sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — Miljömålsberedningen bedömer att det är en god samstämmighet mellan de direkt havsanknutna miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust- och skärgård samt Ingen övergödning och hållbar- hetsmål 14, men att det finns några luckor. Miljömålsberedningen noterar att det inte finns något miljökva- litetsmål eller precisering i miljömålssystemet som motsvarar del- mål 14.3 om att minimera och åtgärda havsförsurningens konse- kvenser, bl.a. genom ökat vetenskapligt samarbete på alla nivåer. Beredningen vill lyfta fram att delmål 14.3 enbart fokuserar på havs- försurning, men att effekter på havet av klimatförändringar är en lika viktig fråga som inte hanteras inom mål 14. Beredningen bedömer att havsförsurning och effekter av klimatförändring kommer ha så omfattande påverkan på alla delar av havsmiljön att dessa effekter behöver integreras i alla delar av havsmiljöarbetet och därmed i arbetet med samtliga preciseringar i miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust- och skärgård samt Ingen övergödning. Den strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser som beredningen presenterar i detta betänk- andet genomsyras därför av behovet att ta hänsyn till ett förändrat klimat, men föreslår inga specifika preciseringar eller etappmål för havsförsurning analogt till delmål 14.3. Hållbarhetsmål 14 inkluderar delmål 14.4 om hållbar förvaltning av fiskresursen. Havs- och vattenmyndigheten såg inte i sin karter- ing 2016 en direkt koppling till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust- och skärgård. Miljömålsberedningen bedömer dock att preciseringen om att nå God miljöstatus i enlighet med havsmiljö- förordningen också inkluderar hållbara fiskbestånd. Beredningen anser också att EU:s gemensamma fiskeripolitik är väsentlig för att nå delmål 14.4. Beredningen lägger fram flera förslag i betänkandet för att säkerställa hållbara fiskbestånd och som ska bidra till att nå del- mål 14.4. Agenda 2030 och mål 14 I övrigt bedömer Miljömålsberedningen att den befintliga regler- ingen i nationella författningar, mål m.fl. styrmedel tillsammans med de förslag som Miljömålsberedningen lämnar i detta betänkande väl motsvarar och är nödvändiga för att tillgodose behovet av (natio- nella) insatser för att nå Agenda 2030:s hållbarhetsmål 14 Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en håll- bar utveckling. 11Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Enligt tilläggsdirektiven ska Miljömålsberedningen redogöra för hur existerande styrmedel och åtgärder styr mot havsanknutna miljö- kvalitetsmål och mål 14 och om de kan bli mer effektiva. För att lösa denna uppgift har Miljömålsberedningen bl.a. genomfört en kart- läggning av de mål för tillståndet i havsmiljön som används i den formella styrningen av havsmiljöarbetet och havsmiljöpolitiken. Kartläggningens utgångspunkt har varit de, enligt tilläggsdirektivet, havsanknutna miljökvalitetsmålen med preciseringar och havsanknutna mål i EU-direktiv. Kartläggningen inkluderar även andra nationella och internationella mål som är bundet av i genomförandet av havsmiljöpolitiken.1 I kartläggningen har – självklart – även ingått de indikatorer, trös- kelvärden och andra resultatmått som har beslutats av olika aktörer för att följa upp, utvärdera och redovisa resultaten i förhållande till målen. Även de aktörer som har beslutat om målen och bestämmel- serna om resultatanalys och resultatredovisning, dvs. uppföljning, utvärdering och redovisning av måluppfyllelse av respektive mål har ingått i kartläggningen. Resultatet av kartläggningen ger en synnerligen komplex bild av nationella och internationella mål som avser det önskade framtida tillståndet eller, det bevarade tillståndet i havet samt ett stort antal resultatmått. 1Se kapitlen om De nationella miljömålen, EU och havsmiljöarbetet och Internationella aktö- rer och regelverk i havsmiljöarbetet. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal 11.1Flera olika aktörer beslutar om mål, preciseringar av målen och mått på måluppfyllelse Förutom de nationella miljömålen är det flera andra mål för havs- miljöns tillstånd som beslutats av EU och andra internationella aktö- rer, som är formellt bindande för genomförande av havs- miljöpolitiken.2 Vilken aktör som beslutar om målen och deras preciseringar, indi- katorer och kriterier varierar. De nationella miljökvalitetsmålen har t.ex. beslutats av medan preciseringarna är beslutade av regeringen. Målen i havsmiljödirektivet är beslutade av , har till stor del beslutat vad som ska följas upp och medan det är den ansvariga nationella myndigheten som fast- ställer om det miljötillstånd som ska nås. Tabellen nedan syftar till att förtydliga vem som fattar beslut om mål, preciseringar, kriterier och indikatorer. 2Se kapitlen EU och havsmiljöarbetet och Internationella aktörer och regelverk i havsmiljö- arbetet. Tabell 11.1 Vem fattar beslut om mål, preciseringar, kriterier och indikatorer beslutar om indikatorer. beslutar om ”Målnivå” för beslutar om ett eller flera miljöstatus (art. 3.5). (bilaga1). kriterier för en deskriptor. indikatorer för kriteriet. Helcom och Ospar. Helcom och Ospar. direktivets mål om god heten beslutar om före- status (art. 4). vattenförekomst, dvs. status (bilaga V). (Miljökvalitetsnormer). Faktorer som påverkar en art eller livsmiljö beslutas verket och Havs- och bevarandestatus (art.1). granskning av Havs- och tivet art. 1 och mätetal andra och indikatorer kriterier, mål, många har Havsmiljöarbetet uttag (MSY). beslutar om God ekologisk om strategin och de indikatorer följer av MKM Ett rikt växt och djurliv. MKM Ett rikt växt och (2013/14:141 utgör ingsplan för strategin. * HVMFS 2019:25, Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter om klassificering och miljökvalitetsnormer avseende ytvatten. mätetal andra och indikatorer kriterier, mål, många har Havsmiljöarbetet Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal 11.2Närmare om mål och resultatmätning av tillståndet i havsmiljön Avsnittet syftar till att visa på omfattningen av antalet mål, preciser- ingar, kriterier och indikatorer m.m. som har beslutats för respektive mål i de olika styrdokumenten. För vissa av dessa mål pågår det arbete med att utveckla ytterligare kriterier, indikatorer och tröskelvärden, t.ex. inom EU:s havsmiljödirektiv och Helcoms aktionsplan för . 11.2.1Begrepp som används i uppföljning och utvärdering av resultaten i förhållande till målen För att det ska vara möjligt att analysera om ett mål uppnås måste målet vara mätbart eller ha en indikator eller annat motsvarande mått på måluppfyllelse. De begrepp som används för olika mätvärden för att mäta, följa upp och utvärdera målen i miljömålssystemet används på olika sätt och skiljer sig i vissa delar åt från begreppen i uppföljningen och ut- värderingen av målen i EU-direktiven. Dessutom används begreppen i de olika EU-direktiven på olika sätt sinsemellan. Även Helcom och Ospar använder och definierar begrepp för mål- och resultatuppfölj- ning på olika sätt. För att kunna tolka och jämföra uppföljningen och utvärderingen av måluppfyllelsen i förhållande till målen i de olika styrdokumenten är det därför viktigt att närmare analysera vad de olika begreppen för mätvärdena avser i respektive styrdokument. Till exempel har be- greppet kriterium använts på olika sätt och i stället för att ange vilket mätvärde som ska nås, används det ofta för att ange en närmare pre- cisering av ett mål. I stället används termer som tröskelvärden, referens- värde eller målnivå som term på vad som t.ex. enligt Ekonomistyr- ningsverket betecknas som ett kriterium, dvs. ett mätvärde.1 Av tabell 11.2 framgår hur olika begrepp används i de olika styrdoku- menten för att följa upp och utvärdera måluppfyllelse. 1Ekonomistyrningsverket 2006, Utvärdering, Måluppfyllelseanalys, Hur måluppfyllelse, effek- ter och effektivitet kan undersökas och rapporteras, ESV 2006:7. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Tabell 11.2 Begrepp som används i de olika styrdokumenten eller flera faktorer. deskriptorer (bilaga 1) den nivå som ska nås (art. 3.5). indikator för att god som har nära sam- band med den kvali- (art. 4). parametrar och index. påverkar en art eller status för arter och livsmiljöer (art. 1). parametrar och index. (MSY). aktionsplan för för fyra tematiska den nivå som ska nås tor för att god status för varje kriterium. genom nationell plan. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal 11.2.2Översikt över mål, preciseringar, kriterier och indikatorer i de olika målsystemen För resultatanalysen i förhållande till samtliga mål för havets miljö- tillstånd används i större eller mindre utsträckning även s.k. andra uppföljningsmått för att komplettera bedömningen av tillstånd och trender, som t.ex. resultat från miljöövervakning, särskilda forsknings- eller karteringsstudier, m.m. Några sådana andra uppföljningsmått har i vissa fall inkluderats i kartläggningen, främst för miljökvalitets- målen, där det tydligt framgår att sådana har använts regelbundet . Av tabellen nedan framgår samtliga mål, preciseringar, kriterier och indikatorer som används för att mäta resultatet i förhållande till målen. De olika begreppen som används förklaras närmare nedan. Tabell 11.3 Översikt över mål, preciseringar, kriterier och indikatorer i de olika målsystemen Mål, preciseringar/mm 2 direkta MKM: ”Hav i Hav i balans – Hav i balans – balans samt levande kust och skärgård”, ”Ingen övergödning”, 4 (5) 1 mål: God miljöstatus. Över 40 indikatorer. delat i 12 havsbassänger och 29 kustvattentyper. 2 mål: God ekologisk 3 faktorer för ekologisk status och God kemisk status samt 1 för kemisk Gränsvärden för ca 55 förekomster och 19 utsjö- 1 mål: Gynnsam 3 kriterier för bedömning status för arter respektive territorier inklusive EEZ. sötvatten delas in i boreal och kontinental region. 1 mål: God ekologisk mätetal andra och indikatorer kriterier, mål, många har Havsmiljöarbetet Mål, preciseringar/mm 1 övergripande mål. 5 strategiska mål. Ca 40 indikatorer. ligare under utveckling. 1 direkt Mål 14 Hav och Mål 14–10 delmål, flera 3 indikatorer (som SCB delmål i andra mål. har rapporterat om). Ca 10 av 20 mål relevanta för havsmiljön. Ett rikt växt och djurliv. rikt växt och djurliv. 3 perspektiv och 6 mätetal andra och indikatorer kriterier, mål, många har Havsmiljöarbetet Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Det finns flera miljökvalitetsmål som har en nära koppling till havs- miljöarbetet. I Miljömålsberedningens tilläggsdirektiv nämns Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Be- gränsad klimatpåverkan. Måluppfyllelsen av Levande sjöar och vatten- drag, Giftfri miljö, och Begränsad klimatpåverkan har en direkt på- verkan på möjligheten att nå Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning, eftersom tillförsel av t.ex. övergöd- ande ämnen och miljögifter från land och sötvatten direkt påverkar havet. Klimatförändringarna är också avgörande för havsmiljöns till- stånd. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv har preciseringar som även inkluderar arter och livsmiljöer i havet samt etappmål som inkluderar t.ex. skydd av områden. Utöver miljökvalitetsmålen ovan kan även målet Myllrande våt- marker bidra till att nå Ingen övergödning genom minskat läckage av näringsämnen. Tyngdpunkten i kartläggningen ligger på de miljökvalitetsmål och preciseringar som har direkt anknytning till arbetet med havets miljö- tillstånd. Det vill säga miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning. Till vart och ett av miljökvalitetsmålen finns ett antal preciseringar som tydligare definierar innebörden av miljökvalitetsmålen och det miljötillstånd som ska uppnås. Preciseringarna har beslutats av reger- ingen för samtliga miljökvalitetsmål förutom preciseringarna för Begränsad klimatpåverkan som beslutats av . Enligt regeringen är preciseringarna till miljökvalitetsmålen grun- den till att tolka miljökvalitetsmålens innebörd. Preciseringarna är de huvudsakliga kriterier som används för att bedöma möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Regeringen anser att miljökvalitetsmålens preciseringar är viktiga för förståelsen och tydligheten om vad målen innebär. De har en central roll som stöd vid tolkning av miljökvali- tetsmålens innebörd och som kriterier vid bedömning av om målen Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Preciseringarna ska också ses som vägledande för miljöarbetet eftersom de konkretiserar miljökvalitetsmålen. Preciseringar och indikatorer för respektive miljökvalitetsmål är redovisade i kapitlet om De nationella miljömålen. Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet Hav balans samt levande kust och skärgård inne- bär att: och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsför- måga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värde- fulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Preciseringarna som anger hur målet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska tolkas är direkt knutna till tillståndet i havet. Reger- ingen har preciserat Hav i balans samt levande kust och skärgård så att med målet avses att 1.kust- och havsvatten har god miljöstatus med avseende på fysi- kaliska, kemiska och biologiska förhållanden i enlighet med havs- miljöförordningen (2010:1341), 2.kustvatten har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvalt- ning av kvaliteten på vattenmiljön, 3.kusternas och havens viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, 4.grunda kustnära miljöer präglas av en rik biologisk mångfald och av en naturlig rekrytering av fisk samt erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för växt- och djurarter som en del i en grön infra- struktur, 5.naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer samt att naturligt förekommande fiskarter och andra havslevande arter fortlever i livskraftiga be- stånd, Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal 6.hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värde- fulla kust- och havsvatten, 7.främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden och kulturarvet, 8.genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, 9.havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveck- ling av värdena finns, 10.tillståndet är oförändrat för kulturhistoriska lämningar under vattnet, och 11.havs-, kust- och skärgårdslandskapens värden för fritidsfiske, bad- liv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och på- verkan från buller är minimerad. Det är viktigt att notera att tre av preciseringarna till miljökvalitets- målet direkt införlivar tre olika EU-direktiv som vart och ett för sig också innehåller mål för havets tillstånd. I första preciseringen inför- livas målet om god miljöstatus i EU:s havsmiljödirektiv genom hän- visningen till havsmiljöförordningen. Förordningen om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, ofta kallat vattenförvaltningsförord- ningen implementerar EU:s vattendirektiv i miljökvalitetsmålets andra precisering. Därutöver knyter den femte preciseringen genom hänvis- ningen till gynnsam bevarandestatus an till art- och habitatdirektivet. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebär att Halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte har någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Regeringen har preciserat miljökvalitetsmålet Ingen övergödning så att med målet avses att 1.den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar till omgivande hav underskrider den Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal maximala belastning som fastställs inom ramen för internationella överenskommelser, 2.atmosfäriskt nedfall och brukande av mark inte leder till att eko- systemen uppvisar några väsentliga långsiktiga skadliga effekter av övergödande ämnen i någon del av , 3.sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten uppnår minst god status för näringsämnen enligt förordningen (2004:660) om för- valtning av kvaliteten på vattenmiljön, och 4.havet har minst god miljöstatus med avseende på övergödning enligt havsmiljöförordningen. Av miljökvalitetsmålets fyra preciseringar är tre är av direkt bety- delse för havet. Den andra preciseringen om atmosfäriskt nedfall har indirekt betydelse för havet genom kväveförluster från land till vatten. Som framgår av kapitlet om De nationella miljömålen ska Natur- vårdsverket enligt sin instruktion vägleda miljömålsmyndigheterna i deras arbete med uppföljningen och utvärderingen av miljömålen. Som underlag för analysen av måluppfyllelsen tar i sin tur åtta miljö- målsansvariga myndigheter fram målmanualer för att en konsekvent, transparent och robust miljömålsuppföljning ska kunna genomföras. Målmanualerna anger vad myndigheterna ska följa upp och bedöma samt vilken myndighet som ansvarar för uppföljningen och bedöm- ningen av olika delar av miljökvalitetsmålet. Till varje miljökvalitetsmål och som underlag för den årliga upp- följningen finns en uppsättning indikatorer som respektive miljömåls- myndighet tar fram och beslutar om efter vägledning av Naturvårds- verket. tolkning av måluppfyllelsen, redovisning- en av indikatorer och s.k. andra uppföljningsmått, framgår av de mål- manualer som respektive målansvarig myndighet tar fram för respek- tive miljökvalitetsmål. Havs- och vattenmyndigheten är miljömålsansvarig myndighet för Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Levande sjöar och vattendrag. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal för Giftfri miljö och för Ett rikt växt- och djurliv och Begränsad klimatpåverkan. Kartläggningen nedan av miljökvalitetsmålen avser enbart upp- följningen och utvärderingen av miljötillståndet.1 Miljötillståndet kan bedömas direkt genom bedömning av tillstånd på arter, habitat, eko- system och ekosystemtjänster eller indirekt genom bedömning av belastningar och påverkan på olika delar av ekosystemet. Miljökvali- tetsmålen och andra mål för havsmiljön, syftar till att uppnå ett visst miljötillstånd. Eftersom det ofta tar innan det uppstår en effekt av en åtgärd eller ändrad styrning genom en påvisad förändring i miljötill- ståndet kan det vara relevant att också formulera mål för den mänsk- liga påverkan på havsmiljön och följa upp och utvärdera även dessa mål. Som exempel på en sådan bedömningsgrund kan nämnas att i utvärderingen av måluppfyllelse av miljökvalitetsmålen ska myndig- heterna inte enbart bedöma naturmiljötillståndet utan även bedöma om de beslutade styrmedlen och de åtgärder som vidtas är tillräckliga för att nå det tillstånd som miljökvalitetsmålet beskriver. Enligt har indikatorerna i miljömålssystemet tagits fram enligt DPSIR-modellen2 som har utvecklats av Europeiska miljöbyrån (EEA). DPSIR inkluderar de fem kategorierna drivkraft, påverkan/belastning, status/tillstånd, effekt samt åtgärd (se figuren nedan).3 Havs- och vattenmyndigheten använder även DPSIR-syste- met för att kategorisera indikatorer för uppföljningen av bl.a. havs- miljödirektivet och vattendirektivet. 1Bedömningsgrunden för måluppfyllelse innebär att ett mål bör bedömas som möjligt att nå om analysen visar antingen att den miljökvalitet som målet uttrycker kan nås eller att till- räckliga åtgärder, nationellt och internationellt, är beslutade och förväntas vara genomförda. 2DPSIR står för Drivers, Pressure, State, Impact och Response. 3Naturvårdsverket 2017, Indikatorer för miljökvalitetsmålen och generationsmålet, Redovis- ning av regeringsuppdrag M2016/01592/Mm, dnr NV-04676-16. SOU 2020:83Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Drivkrafter (D) Påverkanstryck (P) Respons (R) Statusförändring (S) ekosystemtjänster (I) Källa: , Grön infrastruktur i havet – landskapsperspektiv i förvaltningen av områden, Rapport 6930. Till varje miljökvalitetsmål finns enligt beslut från , som flest fem miljömålsindikatorer.4 Vissa av indikatorerna kan dock användas för uppföljningen och utvärderingen av flera miljökvalitets- mål, vilket innebär att antalet indikatorer per mål kan vara något fler än fem. Till indikatorerna anges oftast även en konkret målnivå – ett kriterium för bedömning av om målet nås eller inte. Utöver miljömålsindikatorerna tar miljömålsmyndigheterna även fram s.k. andra uppföljningsmått för miljötillstånd och påverkan. Dessa finns i manualer för uppföljning, utvärdering och bedömning av miljökvalitetsmålen för respektive miljökvalitetsmål som miljö- målsmyndigheterna tar fram efter vägledning från . Uppföljningsmåtten kan vara indikatorer från annan uppföljning och utvärdering t.ex. av EU-direktiv, miljöövervakning, rapportering till 4Naturvårdsverket 2017, Indikatorer för miljökvalitetsmålen och generationsmålet, Redovis- ning av Regeringsuppdrag M2016/01592/Mm, dnr NV-04676-16. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal internationella konventioner, åtgärdsprogram för arter, rapporter m.m. Myndigheterna anser att de vid behov kan använda dessa upp- följningsmått som komplement till de officiella indikatorerna då de officiella indikatorerna i sig inte ger tillräcklig information eller upp- dateras tillräckligt ofta för att kunna bidra till bedömningen av mål- uppfyllelsen. Det framgår dock inte tydligt av den årliga uppföljningen eller den fördjupade utvärderingen vilka av de andra uppföljnings- måtten som har använts. Myndigheterna har därutöver – i praktiken –även använt andra underlag för uppföljningen än de som framgår av manualerna. Hav i balans samt levande kust och skärgård Havs- och vattenmyndigheten har fastställt fem miljömålsindikato- rer för att följa upp utvecklingen i förhållande till målet Hav i balans samt levande kust och skärgård.5 Utöver detta används två indikatorer som i första hand syftar till att följa upp andra miljökvalitetsmål (se tabellen nedan). Fyra av miljökvalitetsmålets preciseringar har inte någon indikator. 5www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/hav-i-balans-samt-levande-kust-och-skargard/, . SOU 2020:83Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Tabell 11.4 Översikt över preciseringar och miljömålsindikatorer för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård God ekologisk och kemisk status Hotade arter och habitat Bevarade natur och kulturmiljöer bestånd i kust och Miljögifter i sill och för Ett rikt växt- och arter (indikator för Ett rikt växt- och Anm.: X anger vilka indikatorer som kan användas för att följa upp preciseringarna i miljökvalitets- målet i enlighet med Havs- och vattenmyndighetens målmanual. (X) anger att indikatorn inte har använts för preciseringen i den senaste fördjupade utvärderingen eller årliga uppföljningen. Havsmiljöarbetet har många mål, kriterier, indikatorer och andra mätetal Havs- och vattenmyndigheten har fastställt fem miljömålsindikato- rer för att följa upp utvecklingen av målet Ingen övergödning.6 Varje precisering har minst en indikator knuten till sig. Tabell 11.5 Översikt över preciseringar och indikatorer för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning Tillstånd i sjöar, vattendrag och kustvatten Kväve och fosforbelastning på havet