassen ska en uppföljning göras av insatta stöd- insatser. Resultatet av uppföljningen ska lämnas till den lärare som ska ansvara för eleven i årskurs 1. Både vid bedömningen av elever och vid utformning och uppföljning av insatta stödinsatser ska läraren i förskoleklassen samråda med personal med specialpedagogisk kompetens. I årskurs 1 finns det nationella bedömningsstöd i svenska eller svenska som andraspråk och matematik som är obligatoriska att använda i , specialskolan och sameskolan. Dessa bedöm- ningsstöd fokuserar läs- och skrivutveckling respektive taluppfatt- ning. Det nationella bedömningsstödet i läs- och skrivutveckling utgör ett stöd för läraren att identifiera elever som riskerar att få eller redan har läs- och skrivsvårigheter, såväl som elever som kommit långt i sin kunskapsutveckling och behöver ytterligare stimulans. På liknande sätt utgör det nationella bedömningsstödet i taluppfattning ett stöd för läraren i bedömning av elevers matematikutveckling. Bedömningsstöden blev obligatoriska att använda 2016 och de har reviderats 2018 samt 2019. /20 gick cirka 122 000 elever i förskoleklassen. Av dessa fyllde , men det fanns dock en liten andel som fyllde fem respektive . av eleverna var flickor och pojkar. Andelen elever i förskoleklass med ett annat modersmål än svenska har ökat kontinuerligt . /20 hade omkring 31 900 av eleverna i förskoleklass ett annat moders- mål. Detta motsvarar av eleverna, och /11 var motsvarande andel . 2Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från officiella statistik samt (2020a) Elever i förskoleklassen /20. Utgångspunkter för utredningens arbete I figur 4.1 redovisas utvecklingen av antalet elever . Figur 4.1 Antal elever inskrivna i förskoleklass läsåren 2010/11–2019/20 Antalet elever inskrivna i förskoleklass ökade kontinuerligt under läsåren 2010/11–2015/16, och har varit relativt stabilt. Den variation i elevantal som förekommer kan förklaras av demografiska förändringar. /20 gick drygt 120 000 sexåringar, vilket motsvarar av alla sexåringar i befolkningen, i förskoleklass. I figur 4.2 redovisas andelen av alla sexåringar i befolkningen som var inskrivna i förskoleklass . 3Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från officiella statistik samt (2020a) Elever i förskoleklassen /20. Utgångspunkter för utredningens arbete Figur 4.2 Andel av alla sexåringar som är inskrivna i förskoleklass läsåren 2010/11–2019/20 Andelen sexåringar som går i förskoleklass har ökat kontinuerligt sedan skolformen infördes /99. En konsekvens av att barn kan börja fullgöra sin skolplikt vid olika åldrar är dock att sex- åringar kan återfinnas även i andra skolformer än förskoleklassen. I tabell 4.1 redovisas i vilka skolformer som sexåringar fanns in- skrivna /20.4 Sexåringar i olika skolformer /20 Anm: Det fanns inte några sexåringar inskrivna i sameskolan eller specialskolan /20. 4Utöver detta kan sexåringar även vara inskrivna i fritidshemmet, eller i pedagogisk omsorg. Vanligtvis handlar detta om att barnen är inskrivna i pedagogisk omsorg i stället för i fritids- hemmet. Det rör sig dock om ett litet antal barn. Utgångspunkter för utredningens arbete /20 var drygt 120 000 sexåringar inskrivna i förskole- klassen, cirka 730 sexåringar inskrivna i förskolan, cirka 700 i grund- skolan och närmare 160 i grundsärskolan. Elever i förskoleklass där Specialpedagogiska skolmyndigheten eller Sameskolstyrelsen är huvud- man är medräknade i förskoleklass. Elever som börjar fullfölja skolplikten tidigare eller senare I statistik går det att särskilja åldern för elever som är inskrivna i olika årskurser. Detta gör det möjligt att beräkna antalet elever som börjat i årskurs 1 det kalenderår då de fyller , respektive antalet elever som börjat årskurs 1 det kalen- derår när de fyller högst , respektive det kalenderår då de fyller . I tabell 4.2 redovisas elevers ålder det kalenderår som de börjar i årskurs 1 i , grundsärskolan och specialskolan avseende /20. En betydande majoritet av eleverna i årskurs 1 i , , fyllde det aktuella läsåret, av eleverna fyllde som högst , och av eleverna fyllde . Som framgår av tabellen var det en högre andel av eleverna i årskurs 1 i grundsärskolan, drygt 15 pro- cent, som fyllde som högst , och av eleverna fyllde . Detta indikerar att det är vanligare att elever som tillhör grundsärskolans målgrupp hoppar över förskoleklassen och börjar fullgöra sin skolplikt som sexåringar direkt i årskurs 1, respektive att de börjar fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då de fyller . Elevers ålder i årskurs 1 /20 Anm: För sameskolan görs ingen uppdelning efter ålder. Utgångspunkter för utredningens arbete När det gäller specialskolan var det inte någon av eleverna i årskurs 1 som inte hade fyllt under läsåret. Däremot så var det omkring en femtedel av eleverna som fyllde , vilket indikerar att det är relativt vanligt att elever som tillhör specialskolans målgrupp börjar fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då eleven fyller . 4.2.3Personal i arbete med elever i förskoleklass5 /20 var drygt 13 100 personer anställda för arbete med elever i förskoleklass, varav cirka 9 400 personer hade en pedagogisk högskoleexamen. Förskoleklassen är den skolform som har högst andel anställda med pedagogisk högskoleexamen. Av de anställda som omfattas av legitimationskravet hade en legitimation med relevant behörighet. Då räknas endast de lärare som har sin huvudverksamhet i förskoleklassen. En betydande andel av dem som arbetar i förskoleklassen arbetar även i andra verksam- hetsformer, t.ex. i fritidshemmet. Enligt statistik arbetar omkring 4 800 av de 10 000 lärare som arbetar i förskoleklassen även i fritidshemmet. Antalet heltidstjänster i förskoleklass uppgick till totalt 6 262,4. Antalet elever per lärare var i genomsnitt 18,0. I tabell 4.3 redovisas antalet anställda i arbete med elever i förskole- klass fördelade efter typ av examen. Tabell 4.3 Anställda i arbete med elever i förskoleklass fördelade efter utbildning /206 Andel (%) Antal Andel (%) Antal Andel (%) 5Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från officiella statistik samt (2020b) Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /20. 6En och samma individ kan förekomma i flera kategorier. En individ kan t.ex. förekomma både som lärare och som annan pedagogisk personal. I totalsumman för antalet anställda lärare (13 159) räknas varje anställd enbart en gång. I redovisade delkategorier räknas en individ en gång per relevant kategori. Utgångspunkter för utredningens arbete Av tabellen framgår att den största andelen av dem som är anställda i arbete med elever i förskoleklass, , har en förskol- lärarexamen samt att har en lärarexamen och en fritidspedagogexamen. I tabell 4.4–4.8 redovisas lärare och förskollärare anställda för arbete i förskoleklass samt , grundsärskolans, specialskolans och sameskolans låg- stadium efter respektive lärarutbildning och examensordning. I tabell 4.4 redovisas vilken lärarutbildning som de drygt 10 000 lärare och förskollärare hade som arbetade 2019, samt vilken examensordning som utbildningen var kopplad till.7 Drygt 5000 hade en utbildning med inriktning mot förskolan. En majoritet av dessa, drygt 4 000 personer, hade en utbildning med en examens- ordning från tidigare än . Tabell 4.4 Lärare och förskollärare i förskoleklass efter typ av lärarexamen och examensordning Lärarutbildning, inriktning fritidshem inriktning förskola och fritids Lärarutbildning, lägre åldrar och praktiskt/estetiskt ämne Övrig pedagogisk och lärarutbildning 7Om en lärare har flera lärarexamina under olika examensordningar så har den senaste examens- ordningen valts. Om det finns fler examina så har den på högst nivå, och därefter senast uttagna, valts. Examen omfattar även äldre lärarutbildningar (innan lärarutbildningen formellt blev en universitetsexamen) som jämställts med lärarexamen. Lärarutbildningarna har grupperats efter vilken kod som examen har i . Lärare som har examen i en examensordning har grupperats efter de tio vanligaste förekommande examensordningarna. Reste- rande examenskoder redovisas i kategorin ”Övriga lärarutbildningar”. 8Förskollärarlinjen (00081), Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE) samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 9Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE), Fritidspedagoglinjen (00080). 10Grundskollärarexamen 1–7 (YGR17), Grundskollärarlinjen 1–7 (01445), Lågstadielärar- linjen (00087) samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 11Kategorin Övriga lärarutbildningar. 12Förskollärarlinjen (00081), Speciallärarexamen (PSPLÄ), Specialpedagogexamen (YSPPE), Specialpedagogexamen (PSPPE) 13Grundskollärarexamen 4–9 (YGR49) samt kategorin Övriga lärarutbildningar. SOU 2021:33Utgångspunkter för utredningens arbete Lärare och förskollärare i årskurs 1–3 efter typ av lärarexamen och examensordning inriktning förskola och fritids och praktiskt/estetiskt ämne lärarutbildning, allmän utbildning Övrig pedagogik och lärarutbildning, övr./ospec. Totalt i årskurs 1–3 Celler med små tal har sekretessprickats (..), och i vissa fall har kringliggande celler behövts sekundärprickas. Av denna anledning stämmer inte summan i alla rader och kolumner. 14Förskollärarlinjen (00081); Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 15Barn- och ungdomspedagogisk examen (YBUPE); Fritidspedagoglinjen (00080); samt kate- gorin Övriga lärarutbildningar. 16Grundskollärarexamen 1–7 (YGR17); Grundskollärarlinjen 1–7 (01445); Lågstadielärar- linjen (00087); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 17Grundskollärarexamen 4–9 (YGR49); samt kategorin Övriga lärarutbildningar. 18Förskollärarlinjen (00081); Fritidspedagoglinjen (00080); Speciallärarexamen (PSPLÄ); Specialpedagogexamen (YSPPE); Specialpedagogexamen (PSPPE); samt kategorin Övriga lärar- utbildningar. 19Grundskollärarexamen 4–9 (YGR49); samt kategorin Övriga lärarutbildningar.