sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — Den negativa inställning till grödebaserade biodrivmedel som finns bland flera EU-länder gör att FAME kan behöva beläggas med kol- dioxidskatt. Dock kan möjligheter till anpassning efter specifika för- utsättningar vad gäller markanvändning, där har en relativt hög andel jordbruksmark som inte brukas eller odlas extensivt kunna påverka definitionen av dessa drivmedel. Utredningen avser inte att gå vidare och föreslå en hektarbaserad ersättning form av ett eco-scheme. Förslaget riskerar att bli trubbigt eftersom samma stöd betalas ut till all mark oavsett användning. Ett företag med odling av specialgrödor till exempel potatis eller socker- betor har en mycket högre dieselförbrukning per hektar än ett före- tag som odlar extensiv vall. När det gäller statens kostnader för såväl hektarstödet som bio- premien måste även förlorade skatteintäkter räknas in. Företagen som ställer om till biodrivmedel kommer inte att betala någon energi- eller koldioxidskatt på sin förbrukning eftersom rena biodrivmedel är skattebefriade. När det gäller den biopremie som finns i färdplanen för en fossil- fri lantbruksbransch anser utredningen att förslaget som sådant skulle kunna vara förenligt med statsstödsreglerna efter vissa justeringar. Utredningen menar att en biopremie bör omfatta alla biodrivmedel som finns tillgängliga på marknaden utom biogas. Detta eftersom bio- gas är subventionerad genom de produktionsstöd som finns (se vidare kapitel 8 Produktion av biodrivmedel). I praktiken bedömer utred- ningen att biopremien kommer att bli aktuell för HVO och FAME. På kort sikt bedöms den största potentialen för att minska fossilberoendet vara att öka användningen av biodrivmedel. Detta eftersom teknik/arbetsmaskiner som kan drivas av el eller andra driv- medel saknas . Den största delen av de drivmedel som används i jordbruket är fossil diesel. Genom reduktionsplikten ökar inblandningen av bio- drivmedel och 2030 dieseln att innehålla en stor andel biodrivmedel. FAME kan inte blandas in i lika hög utsträckning i den fossila dieseln som HVO och det går inte att, i samma motor, växla mellan ren FAME och fossil diesel på samma sätt som det går att växla mellan ren HVO och fossil diesel. Prissättningen på FAME skulle därför kunna utvecklas på ett annat sätt än HVO. Det finns även tester som visar att fabriksnya traktorer kan köras på FAME utan problem19. Frågan om skattebefrielsen för rena biodrivmedel finns kvar efter är avgörande för de beräkningar som utredningen redovisat kopplat till förslagen. Om biodrivmedlen beläggs med full skatt kommer kostnaden för biodrivmedlen bli mycket högre än . Vad gäller jordbrukets fältarbeten ser utredningen att elektrifiering ligger långt fram i tiden och att flytande drivmedel därför kommer att behövas . Jordbrukets speciella förut- sättningar gör att det saknas alternativ på marknaden för att byta ut arbetsmaskiner och därmed drivmedel. På grund av jordbrukets stora maskinpark och långsamma utbytestakt kommer förbränningsmotorn att spela en fortsatt stor roll . Utredningen ser därför att en stor del av omställningen till fossiloberoende måste ske medhjälp av drivmedel som går att använda i den befintliga maskin- parken. Det finns inga arbetsmaskiner på marknaden som drivs av biogas. Utredningen bedömer att det kommer att finnas sådana . Som även beskrivs i kapitel 8 Produktion av bio- drivmedel finns det en skattebefrielse de kommande 10 åren för bio- gas genom ett statsstödsgodkännande. har infört ett produktionsstöd för biogas från rötning av stallgödsel och det finns även ett stöd för uppgradering av biogas. 19Jordbruksaktuellt , Positiva testresultat för RME i traktorer. terar därför att det inte finns förutsättningar för att inkludera biogas i biopremien då det riskerar att leda till en överkompensation. Utred- ningen konstaterar vidare att utvecklingen nya drivmedel och drivmedel från nya substrat går snabbt och menar därför att utredningens för- slag kontinuerligt bör följas upp och utvärderas mot bakgrund av denna utveckling. På till 2045 är ett teknikskifte sannolikt. Självkörande arbetsmaskiner och nya system för att bruka marken finns under utveckling. Biogasdrift, elektrifiering eller vätgasdrift kräver i regel nya maskiner. Det finns dock exempel på hur befintliga arbetsmaski- ner genomgått konvertering bl.a. i Transportstyrelsen och Jordbruks- verkets MEKA-projekt20 där så kallad dual-fuel-teknik testats (läs mer i kapitel 7 Arbetsmaskiner). Utredningen ser möjligheter till energieffektivisering genom att elektrifiera möjliga arbetsmoment framför allt inomgårds liksom arbete med förbättrad logistik. 5.3.2En biopremie för rena biodrivmedel införs Utredningen förslår att en ny biopremie införs för rena biodriv- medel. Biopremien förslås omfatta tillgängliga biodrivmedel med undantag för biogas Utredningen föreslår att en biopremie införs som ett nationellt stöd för att utjämna den prisskillnad som finns mellan fossilt och för- nybart drivmedel. Nivån som utredningen föreslår är per liter baserat på prisskillnaden mellan FAME och fossil diesel. Denna ersättningsnivå förutsätter fortsatt återbetalning av koldi- oxidskatt på diesel och fortsatt skattebefrielse för rena biodrivmedel . Utredningen konstaterar att det är möjligt att anpassa pre- mien mer specifikt efter vilket bränsle som används. Utredningens huvudförslag är dock att en och samma nivå används av förenklings- skäl (administrativt). Utredningen föreslår vidare att stödet införs som ett tidsbegränsat stöd som ska utvärderas . Efter- som biopremien ligger på en relativt låg nivå undviks överkompen- sation för HVO som i stort sett är helt utbytbar med fossil diesel. 20Jordbruksverket & Transportstyrelsen 2015, Biogasdrift i arbetsmaskiner – Slutrapport av regeringsuppdrag Rapport 2015:23. För RME finns en något större risk för överkompensation på grund av dess lägre pris. Utredningen bedömer dock att detta inte är fallet . Priset på drivmedel är föränderligt och måste därför följas noga så att inte en överkompensation sker. Premien föreslås administreras på samma sätt som dagens åter- betalning av koldioxidskatt på fossil diesel, se mer i kapitel 6 Diesel- skatten. Ansökan sker på samma sätt där den sökande anger hur många liter drivmedel som förbrukats i yrkesmässig jord-, skogs- eller vattenbruksverksamhet. Biopremien förslås börja gälla . Ansökningarna sker efter att förbrukningen ägt rum och betalas ut retroaktivt. Enligt Energimyndigheten förbrukade jordbruket rena biodrivmedel . Om biopremien införs kommer sannolikt ytterligare ett antal företag gå över till att använda rena biodrivmedel och fler kommer att bli berättigade. Eftersom bio- premien skulle göra att FAME får ett likvärdigt pris jämfört med fossildiesel skulle sannolikt fler företag välja att använda FAME. FAME kan användas direkt i nya arbetsmaskiner medan äldre arbets- maskiner behöver viss omställning. Kostnader kopplat till omställ- ning av äldre arbetsmaskiner kan vara filterbyten, oljebyten och ren- av bränsletankar på traktorer liksom lagringstankar på gården med mera. Till följd av utmaningar med äldre maskiner är det rimligt att anta att mängden FAME som används kommer att kunna kopplas till antalet nya traktorer i jordbruket. Antalet nya traktorer som introduceras på den svenska marknaden uppskattas till cirka 3 000 . Den genomsnittliga traktorn som såldes hade 112 kW och bedöms förbruka diesel användas vilket ger en årsförbrukning om . I det fall en skogs- maskin skulle ställas om till biodrivmedel skulle effekten kunna bli större än för en traktor till följd av skogsmaskinens höga årsanvänd- ning. Det säljs omkring 200–300 nya skogsmaskiner som var och en bedöms användas 2 500 till . Dessa maski- ners förbrukning är högre än den genomsnittliga traktorn och den årliga förbrukningen skulle kunna uppgå till och i många fall mer. Om nuvarande användning av HVO och FAME skulle ligga kvar på samma nivå och en majoritet av de nya traktorerna drivas med FAME skulle användningen av biodrivmedel hamna på . Detta skulle innebära att statens kostnader för biopremien skulle hamna på . beräknas användningen öka med (dvs. öka med unge- fär motsvarande antal nya traktorer som introduceras) och statens kostnad för premien hamnar då på . Om ökningen sedan fortsätter i samma takt till 2025 beräknas mängden biodriv- medel som används i jordbruket ha ökat till vilket skulle innebära en kostnad om . bedöms fler alternativ till dagens arbetsmaskiner bli tillgängliga på marknaden även om en mycket stor del av maskin- parken kommer vara samma som . Utredningen bedömer att en högre grad av automatisering och elektrifiering av inomgårds-maski- ner kommer att leda till att färre förbränningsmotorer krävs vid dessa arbeten. För fältarbeten bedöms arbetsmaskiner för annat än fossil diesel, RME och HVO fortfarande att vara ovanliga. Utredningen bedömer att det finns traktorer för biogas på marknaden. Det finns sannolikt även några traktorer för el, vätgas och batteridrift. För att säkerställa rätt nivå på biopremien är det viktigt att kontinuerligt följa upp effekterna av reduktionsplikten och nivån på återbetalningen av energi- och koldioxidskatt på fossil diesel. Utvecklingen av priset på rena biodrivmedel och det svenska jordbrukets konkurrenskraft och lönsamhet bör följas upp parallellt. Även marknadsintroduktionen av nya traktorer samt tillgången till efterkonvertering är viktiga parametrar i uppföljningen. Om skattebefrielsen för de berörda biodrivmedlen inte får ett förlängt statsstödsgodkännande ändras förutsättningarna och bio- premien behöver då anpassas. Reduktionspliktens utveckling kom- mer att påverka pris och tillgång på biodrivmedel, förändringar i denna kommer också att påverka biopremien. Det samma gäller även stor- leken på nedsättningen av energi- och koldioxidskatt, ett avskaffande kommer att kräva justering av biopremien. Statens kostnader för biopremien kommer att bestå både i kostna- den för premien och i form av utebliven energi- och koldioxidskatt. Utbetalning av biopremien beräknas uppgå till initialt för att sedan öka succesivt till 2025. kommer statens intäkter genom energi- och koldioxidskatt minska då det förnybara bränslet är helt skattebefriat. Inledningsvis bedöms den uteblivna skatten motsvara för att sedan öka till . De företag som har ställt om till biodrivmedel kommer inte lägre kunna ansöka om att få koldioxidskatt återbetald. Detta skulle inne- bära att statens utgifter minskar med 36 miljoner 2022 och är besparingen . Sammantagen skulle den bedömda anslutningsgraden kosta staten 2022 och blir kostnaden 158 miljo- ner kronor. Utredningen föreslår att blir ansvarig myn- dighet för det nya stödet. I detta ingår att vid behov ta fram mer detaljerade föreskrifter. har ansvar för att följa upp skattebefrielsen för rena biodrivmedel. Utredningen bedömer att antalet årsarbetskrafter som krävs för denna premie bör motsvara den arbetsinsats som krävs vad gäller administreringen av återbetalningen av dieselskatten vilket enligt är två års- arbetskrafter. föreslås även löpande följa upp priserna på HVO och FAME och jämföra med priset på fossil diesel. Biopremien är möjlig att söka för att som bedriver yrkesmässig jord-, skogs-, eller vattenbruksverksamhet enligt samma definition som dagens återbetalning av energi och koldioxidskatt. Företag som väl- jer att byta drivmedel i sina traktorer och arbetsmaskiner på måste säkerställa att alla motorerna klarar drivmedlet. Det kommer behö- vas två separata tankar om man vill lagra sitt drivmedel på gården och inte vill eller kan ställa om alla motorer. De flesta drivmedelsleveran- törer tillhandahåller HVO och FAME och det går att beställa leveran- ser hem till gården under förutsättning att en viss volym beställs. Ett annat alternativ är att tanka på en näraliggande drivmedelsstation där HVO oftast är ett alternativ. Utredningen ser att krav från branschorganisationer och företag skulle kunna göra att hela grupper av företag ansluter sig till bio- premien. Det skulle exempelvis kunna bli aktuellt för Arla som har ambition om att alla svenska ekologiska mjölkföretag ska vara fria från fossila drivmedel 2022. några produkter där hela förädlingskedjan är fossilfri vilket borde innebära att ett antal skogsmaskiner drivs på HVO eller FAME redan. Liknade krav från fler aktörer skulle kunna snabba på anslutningen till biopremien. Utredningens beräkningar visar att biopremien skulle kunna minska jordbrukets utsläpp med mellan 30 000 och CO2e. med ovan beskrivna anslutningsgrad skulle utsläppsminskningen kunna hamna på mellan 90 000 och . Varje genomsnittlig traktor som ansluts skulle kunna leda till minskade utsläpp på och en skogsmaskin . Utfallet beror på vilket biodrivmedel som används och vilka växthusgasutsläpp som är kopplat till respektive biodrivmedel. Ut- redningen har i beräkningarna använt de årsmedelvärden som rap- porterats till för FAME och HVO. Ut- släppen från biodrivmedel minskar mer om HVO används jämfört med FAME som en följd av de utsläppsfaktorer som används. Förslaget bör öka försörjningsförmågan för både drivmedel och livs- medelsförsörjning. Ökad användning av biodrivmedel skulle kunna leda till ett skifte mot drivmedel tillverkade i av inhemska råvaror. Minskat beroende av importerade fossila drivmedel kan öka robustheten i livsmedelsförsörjningen. Överrensstämmelse med (och annan EU-lagstiftning) Utredningen bedömer att förslaget om en biopremie är förenlighet med . För stödet tillämpas undantag genom: •Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse, samt •Kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn. •Kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Euro- peiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn. För företag inom skogsbruk kan reglerna för de minimisstöd i för- ordning 1407/2013 tillämpas, där takbeloppet är per företag. För jordbruk och vattenbruk tillämpas reglerna i 1408/2013 där takbeloppen är lägre, för jordbruk och vattenbruk (artikel 3.2 i förordning nr 2019/316 och arti- kel 3.2 i förordning nr 717/2014.) För jordbruk och fiske finns dess- utom nationella tak som inte får överskridas, se artikel 3.3 i förord- ning nr 2019/316 och artikel 3.3 i förordning nr 717/2014. Myndigheterna kommer att behöva redovisa att berörda företag får information om att det stöd som lämnats är ett försumbart stöd. Utredningen ska utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja övergången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jord- bruksproduktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. Användningen av fossila drivmedel orsakar utsläpp av växthusgaser som bidrar till den globala uppvärmningen. På kort och medellång sikt finns det potential att minska det svenska jordbrukets fossilberoende genom en ökad användning av biodriv- medel. I utredningsdirektiven konstateras att återbetalningen av skatt för användning av fossil diesel i jordbrukets arbetsmaskiner gör en övergång till förnybara drivmedel och elektrifiering svår att ekono- miskt motivera för företagen. Flera utredningar har konstaterat att skatten på drivmedel är betungande och att de flesta EU-länder be- skattar jordbruksföretagens diesel i mindre omfattning. I utredningens direktiv hänvisas till rapporter från Miljömålsbe- redningen och . I Miljömålsberedningens be- tänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) föreslås att skattenedsättningarna på diesel för arbetsmaskiner bör fasas ut på ett sätt som tar hänsyn till de negativa effekter som kan uppstå på berörda näringars konkurrensförhållanden. En utfasning av nedsättningar behöver också ske på ett sätt så att man undviker koldioxidläckage – det vill säga att förändringar i koldioxidbeskatt- ningen inte ska leda till att utsläpp flyttas från till ett annat land, till exempel genom ökad import av livsmedel med större klimat- påverkan eller att svensk resurs-, miljö- och klimateffektiv produk- tion läggs ned. Även konstaterar i sin rapport , eko- nomi och politik (2017) att en kostnadseffektiv klimatpolitik bygger på ett enhetligt pris på koldioxidutsläppen men undantag och ned- sättningar av koldioxidskatten kan vara nödvändiga utifrån konkur- renskraftsskäl. 6.1.2Anledningar till justerade skattenivåer Återbetalning av skatt på elektricitet och bränslen för stärkt konkurrenskraft Den som förbrukar vissa bränslen i yrkesmässig jordbruks-, skogs- bruks och vattenbruksverksamhet kan liksom företag i flera andra branscher ansöka om att få tillbaka viss del av skatten. Nedsättningen av skatten ser olika ut för olika branscher. Driv- medel som används i yrkessjöfart, flyg och järnväg är helt skatte- befriade. För jord-, skog och vattenbruk handlar nedsättningen om en del av den energi- och koldioxidskatt som tas ut vid förbrukning av elektricitet och bränsle. Storleken på skatten som återbetalas be- ror på vilket användningsområde som avses. När det gäller förbruk- ning av elektricitet har företagen möjlighet att ansöka om återbetal- ning av skillnaden mellan gällande skattesats och per kWh, beloppet var före . För bränslen som används för annat ändamål än drift av motor- drivna fordon t.ex. uppvärmning av stallar, torkning av spannmål eller drift av stationära motorer går det att ansökan om att få av energiskatten återbetald. Enligt regeringens proposition 2020/21:97 Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer före- slås dock en utfasning av denna nedsättning. har beslutat enligt propositionens förslag vilket innebär en utfasning i två steg, en sänkning av återbetalningen till från och ett borttagande från . För användning av drivmedel i arbetsfordon såsom traktorer och tröskor går det att ansöka om återbetalning av koldioxidskatten. Åter- betalningen är per liter1. Diesel är ett viktigt insatsmedel för svenskt jordbruk och är det vanligaste drivmedlet i arbetsmaskiner och traktorer, se mer i kapitel 7 om arbetsmaskiner och kapitel 5 om drivmedel. 16 a kap. 2 a § SFS 1994:1776. der är en betydande utgift för jordbruksföretagen. Bränsle och driv- medel står för av kostnaderna för insatsmedel. Elektricitet står för . Som även konstaterats i kapitel 5 om drivmedel är höginblandade och rena biodrivmedel helt undantagna och befriade från både energi- och koldioxidskatt. Reduktionspliktens effekter på drivmedelspriset Den dieseln som används i jordbruket ingår i den reduktionsplikt som infördes och är samma MK1 diesel som finns på markna- den och säljs på drivmedelsstationer. Reduktionsplikten innebär att drivmedelsleverantörerna måste minska sina växthusgasutsläpp genom ökad inblandning och/eller minskade utsläpp från framställning av fossila drivmedel. Genom propositionen Reduktionsplikt för bensin och diesel-kon- trollstation 2019 (prop. 2020/21:180, bet. 2020/21MJU23, rskr. 2020/ 21:411) ska reduktionsnivån i diesel öka med i genomsnitt till 2024. Detta bedöms leda till en pris- ökning på cirka 40–per liter diesel . Målet är att reduk- tionsnivån ska ligga på till 2030, vilket bedöms innebära en prisökning på mellan 3,6–5,per liter diesel. Prisutveck- lingen på dieseln kommer alltså i stor utsträckning att bero på pro- duktpriset på biodrivmedel. Figur 6.1 Grundpris på diesel före skatt Energi- och koldioxidskatten som läggs på dieseln har succesivt höjts . Förutom beslutade skattehöjningar genom riksdagsbeslut har skatterna justerats efter förändringar i konsumentprisindex (KPI). Genom en justering med konsument- prisindex (KPI) tas hänsyn till inflationen. beaktas också BNP-utvecklingen genom en schablonuppräkning med 2 procentenhe- ter. Omräkningen sker av såväl energiskatten som koldioxidskatten men uttrycks som en höjning av energiskatten. justerades dock inte skatterna. För att möta ökade drivmedelspriser till följd av den ökade inblandningen togs beslut att pausa BNP-indexeringen under 2020.2 Beslutet har för- längts fram till kontrollstationen för reduktionsplikten 2022. Historiken bakom jordbrukets skattenedsättning på bränslen Nedsättningen och återbetalningen av energi- och koldioxidskatt för fossila drivmedel som används i jord-, skogs- och vattenbruket in- fördes 2005. Det var i budgetpropositionen för (prop. 2004/ 05:1, volym 1) som regeringen föreslog att skatten på diesel som an- 2020/21:196, Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel . vänds i arbetsmaskiner inom yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet skulle sättas ned med från . beslutade i enlighet med reger- ingens förslag (bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47, SFS 2004:1038). När regeringen föreslog införandet av nedsättningen motiverades den bl.a. av att jordbruksorganisationerna hade drivit frå- gan. I budgetpropositionen konstaterar regeringen dock att samma nedsättning bör gälla alla areella näringar. Återbetalningen på per liter innebar en nedsättning av koldioxidskatten . sedan införandet har storleken på nedsättningen varierat. minskades nedsätt- ningen stegvis och 2015 var nedsättningen nere på per liter. Regeringen beslutade att nedsättningen skulle höjas från per liter till per liter. sänktes den till för att öka till cirka 2,24 kro- nor, vilket innebar att det var hela koldioxidskatten tillsammans med en del av energiskatten som återbetalades. och 2021 är åter- betalningen fastställd till per liter diesel. Tabell 6.1 Beskattning av jordbrukets diesel, kronor per liter Justeringar har skett varför två belopp anges 2,191/3,204 4,532/5,559 2,43/1,43 3,10/2,10 2,832/3,859 Källa: , 2021. Skattenedsättning för att stärka konkurrenskraften Det svenska jordbrukets konkurrenskraft har utretts ett antal gånger och beskattningen av diesel har lyfts fram som en viktig faktor för konkurrenskraften. Flera utredningar har pekat på att kon- kurrenssituationen för svenskt jordbruk kraftigt förändrades i och med EU-inträdet 1995. Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion före- slog i sitt betänkande En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) att jordbrukets skatt på diesel skulle anpassas till konkurrentländerna. Ett annat förslag från utredningen var att skatten på jordbrukets el och eldningsolja skulle ges samma villkor som tillverkningsindustrin. Detta för att branschen skulle få mer liknande förutsättningar som övrig industri. när presenterade sitt slut- betänkande var ambitionen att skattenedsättningen för jord-, skogs- och vattenbruket skulle minskas ytterligare. I Konkurrenskraftsutred- ningens betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) kon- staterades dock att skatten på diesel är den mest betungande produk- tionsmedelsskatten för svenskt jordbruk. 6.1.3Jämförelse med andra EU-länder Nedsättningen av skatt på elektricitet och bränslen är en konkur- rensstärkande åtgärd som tillämpas på flera branscher och är vanlig inom EU. Inom EU finns fastställda generella minimiskattenivåer för energiprodukter. Skatt på energi är en av få skatter som är har- moniserade på EU-nivå. Enligt Rådets direktiv /96/EG ska energi- produkter som används inom jord-, skog och vattenbruk beskattas med per , vilket motsvarar per liter diesel. För diesel inom andra användningsområden som bil- trafiken är minimiskattenivån per . När 2005 jämförde drivmedelskostnader konsta- terades att svenska jordbrukare hade mycket högre drivmedelskost- nader än sina danska och finska kollegor3. Året efter inkluderades fler länder i en annan jämförelse4. hade även svenska jord- brukare fått nedsatt skatt på dieseln. Men hade ändå den femte högsta skatten på jordbruksdiesel, betydligt högre än men lägre än och .