sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Det lokala ansva- ret för val omfattar således stora delar av val- och röstningsprocessen. Valnämnderna behöver inom sina ansvarsområden arbeta med till- gänglighet under sitt förberedande arbete med lokaler, i utbildningen av röstmottagare, och vid valnämndens pre- liminära rösträkningar52. Det finns ett stort antal författningar och rekommendationer som berör tillgänglighet vid val för personer med funktionsnedsätt- ning. internationella åtaganden utgör en grund, med ett antal rättighets- och skyldighetsförfattningar som komplement. Det finns även författningar som syftar till att öka tillgängligheten utan att vara direkt kopplade till internationella åtaganden. Som exempel på det sistnämnda kan nämnas och föreskrifter om enkelt avhjälpta hinder. Till detta kommer olika typer av råd och rekommendationer, t.ex. genom hand- bok till kommunerna och Myndigheten för delaktighets checklista för tillgängliga lokaler. Valnämnderna behöver , för att få en samlad bild av vilka regler som gäller och vad som rekommenderas vid val, konsultera flera olika regelverk och rekommendationer om vad som behöver göras för att åstadkomma en god tillgänglighet. Det saknas en övergripande vägledning som samlat kan visa vilka regler och rekommendationer som finns för arbetet med tillgänglig- het vid val. Vid insamlandet av synpunkter från kommunerna efter de all- männa valen 2018 framförde flera kommuner att det fanns svårig- heter att följa den checklista som Myndigheten för delaktighet tillhandahåller. Det kan konstateras att flera typer av funktionsnedsättningar anser att det finns många brister i tillgängligheten vid röstning. Både kommunerna och väljarna upp- lever således svårigheter när det gäller tillgängligheten. Detta är ingen god ordning, och utredningen ser att det finns behov av att både 52Den preliminära rösträkningen på valkvällen och vid valnämndens uppsamlingsräkning och ev. torsdagen efter valdagen. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt stärka kommunerna i deras arbete med tillgänglighet och höja nivån på tillgängligheten för väljarna. Ett sätt att hjälpa kommunerna i arbetet med tillgänglighet är att försöka hitta en form för att samla gällande regler och rekommen- dationer i en för val gemensam vägledning. Enligt utredningens mening kan en sådan vägledning bidra till en ökad tydlighet på området och – tillsammans med tydliggörandet i vallagen om vad som omfattas av begreppet tillgänglighet – möjliggöra ökad styrning. Att regler och rekommendationer om tillgänglighet vid val tillhandahålls samlat i en vägledning kan stärka effektiviteten i valnämndernas arbete med tillgänglighetsfrågorna och skapa tidsbesparingar. En sådan väg- ledning ger dessutom kommunerna möjligheten att systematiskt arbeta med frågorna på ett likartat sätt. För väljarna kan ett mer systematiskt arbetssätt hos kommunerna innebära större likvärdig- het i åtgärder och minskade skillnader mellan kommunerna. Vägled- ningen kan dessutom tjäna som grund vid utvärderingar. Det bör i sammanhangen påpekas att ett tydliggörande om till- gänglighet i vallagen, tillsammans med en vägledning som samlar regler och rekommendationer, kan komma att öka anspråken på kommun- erna och resultera i en ökad arbetsbörda för valnämnderna. Detta måste å andra sidan vägas mot vinsterna av en förbättrad och mer likvärdig tillgänglighet till val- och röstningsförfarandet. Tydliggör- andet i vallagen och vägledningen ska ses i ljuset av att dessa utgör verktyg för att möjliggöra både en förstärkt nivå av tillgänglighet och en ökad tydlighet. En gemensam vägledning kan dessutom skapa tids- besparingar och öppna möjligheter till kommungemensamt arbete. förslås bli ansvarig för vägledningen Utredningen föreslår att får ett uppdrag att ta fram och upprätthålla en vägledning med samlade regler och rekommen- dationer för tillgänglighet vid val. Myndigheten är lämplig ur flera aspekter. är central valmyndighet och har det över- gripande ansvaret för frågor om val (3 kap. 1 § vallagen). Ansvaret gäller även vid nationella folkomröstningar53. 531–2 §§ förordningen (2007:977) med instruktion för . Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Myndigheten tillhandahåller utbildningsmaterial till, liksom stödjer, länsstyrelser, kommuner och utlandsmyndigheter inför och under val och utgör ett nav i valadministrationen. I rollen som central valmyndighet ligger att ha ett övergripande perspektiv på genomförandet av val. Inför varje val genomför myndigheten dess- utom omfattande informations- och kommunikationskampanjer riktade mot allmänheten och de röstberättigade, med hänsyn tagna till olika målgruppers behov. Även om övrig valadministration bedriver informations- och kommunikationskampanjer utifrån sina respektive ansvarsområden, är kampanjer rikstäckande. Flera av de delar som vägledningen föreslås omfatta faller redan inom ramen för verksamhet. Dock inte alla delar. Det gäller, till exempel, att inneha kunskap om levnadsvillkor för per- soner med funktionsnedsättning, liksom kunskap om kommunernas olika förutsättningar i arbetet med tillgänglighet. Utredningen före- slår därför att arbetet med att ta fram och upprätthålla en vägledning för tillgänglighet vid val ska ske i samverkan med både organisationer som företräder personer med funktionsnedsättningar och med Myn- digheten för delaktighet. bör även i arbetet samråda med Kommuner och Regioner, SKR. Vad ska vägledningen innehålla? För att vägledningen ska kunna fungera i praktiken behöver den innehålla både en förteckning över aktuella regler och rekommenda- tioner och konkreta exempel på vad som avses med de olika reglerna och rekommendationerna. Utredningen föreslår att innehållet tas fram i samverkan med organisationer som företräder personer med olika funktionsnedsättningar och Myndigheten för delaktighet för att ta till vara kunskap om levnadsvillkor för personer med funk- tionsnedsättning, och i samråd med Kommuner och Regioner. Innehållet bör också uppdateras regelbundet för att vara relevant . Av vägledningen bör det, bland annat, framgå •vilka tvingande regler som finns för tillgänglighet som har bety- delse för val- och röstningsförfarandet, Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt •vilka regler som gäller för webbplatser54 (EU:s tillgänglighets- direktiv), •vilka riktlinjer som ska följas i information till väljare såsom olika format, textstorlek, kontraster med mera, •vilka riktlinjer som gäller för tillgänglighet till röstmottagnings- ställen, •hur röstmottagningen kan anpassas, •hur valmaterial kan anpassas till tillgängliga format, och •att ett kontinuerligt arbete med att röja olika typer av hinder ska ske i samarbete med organisationer som representerar personer med olika funktionsnedsättningar55. Det ska vara tydligt av vägledningen vad som utgör skyldigheter enligt lag och andra föreskrifter, och vad som utgör rekommendationer. 7.7.3Valmyndigheten ska samla in och publicera uppgifter om val- och röstningslokalernas tillgänglighetsstatus och om ambulerande röstmottagare Förslag: ska samla in uppgifter från kommun- erna om röstmottagningsställenas tillgänglighetsstatus samt om när och hur väljare kan begära ambulerande röstmottagare. Upp- gifterna ska tillhandahållas på myndighetens webbplats. Det ska finnas en upplysning på röstkortsförsändelsen som skickar till väljarna att de kan vända sig till kom- munen för information om lokalernas tillgänglighet samt om när och hur väljare kan begära ambulerande röstmottagare. Varje kommun ska senast före valdagen meddela var och när röstmottagning kan ske inom kom- munen samt uppgift om lokalernas tillgänglighet. Förlagen föranleder ett tillägg i 3 kap. 3 § samt en ändring i 4 kap. 23 a § vallagen. 54Valmyndighetens webbplats, länsstyrelsernas, kommunernas och utlandsmyndigheternas olika webbplatser. 55Kan ske både nationellt och lokalt. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Inför varje val tillhandahåller både kommunerna och Valmyndig- heten information om röstning till väljarna. Kommunerna infor- merar både på sin webbplats och på annat sätt56 om röstningen inom kommunen. informerar väljarna på flera olika sätt och på en nationell nivå. Informationskampanjer genomförs gentemot allmänheten och olika målgrupper, ett kontaktcenter upprättas och information publiceras på webbplats. Inför varje valtillfälle publicerar samlad information om vad som gäller för det valet. Här återfinns, bland annat, adresser och öppettider för samtliga röstmottagningsställen, både utrikes och in- rikes, kartor som visar en markering var i kommunen röstmottag- ningsställena finns och kontaktuppgifter till varje kommun. Upp- gifter som är kommunspecifika samlas in från kommunerna. Detta gör det möjligt för väljarna att via webbplats hitta, t.ex. lokaler för förtidsröstning där denne befinner sig och se när lokalerna håller öppet. Dock saknas information om lokalernas till- gänglighetsstatus, dvs. vilken typ av tillgänglighet som erbjuds på de olika lokalerna, liksom information om när och hur väljare kan be- gära ambulerande röstmottagare hos kommunerna. Uppgifter om val- och röstningslokalernas tillgänglighetsstatus Det framgår av flera rapporter att önskemål finns om att på förhand kunna få upplysningar om tillgängligheten för en viss lokal. Det kan, t.ex. avse tillgången till hörselslinga, förstoringsglas, belysningsför- stärkning eller entréuppgifter för rullstolsburna. Uppgifter om till- gänglighetsstatus kan vara avgörande för om en person med en viss funktionsnedsättning kan rösta på ett röstmottagningsställe eller behöver anlita t.ex. ambulerande röstmottagare eller bud. Enligt utredningens mening har en upplysning om en lokals till- gänglighetsstatus motsvarande informationsvärde som en upplysning om lokalens adress och öppettider. Av det skälet anser utredningen att , på samma sätt som för övriga kommunspecifika uppgifter, ska samla in upplysningar om lokalernas tillgänglighets- status från kommunerna. Denna information ska göras tillgänglig på webbplats på motsvarande sätt som informationen om öppettider och adress till kommunens alla röstmottagnings- genom olika typer av annonser. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Någon särskild reglering bedöms inte behövas för uppdraget. Det får anses ingå i generella informationsuppdrag gentemot allmänheten. Uppgifter om ambulerande röstmottagare Utredningen vill särskilt peka på vikten av att väljarna får tillgång till information om hur röstningen går till, på vilka sätt man kan rösta och villkoren för dessa. Röstning genom ambulerande röstmottagare utgör det svenska valsystemets nyaste röstningsförfarande och tillämp- ades vid allmänna val. Röstningsförfar- andet är förbehållet vissa väljargrupper och kräver att väljaren begär till kommunen att de vill rösta genom ambulerande röstmottagare. Information från kommunerna om ambulerande röstmottagare är därför särskilt viktig, såsom hur en begäran ska göras och när som det är möjligt att kunna rösta genom ambulerande röstmottagare i varje kommun. Utredningen anser att upplysningar om när och hur väljarna kan begära ambulerande röstmottagare har motsvarande informations- värde för väljarna som upplysningar om röstmottagningsställenas tillgänglighetsstatus. Det kan vara avgörande för hur en väljare kan utnyttja sin rösträtt vilka förfaranden för ambulerande röstmottagare som gäller för kommunen. Av det skälet föreslår utredningen att samlar in uppgifter om när och hur väljare kan be- gära ambulerande röstmottagare. Uppgifterna ska göras tillgängliga på myndighetens webbplats, antingen i den valpresentation som myndigheten tillhandahåller inför varje valtillfälle där det finns utförlig information om röstning i kommunen, eller genom att på sin webbplats tillhandahåller länkar direkt till kom- munernas information. Förslaget fråntar inte kommunerna ansvaret för att inom ramen för sin ordinarie valinformation till väljarna infor- mera om vad som gäller för ambulerande röstmottagare i kommunen eller begränsar kommunernas skyldighet att erbjuda ambulerande röstmottagare för förtidsröstning. Någon särskild reglering för uppdraget till bedöms inte behövas. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Kommunernas skyldighet att lämna uppgifter Kommunernas skyldighet att lämna uppgifter till är mycket sparsamt författningsreglerad och omfattar endast en bestämmelse (4 kap. 23 a § vallagen). Bestämmelsen avser anmälan om lokaler för röstmottagning vid omval för kommuner utanför ett omvalsområde och syftar till att säkra behov av information om var och när röstning kan ske i händelse av omval57. Några ytterligare författningsreglerade skyldigheter finns inte, även om uppgiftslämning från kommunerna till i prak- tiken sker i relativt stor omfattning. Den mesta uppgiftslämningen från kommunerna sker digitalt via valadministrationens it-stöd enligt en på förhand angiven kalender och utgör en etablerad praxis. Vid införandet av bestämmelsen i 4 kap. 23 a § vallagen anförde regeringen i sin proposition att även om det finns en etablerad praxis för kommunerna att anmäla uppgifter och att denna praxis inte verkar ha brustit kan en kodifiering av en sådan praxis likväl bidra till att ge god stadga åt den ordning som bör gälla för anmälan av röst- mottagningsställen. Regeringen anförde vidare att det skulle kunna övervägas om inte en bestämmelse om anmälan av lokaler och tider för röstning borde utformas generellt och gälla lika för alla val. Dock saknades det vid beredningen av propositionen underlag för att ta ställning till en sådan ändring58. Utredningens förslag om att ska samla in röst- mottagningsställenas tillgänglighetsstatus och upplysningar om ambu- lerande röstmottagare för att tillhandahålla informationen på myn- dighetens webbplats aktualiserar åter frågan om kommunernas upp- giftsskyldighet. Enligt utredningens mening finns det uppgifter som är av särskild vikt för väljarnas möjligheter att utnyttja sin rösträtt. Röstningslokalernas tillgänglighetsstatus utgör en sådan uppgift. Likaså uppgifter om var och när röstmottagning ska ordnas i kom- munen, både vad gäller röstmottagningsställen och vad som gäller för ambulerande röstmottagare. För att säkerställa att dessa uppgif- ter tillhandahålls föreslår utredningen att det i vallagen införs en skyldighet för kommunerna att senast före valdagen till- handahålla uppgifter om röstmottagningsställenas tillgänglighet och var och när i kommunen röstmottagning ska ske. 57SOU 2016:71 Snabbare omval, s. 99–100 samt prop. 2017/18:38 Snabbare omval, s. 55–56. 2017/18:38 Snabbare omval, s. 55–56. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt ning avses både den som sker i val- och röstningslokaler och genom ambulerande röstmottagare. Uppgifterna ska, förutom tider och platser för röstmottagning också innefatta de rutiner – när och hur –som kommunerna tillämpar för ambulerande röstmottagare. Den föreslagna uppgiftsskyldigheten ska gälla vid samtliga val och utgör inte någon begränsning av den uppgiftslämning som sker i övrigt via valadministrationens it-stöd. Den angivna senaste tidpunkten, före valdagen, då kom- munerna senast ska tillhandahålla uppgifter till här- stammar från bestämmelsen i 4 kap. 23 a § vallagen om uppgiftsskyl- dighet vid omval. Vid införandet av den bestämmelsen angavs som skäl att uppgifterna behöver vara tillhanda innan röstkorten ska tryckas. Röstlängden, som ligger till grund för upp- gifterna på röstkortet, upprättas före valdagen. innan upprättandet av röstlängden ansågs då som en lämplig tid- punkt för när uppgifterna senast ska lämnas till . Utredningen ser inget skäl att ändra denna tidpunkt men vill sam- tidigt påpeka att en reglering med ett senaste datum inte hindrar kommunerna från att lämna uppgifterna . Bestämmelser om röstkort finns i 5 kap. 8–10 §§ vallagen. Där fram- går, bland annat, att den centrala valmyndigheten ska upprätta ett röstkort för varje väljare, när det ska skickas och vilka uppgifter som röstkortet ska innehålla. Av 9 § framgår att ett röstkort ska innehålla uppgift om väljarens namn och nummer i röstlängden, vilka val som väljaren få delta i och väljarens vallokal och dess öppettider, dvs. uppgifter som specifikt är knutna till väljarens rösträtt och var välj- aren finns upptagen i röstlängd. Röstkortets utseende regleras i Val- myndighetens författningssamling, VALFS 2019:1. Det röstkort som skickas till väljarna består dock av två delar, en röstkortsdel och en informationsdel. Den försändelse som skickas ut kallas därför för röstkortsförsändelse. Informationsdelen innehåller, bland annat, information om kontaktuppgifter till kommunen, en lista över några av kommunens lokaler för förtidsröstning och viss information om olika sätt att rösta. Informationsdelen, som inne- håller generell information om rösträtt och röstning, är inte författ- Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt ningsreglerad eftersom det finns behov av att i viss utsträckning kunna anpassa denna del inför varje enskilt val, t.ex. för att ange föränd- ringar i röstningsprocessen eller annat som berör ett visst röstnings- tillfälle. Röstkortsförsändelsen är det enskilt viktigaste informationsdoku- ment om den egna rösträtten som tillhandahålls väljarna. För dem som av olika skäl inte kan ta del av digital information utgör röst- kortet den enda information som tillhandahålls om väljarens röst- ningsmöjligheter i kommunen. Av det skälet anser utredningen att röstkortsförsändelsen ska innehålla inte bara information om röst- mottagningsställen utan också en upplysning till väljaren att denne kan vända sig till kommunen för information om röstmottagnings- ställens tillgänglighet samt om när och hur väljare kan begära ambu- lerande röstmottagare. Upplysningen bör placeras på röstkortsför- sändelsens informationsdel tillsammans med övrig information om valet till väljaren. Kontaktuppgifter till kommunen finns alltid angivna på röstkortsförsändelsen. 7.7.4Anpassning av information i val- och röstningslokaler Förslag: Informationen i val- och röstningslokaler ska anpassas till personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Förslaget kompletterar det förslag som presenterades i utred- ningens delbetänkande Förstärkt skydd för väljarna vid röstmot- tagningen (SOU 2021:7) om information som ska tillhandahållas väljarna i val- och röstningslokaler (delbetänkandet s. 84). Av synpunkterna till utredningen från olika med funktionsnedsättning framgår att informationen som tillhanda- hålls i val- och röstningslokalerna brister i flera avseenden. Som exempel kan nämnas att informationen inte omfattar hela röstnings- processen och inte är anpassad till personer med kognitiva svårig- heter eller svårigheter att orientera sig. Liknande brister har fram- förts av flera rapporter om tillgänglighet vid röstning. Det är av största vikt att den information som tillhandahålls välj- arna anpassas till personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Information om röstningsprocessen finns tillgänglig via Valmyndig- hetens informationsinsatser inför varje val, t.ex. genom översätt- Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt ningar till olika språk, teckenspråk, lättläst och genom ljud- och bild. Informationsinsatserna är breda och avvägda gentemot olika mål- grupper. Dock saknas anpassad information till väljarna avsedda att användas i val- och röstningslokaler. Utredningen anser att denna brist behöver åtgärdas och föreslår att informationen i val- och röst- ningslokaler anpassas till personer med olika typer av funktions- nedsättningar. Anpassningarna kan, till exempel, avse placering av information i höjdled, uppdelad information om röstningsprocessens olika delar och markeringar hur och var väljarna ska röra sig i lokalen. Det kan också avse kunskap hos röstmottagarna hur muntlig infor- mation kan förmedlas. Information till väljarna i val- och röstningslokalerna behand- lades i utredningens delbetänkande Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen (SOU 2021:7). I kapitlet om gruppröstning, kapi- tel 7, behandlas bland annat, frågan om behovet av enhetlig informa- tion till väljarna i val- och röstningslokaler och att det finns ett behov av både muntlig och skriftlig information från det att väljaren träder in till lokalen till dess att väljaren lämnar densamma59. Detta förslag utgör ett komplement till delbetänkandets förslag. 7.7.5Fler målgrupper ska kunna använda ambulerande röstmottagare Förslag: målgruppen som får använda ambulerande röst- mottagare till att omfatta personer som är placerade i polisarrest, på särskilt ungdomshem eller LVM-hem eller annan inrättning som begränsar väljarnas möjligheter att rösta i röstningslokal. Möjligheten att rösta med lantbrevbärare som bud ersätts med möjligheten att använda ambulerande röstmottagare. Förslagen föranleder ett tillägg i 7 kap. 3 a § (omnumrerad till 5 § i författningsförslaget), samt att 3 kap. 7 §, 7 kap. 5 § (om- numrerad till 7 §) första stycket punkt 3, 4 § (omnumrerad till 6 §) andra stycket punkt 1 och 8 § (omnumrerad till 10 §) första stycket vallagen tas bort. 59Delbetänkande valutredning Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen, SOU 2021:7, s. 84. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Det behöver säkerställas att väljargrupper som inte kan, eller har svårigheter att ta sig till ett röstmottagningsställe kan utnyttja sin rösträtt. Vallagens bestämmelser om budröstning och ambulerande röstmottagare riktar sig i stort till samma målgrupper, dvs. till dem som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe60. Enligt utredningens direktiv i denna fråga bör utredningen sär- skilt beakta vikten av att skydda valhemligheten vid röstning. Av de två ovan nämnda röstningsalternativen utgör ambulerande röstmot- tagning ett röstningsförfarande som omgärdas av ett reglerat skydd för valhemligheten61 och sker i det offentligas regi. Så är inte fallet med budröstning. Ambulerande röstmottagare är ur detta perspektiv det röstningsförfarande som är bäst lämpat för en utökning av mål- grupper. Av från valen 2018 framgår att det finns grupper som varken har rätt att rösta med bud eller ambulerande röstmottagare och där andra former av röstning inte är lämpliga eller praktiskt möjliga. Det gäller personer som är placerade i polisarrest (gripna, anhållna och omhändertagna personer) eller vistas vid s.k. SiS-hem eller liknande vårdinrättningar62 som begränsar den enskildes möjligheter att rösta i röstningslokal63. Dessa personer omfattas inte av möjligheten att rösta med bud eller ambu- lerande röstmottagare. Kommunen kan dock, om det är praktiskt möjligt, anordna förtidsröstning på sådana platser. I de fall där detta inte är möjligt för kommunen kan väljare som är placerade eller vistas på sådana platser inte utnyttja sin rösträtt. Detta är ingen god ord- ning. Utredningen föreslår därför att väljare som är placerade i polis- arrest, på särskilt ungdomshem eller LVM-hem eller annan inrätt- ning som begränsar väljarnas möjligheter att rösta i röstningslokal ska omfattas av möjligheten att kunna rösta genom ambulerande röst- mottagare. Att vidga ett röstningsförfarande kan ske antingen genom att göra tillägg av de målgrupper som är aktuella, eller avstå från att räkna upp olika målgrupper, dvs. låta röstningsförfarandet gälla alla väljare. 607 kap. 3 och 4 §§ vallagen. 6140 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen om sekretess för uppgift om hur en väljare röstat i val enligt vallagen. 62Endast väljare som är intagna i häkte och är intagna på kriminalvårdsanstalt omfattas av rätten att rösta med bud (7 kap. 4 § punkt 2 och 3 vallagen). 63Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 28. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Tillägg av målgrupper kan göras i 7 kap. 3 a § vallagen.