sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — 1650 kap. 6 § socialförsäkringsbalken. Bedömning av hyrans skälighet för den som bor i en bostad med särskild service I vägledning avseende merkostnadsersättningen finns en beskrivning av hur merkostnaderna för ett extra rum i bostaden kan beräknas.17 Där framgår att myndigheten utgår från bestämmelser för värdering av bostadsförmån i lägen- heter och småhus som används som fast bostad. Vid beräkning av kostnad för en större bostadsyta bör man i stället utgå från hyres- nivån per kvadratmeter på den aktuella bostadsorten. Detta gäller under förutsättning att de faktiska kostnaderna inte är lägre än beräknat bostadsförmånsvärde. Vi ser att med den utgångspunkten att värderingen av en bostads- förmån ska ske i enlighet med skattelagstiftningen gör att den mer- kostnad som kan vara en del av hyran i en bostad med särskild service inte alltid fullt ut kommer att beaktas. En sådan tillämpning, där en högre faktisk kostnad inte ger fullt utslag vid beräkningen av vilka merkostnader den förmånsberättigade har innebär också att ersätt- ningen kan komma att bli lägre än vad de faktiska merkostnaderna ger underlag för. Den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS saknar möjlighet att själv påverka sin hyra och någon skälighets- bedömning med utgångspunkt från en jämförelse med kostnaden för andra boendealternativ bör därför inte vara aktuell. Bedömning: Det finns inte behov av någon särskild reglering i socialförsäkringsbalken utifrån och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samord- ning av de sociala trygghetssystemen med anledning av utred- ningens förslag. 17Försäkringskassan (2019) Merkostnadsersättning. Vägledning 2018:3 Version 3, s. 65. Det svenska socialförsäkringsskyddet är uppdelat i bosättningsbase- rade respektive arbetsbaserade förmåner och merkostnadsersättning är en bosättningsbaserad förmån. Det innebär att enligt socialförsäk- ringsbalken måste en person vara bosatt i för att kunna beviljas merkostnadsersättning. EU-förordningarna har dock företräde framför nationell rätt. Det betyder att en person med stöd av kan vara omfattad av svensk försäkring och ha rätt till merkostnadsersättning även om han eller hon inte är bosatt i . och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen med tillhörande tillämpningsförordning utgör ett detaljerat regel- system som har till syfte att samordna medlemsländernas regler om social trygghet. Syftet med regelverket är att samordna ländernas olika system och fastställa vilket lands lagstiftning en person ska vara omfattad av. Det är inte all socialförsäkring som omfattas av förord- ningen utan den samordnar vissa sakområden. Ett sakområde som samordnas av förordningen är förmåner vid sjukdom vilket omfattar merkostnadsersättningen. När förordning (EG) nr 883/2004 är till- lämplig kan inte en försäkrad eller dennes familjemedlemmar nekas merkostnadsersättning på den grunden att de inte är bosatta i . 11.4.2Förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen har till syfte att samordna medlemsländernas nationella socialförsäkrings- lagstiftning. För att kunna samordna olika länders nationella system finns det bestämmelser som innebär en utvidgad eller inskränkt tillämpning av vad som gäller i respektive lands nationella lagstift- ning. Även om har en bosättningsbaserad socialförsäkring kan förordningen innebära att personer bosatta i andra EU-länder kan ha rätt till förmånerna på grund av härledd rätt från någon som är bosatt här. Familjemedlemmar till dem som är anställda eller egen- företagare i kan ha rätt till förmåner även om de inte är Eftersom det inte finns någon definition av begreppet familjemedlem i svensk socialförsäkringslagstiftning ska den reglering som finns i förordningen om att make/maka, minderåriga barn och myndiga barn som är beroende av underhåll ses som familjemed- lemmar. 11.4.3Boendet som grund för rätt till ersättning Utredningens förslag medför att en viss angiven grupp personer får en utökad rätt till merkostnadsersättning. Detta påverkar inte de grundläggande förutsättningarna för rätt till förmånen eller dess klassificering inom . Enligt förslaget ska den som har beviljats insatsen boende med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS ha rätt till viss merkostnads- ersättning. Det innebär att en familjemedlem till en i bosatt person kan göra anspråk på ersättning också med hänsyn till boendet. Något beslut om en insats enligt LSS som kan ligga till grund för ett beslut föreligger då inte. Det är endast vuxna som berörs av utred- ningens förslag och rätten till den schabloniserade ersättningen föreligger först när barn inte längre har en underhållsskyldig för- älder. I praktiken bör det därför vara få familjemedlemmar som bor i motsvarande bostad i ett land inom EU eller EES-området. Eftersom EU-förordningen reglerar de situationer som kan upp- stå behövs ingen särskild reglering i socialförsäkringsbalken med anledning av utredningens förslag. 11.5Höga hyror utan att det är att se som merkostnader Bedömning: Många som bor i bostad med särskild service enligt LSS har höga hyror oavsett om hyran har beräknats på ett sätt som innebär att hyresgästen har merkostnader på grund av funk- tionsnedsättning eller inte. Bostadstilläggets storlek bör därför på ett bättre sätt anpassas till de faktiska hyrorna för dem som bor i en bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS. De som bor i en bostad med särskild service är i stor utsträckning beroende av socialförsäkringen för sin försörjning. Det innebär att deras ekonomiska situation är en följd av de olika stöd de är berättigade till. Vid utredningens möten och samtal med berörda har många, utöver låga inkomster, pekat på bostadstilläggets storlek som en anledning till den ansträngda ekonomiska situation som många av dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har. Den omständigheten att villkoren, och storleken, på bostadstillägget skiljer sig åt mellan dem som har sjuk- och aktivitetsersättning och dem som är och därmed får pension har många också framhållit som ett problem. Det är också något som skapar en ojämlikhet mellan dem som bor i en sådan bostad. Det är då enbart åldern som avgör vilken högsta ersättning som betalas ut till personer som i övrigt har ungefär samma förutsättningar vad gäller inkomst och hyra. På grund av att bostadstillägget inte är i nivå med dagens hyror i bostad med särskild service enligt LSS har kommunerna i vissa fall kom- pletterat med egna subventioner för att kompensera de höga hyrorna eller justerat hyrorna för dessa lägenheter i förhållande till reglerna om bostadstillägg. Utredningens uppdrag är begränsat till merkost- nader som hänger samman med att bo i en bostad med särskild service enligt LSS. Hyrans storlek och det stöd till denna som de boende får har dock stor betydelse för deras ekonomiska situation och hur de drabbas av de merkostnader som hänger samman med insatsen bostad med särskild service enligt LSS. De underlag som utredningen tagit fram visar att hyrorna för lägen- heter som upplåts inom ramen för bostad med särskild service enligt LSS är högre än det belopp som är utgångspunkt för beräkning av bostadstillägg, för den som har sjuk- eller aktivitetsersättning vilket ger ett bidrag om högst . För personer gäller andra belopp – är utgångspunkten och det högsta bidraget är . Resultat från utredningens enkät visar att i många av de svarande kommunerna kan hyran för en grupp- eller servicebostad överstiga och i 15 kommuner, överstiger även den lägsta hyran i en sådan bostad detta belopp, se vidare avsnitt 6.3.2. I avsnitt 11.1.1 framgår att ca 7 500 personer med bostadstillägg har angett en hyra som överstiger den högsta hyra som de får använda vid beräkningen av rätt till sådant tillägg. Syftet med bostadstillägget är att ge dem som har rätt till förmånen en möjlighet att efterfråga och behålla en bostad med tillfredsställ- ande standard. Bostadstillägget är ett inkomstprövat tillägg till andra allmänna pensions- och sjukersättningsförmåner och dess storlek påverkas av bostadskostnaden och inkomsten. Bostadstillägg utgår för bostads- kostnader till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller och det högsta beloppet som kan utbetalas är . Från och med den månad en försäkrad fyller kan bostadstillägget utgå för bostads- kostnader och det högsta beloppet som kan be- talas ut är . Det är således en ganska stor skillnad, både när det gäller den hyra som bostadstillägget får beräk- nas på, och vad som kan betalas ut beroende på om en person är yngre eller . Se vidare i avsnitt 6.2.2. När hyran blir för hög i förhållande till hyresgästernas inkomster kompenseras de för detta på olika sätt. Det innebär att även mer- kostnader som är förknippade med insatsen bostad med särskild service räknas med när olika former av kompensation ska utgå. Av redovisningen i avsnitt 6.3.2 framgår att bland dem som vi har till- gång till hyresuppgifter för har (7 365 personer) under en hyra som överstiger högsta godtagbara bostadskostnad vid beräkning av bostadstillägg. Av dem är det (106 personer) som har en så hög hyra. Vid den senaste höjningen av bostadskostnadstaket i bostads- tillägget till ålderspensionärer ansåg flera remissinstanser att den inte var tillräcklig för att nå upp till dagens hyresnivåer. anförde till exempel i sitt remissvar att bostadstillägget även fortsättningsvis ska inriktas på att göra det möjligt för pensionärshushåll att efter- fråga en bostad i nyproduktionen. För att motsvara en nybyggd två- rumslägenhet bedömde att boendekostnadstaket behövde höjas till i månaden.18 Regeringen ansåg däremot att en ytterligare höjning eller prisindexering skulle riskera att vara kostnadsdrivande på grund av att nyproduktionen har blivit markant dyrare i förhållande till det befintliga beståndet.19 Mot bakgrund av syftet med bostadstillägget, att ge möjlighet att efterfråga och behålla en bostad med tillfredsställande standard, och den ojämlikhet som uppstått på grund av dagens skillnader mellan olika åldersgrupper när det gäller storleken på ersättningen anser vi att det finns skäl att överväga förändringar av bostadstillägget. Bidraget bör på ett bättre sätt anpassas till de faktiska hyrorna för dem som bor i bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 LSS. Det nuvarande bostadskostnadstaket på innebär att andelen personer i bostad med särskild service som har en bostadskostnad över taket är vilket kan jämföras med den förväntade andelen på för som regeringen angav vid höjningen av bostadskostnadstaket till för personer . 11.6Höga hyror och brist på bostäder och valmöjligheter Bedömning: De problem som utredningen beskriver är i många fall inte direkt kopplade till merkostnader utan hänger i stor utsträck- ning samman med låga inkomster, höga hyror och bristande val- möjligheter för den som beviljas en bostad med särskild service. Det kan därför finnas skäl att även överväga åtgärder för att förbättra tillgången till lägenheter med en hyra som inte är alltför hög. En särskild satsning på ett investeringsstöd för att öka bygg- andet av bostäder med särskild service enligt LSS kan bidra till faktiska valmöjligheter och till att minska problemen med att perso- ner får flytta mellan kommuner för att få den insats de har beviljats. Det statliga investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande skulle kunna användas för att på ett mer träffsäkert sätt stödja byggandet av lägenheter som är en del av insatsen bostad med särskild service enligt LSS. 18Boverket (2018) Yttrande över Ds 2018:8 Översyn av grundskyddet för pensionärer – inriktning för ett nytt grundskydd, dnr. 1429/2018. 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer, s. 16 ff. Bostad med särskild service är en insats enligt LSS men den som flyttar in i en sådan hyr också en lägenhet. Det innebär att sådana bostäder berörs av lagstiftning och annan statlig styrning på flera olika områden. De problem som vi beskrivit är i många fall inte direkt kopplade till merkostnader utan hänger samman med låga inkomster, höga hyror och bristande valmöjligheter för den som beviljas en bostad med särskild service enligt LSS. Det kan mot den bakgrunden finnas skäl att överväga även andra åtgärder som kan få betydelse för hyrorna för dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. När det gäller tillgången på bostäder med särskild service har vi i avsnitt 5.4.1 beskrivit problematiken med att det i många kommuner finns en brist på sådana vilket påverkar den enskildes valmöjlighet. För att säkerställa att kommuner gör vad som krävs för att den som beviljats en insats enligt LSS också får denna inom rimlig tid finns sanktionsavgifter som drabbar den kommun som inte verkställer ett beslut om en insats. Det finns därför påtryckningsmedel för att den som har behov av en bostad med särskild service också ska få en sådan men de påverkar inte den enskildes inflytande på till exempel hyresnivån eller läget. Inom ramen för bostadspolitiken finns olika åtgärder för att öka tillgången till bostäder men också för att påverka hyresgästernas kostnader för att bo. 11.6.1Satsningar för att öka tillgången till vissa former av bostäder Det har genomförts särskilda satsningar för att öka utbudet av äldre- bostäder genom investeringsstöd.20 Den som påbörjade ett byggnads- projekt kunde få stöd för nybyggnad, ombyggnad och för anpassning av gemensamma utrymmen i hyreshus. Detta investeringsstöd har vid utvärdering visat sig ha haft en stor betydelse för majoriteten av de sökande som byggt eller omvandlat bostäder med sådant stöd.21 har i en granskning kon- staterat att som stödet fanns, tillkom platser i särskilt boende. Det går dock inte att veta hur stor nettotillgången på platser var med hänsyn till avvecklade platser eller hur många av de platser i 20Förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. 21Boverket (2013) Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder. särskilt boende som byggdes som skulle ha byggts även utan investeringsstöd.22 11.6.2Stöd för att bygga LSS-bostäder med rimliga hyror Utredningens uppdrag är begränsat till de merkostnader som kan uppkomma för den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. Under vårt arbete har dock på olika sätt framkommit att även frågan om tillgången till sådana lägenheter och hyrans storlek har stor betydelse för de enskildas ekonomi. Mot bakgrund av önskemålet om bostadsmarknader där konsu- menternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven vidtas olika åtgärder.23 För att få fler bostäder med lägre hyra som förmedlas med rimliga krav på hyresgästernas ekonomi lämnas till exempel investeringsstöd för byggande av hyresrätter.24 Stöd får bara lämnas om projektet säkerställer relativt lägre boende- kostnader och det finns därför en högsta tillåtna normhyra för olika regioner. Kommuner har uppgett att man samarbetat med fastighetsägare som kunnat utnyttja investeringsstöd när de byggande eller byggt om fastigheter till lägenheter i bostad med särskild service enligt LSS. De normhyror som är en förutsättning för sådant stöd är dock främst beräknade utifrån vanliga hyreslägenheter och studentbostäder. Vi anser därför att det kan finnas skäl att överväga om det statliga investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder kan användas för att på ett mer träffsäkert sätt stödja byggandet av lägenheter som är en del av insatsen bostad med särskild service enligt LSS. På så sätt skulle det finnas möjlighet att även dessa lägenheter skulle kunna få en mer rimlig hyra. Om de som har behov av en bostad med särskild service enligt LSS ska få möjlighet att i större utsträckning kunna välja var de vill bo måste det finnas lägenheter att tillgå. Det har framkommit att personer ibland erbjuds en lägenhet i en annan kommun på grund av att det inte finns någon att tillgå i hemkommunen vilket skapar 22Riksrevisionen (2018) Oklara effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre. 2019/20:1 UO 18 Budgetpropositionen Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, s. 28 ff. 24Förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. problem på olika sätt. En sådan satsning på investeringsstöd som tidigare funnits när det gäller bostäder för äldre skulle kunna leda till fler bostäder med särskild service enligt LSS. Den enkätundersök- ning utredningen genomfört tyder på att det även finns ett behov av att ge ökade möjligheter att erbjuda fullvärdiga lägenheter. 11.7Framtida förändringar i reglerna om hyra Bedömning: Förändringar av reglerna om hyressättning kan få stor påverkan på den ekonomiska situationen för personer som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. Om man vid hyressättningen kommer att väga in även andra omständigheter än vad som görs bör en översyn ske för att fastställa vilken betydelse en sådan förändring får för möjligheterna att betala hyran i en bostad med särskild service enligt LSS. I dagens hyressättningssystem bestäms hyran efter lägenhetens bruksvärde, vilket beror på en rad olika faktorer kopplade till lägen- hetens egenskaper, till exempel dess storlek, standard i olika avse- enden och dess allmänna läge. Systemet är tänkt att hindra oskäliga hyror och trygga hyresgästens besittningsskydd. Avsikten är att hyran ska spegla marknadsvärdet av en lägenhet på en marknad i långsiktig jämvikt. Regeringen anser att det finns skäl att följa upp i vilken utsträck- ning hyresstrukturerna motsvarar hyresgästernas värderingar i fråga om läge och kvalitet och har därför tillsatt en kommitté i form av en kommission. Uppdraget är att kartlägga och analysera hur bostäder- nas läge och kvalitet beaktas relativt andra faktorer i hyressättningen, och föreslå lämpliga åtgärder från statens sida i de fall (på de orterna) som kommissionen konstaterar att lägesfaktorn och lägenheternas kvalitet inte beaktas i tillräcklig utsträckning.25 Även hyran för lägenheter som upplåts inom ramen för bostad med särskild service enligt LSS bestäms i enlighet med bruksvärdet. En förändring av hur man ser på bruksvärdet kan därför komma att påverka en grupp som är ekonomiskt utsatt och i mycket stor ut- sträckning saknar möjlighet att påverka sina inkomster eller val av 2020:70 Läge och kvalitet i hyressättningen, Vi ser därför en risk för att en förändring av hyressättningen kan komma att få stor påverkan på ekonomin för de som bor i bostad med särskild service. Vid en förändring av hyressättningen bör därför en översyn ske för att fastställa vilken betydelse denna får för möjlig- heterna att betala hyran i en bostad med särskild service enligt LSS. 11.8Stödmaterial för en ökad likvärdighet Förslag: Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram och göra tillgängligt ett stödmaterial som beskriver hur man kan arbeta med hyressättning och andra frågor som rör ekonomin för dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. Som framgår av beskrivningen i avsnitt 8.1 skiljer det sig åt hur hyran sätts för lägenheter som upplåts inom ramen för insatsen bostad med särskild service enligt LSS. Synen på hur bruksvärdet bör beräknas för lägenheter i bostad med särskild service varierar. Det finns också många olika varianter när det gäller hur man ser på vad den enskilde ska betala särskilda avgifter för, respektive vad som ingår i det som utgör insatsen bostad med särskild service enligt LSS. I insatsen ingår omvårdnad och i denna ligger en skyldighet att stödja och hjälpa personer med funktionsnedsättning med dagliga personliga behov som de kan ha svårighet med att klara själva. Det stöd som de boende får från personalen utgör i huvudsak omvårdnad och är en del av insatsen.26 För omvårdnad ska avgifter inte tas ut. kommuner och regioner (SKR) har tagit fram ett metod- stöd avsett att underlätta för kommuner att på bästa möjliga sätt bemöta det behov av LSS-boenden som finns. I det beskrivs även att en faktor att ta hänsyn till vid prognostisering av boende är de fram- tida hyresgästernas betalningsförmåga.27 Vid de möten som utred- ningen haft med kommuner och andra berörda har frågan om ökad likvärdighet och nationell vägledning ofta lyfts. Ett stödmaterial som beskriver hur man kan arbeta med hyres- sättning, avgifter och andra frågor som rör ekonomin för dem som bor i en bostad med särskild service kan bidra till en ökad likvärdighet för den som beviljas en sådan insats. Vi anser därför att regeringen bör ge 26Socialstyrelsen (2018) Bostad med särskild service för vuxna enligt LSS, s. 34 ff. 27SKR (2020) Stöd för prognos av boende enligt LSS. lämplig myndighet i uppdrag att ta fram och göra tillgängligt ett sådant material. I det arbetet bör berörda myndigheter och intresse- organisationer delta. Förslag: De nya reglerna ska träda i kraft . ska utforma och genomföra tillgängliga informationsinsatser riktade till dem som bor i bostad med sär- skild service enligt LSS. En schabloniserad ersättning för merkostnader till dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS innebär att måste ha IT-stöd för att kunna handlägga ansökningar. Vägledningar och annat stödmaterial måste anpassas till de nya reglerna. Med hän- syn till tidsåtgången för att bereda och besluta om ändringarna i socialförsäkringsbalken föreslår vi att de nya reglerna träder i kraft . Med hänsyn till grundläggande principer om lika- behandling och förutsebarhet bör de nya bestämmelserna gälla för tid efter ikraftträdandet. För att de som berörs av reformen ska få kunskap om sin rätt till merkostnadsersättning för merkostnader kopplade till boendet i bostad med särskild service och hur ansökan om sådan ersättning ska göras måste en informationsinsats genomföras. En sådan insats måste vara tillgänglig för dem som har rätt till ersättningen och ge information om förutsättningarna för merkostnadsersättning och hur den förhåller sig till handikappersättningen för dem som har beslut om sådan ersättning. Sådan information måste också göras tillgänglig för anhöriga, gode män och andra företrädare då dessa ofta utgör ett stöd i eko- nomiska frågor för dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS. I det arbetet bör kommunerna kunna bidra till att information når fram till dem som berörs. Vi anser att ska få i uppdrag att utforma och genomföra tillgängliga informationsinsatser riktade till dem som bor i bostad med särskild service enligt LSS. I det arbetet ska myndig- heten dra nytta av de kunskaper och erfarenheter som finns hos funktionshindersorganisationerna. Att redan i ett inledande skede involvera berörda organisationer kan bidra till att informationen anpassas till mottagarnas behov och att den når ut på ett bra sätt. 11.10 Uppföljning och utvärdering Förslag: En uppföljning och utvärdering av utvecklingen av mer- kostnadsersättningen för målgruppen bör ske för att säkerställa att förslagen fått avsedd effekt. Även eventuell påverkan på hyres- sättningen när det gäller lägenheter i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS bör ingå i ett sådant uppdrag. Merkostnadsersättningen infördes och regeringen angav då att det var viktigt att följa upp och utvärdera den nya förmånen efter reformens ikraftträdande. Enligt regeringen borde För- säkringskassan ges uppdraget att ansvara för utvärderingen som bland annat skulle omfatta en analys av hur målgruppen utvecklas, i förhåll- ande till vad som gällde för handikappersättning. Utvärderingen borde också innefatta en analys av hur likvärdigheten i beslutsfatt- ande över landet och förutsägbarheten påverkats av de reformerade förmånerna. Regeringen har också gett Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att analysera utfallet av reformen om reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning där merkostnadsersättningen är en del.28