sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Skolplikten gäller inte heller för vissa barn som är bosatta men inte folkbokförda i , även om dessa barn har samma rätt till utbildning i och motsva- rande som skolpliktiga barn som vi nämnt ovan. Detta gäller bl.a. vissa barn som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asyl- sökande m.fl. och barn som vistas här med stöd av tidsbegränsat up- pehållstillstånd enligt utlänningslagen (2005:716).42 Skyldigheten att delta enligt 7 kap. 17 § skollagen gäller samtliga elever som fullgör skolplikten i någon av de obligatoriska skolfor- merna. Även elever som inte har skolplikt, men frivilligt utnyttjar sin rätt till utbildning i dessa skolformer, är således skyldiga att delta i utbildningen så länge som de väljer att gå kvar. Skyldighetens omfattning, dvs. när eleven ska fullgöra skolplik- ten, överensstämmer i princip som huvudmannen för- lägger obligatorisk verksamhet, vilka kan variera till antalet. Enligt skolförfattningarna ska den obligatoriska verksamheten uppgå till per läsår och eller, i förskoleklassen och de två lägsta årskurserna, . Vidare får den obli- gatoriska verksamheten inte förläggas till , eller andra helgdagar. Ett läsår består av en höst- och vårtermin och ska ha minst och minst . Utöver skol- och lovda- garna får det inom läsåret läggas ut högst för perso- nalen. Läsåret ska börja och sluta . Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen.43 Elever som går i har även rätt till ett minsta antal garanterade undervisningstimmar per stadium44, som huvudmannen är skyldig att anordna under läsåret. Hur läsåret förläggs och omfattningen av skolplikten är således beroende av hur huvudmannen väljer att orga- 41I skollagen avses med bosatt i landet den som är folkbokförd här, 29 kap. 2 § skollagen. 42Det gäller även barn som har rätt till utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen till följd av eller vissa mellanstatliga avtal eller barn som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, s.k. papperslösa barn, se 29 kap. 2 § skollagen. 437 kap. 17 § och 10 kap. 3 § skollagen, 3 kap. 2 och 3 §§ skolförordningen (2011:185). 4410 kap. 5 § skollagen och Bilaga 1, Timplaner för , skolförordningen. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta nisera den obligatoriska verksamheten utifrån de ramar som skolla- gen ger. Skolplikten omfattar således inte enbart den minsta garan- terade undervisningstiden utan även den tid därutöver som huvud- mannen beslutat under läsåret. I har vi en långtgående skolplikt som är kopplad till den verksamhet som anordnas under skoldagen som är en del av elevens utbildning. Skolplikten omfattar således även verksamheter utöver obligatorisk undervisning såsom skolmåltider och skolutflykter.45 Detta innebär att eleverna som huvudregel ska tillbringa hela skol- dagen i skolan om det inte finns giltiga skäl för frånvaro, t.ex. sjuk- dom. Ansvaret för att skolplikten fullgörs delas mellan vårdnadsha- varna, huvudmannen och hemkommunen. Hemkommunen kan vi- tesförelägga vårdnadshavare som inte gjort vad som på dem ankom- mer för att eleven ska fullgöra sin skolplikt.46 8.3.4Obligatoriskt deltagande i lovskola innebär utvidgad obligatorisk verksamhet med förlängd skolplikt för eleverna Undervisning som bedrivs i lovskola omfattas inte av reglerna om obligatorisk verksamhet eller skolplikt i 7 kap. skollagen. För en när- mare beskrivning av regleringen av lovskola se avsnitt 7.3.47 Ett obligatoriskt deltagande i lovskola skulle innebära att regler- ingen av obligatorisk verksamhet behöver utvidgas till att omfatta denna verksamhet. Följden av detta blir att huvudmannen åläggs en skyldighet att anordna ytterligare obligatorisk verksamhet för en grupp elever. Ur elevernas perspektiv innebär detta att de ska delta i ytterligare undervisning med skolplikt, dvs de får en förlängd skol- plikt. En förlängning av skolplikten genom obligatorisk lovskola in- nebär således en utökad skyldighet som berör såväl huvudman som enskilda elever som det innebär en utökad rätt för eleverna eftersom deras utbildning utvidgas i motsvarande mån. Om dagens reglerade lovskola skulle bli obligatorisk i dess nuva- rande form kommer undervisningen därutöver att förläggas samti- digt som huvudmannen beslutat om ledig tid för övriga elever, an- 2009/10:165, s. 218. 467 kap. 20–23 §§ skollagen. 47Utredningen har i avsnitt 7.8.2 föreslagit att huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola ska utvidgas för elever i årskurs 9 som ska förläggas på loven under läsåret. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta tingen under lov eller under terminsuppehåll. Att detta skulle kräva en förlängning av skolplikten för de elever i årskurs 9 som avslutat är givet. Hur det skulle förhålla sig med den lovskola som äger rum under skolloven under läsåret är inte lika självklart, då elevernas rätt till lovdagar är begränsad till 12 till antalet. Om huvud- mannen skulle åläggas att anordna en lovskola med obligatoriskt del- tagande för vissa elever under terminens skollov är det utredningens bedömning att även detta skulle kunna anses innebära en slags ut- vidgad skolplikt även om undervisningen förläggs inom elevens läsår. Utredningen har undersökt om det finns en motsvarande obliga- torisk verksamhet, dels i våra grannländer, dels inom EU och . I de andra nordiska länderna förekommer ingen lovskola som regleras i skolförfattningarna och därmed inte heller någon för elever obligatorisk verksamhet på motsvarande sätt. I vissa andra län- der som t.ex. eller anordnas det visserligen sommar- skola, inte minst för nyinvandrade elever för att stärka deras språkkun- skaper, men den regleras inte nationellt. Vi har inte kunnat hitta något land som har en struktur med skolplikt för en viss grupp av elever. 8.3.5En förlängd skolplikt bör kunna överklagas Erbjudandet om lovskola enligt nuvarande reglering som avser elever i årskurs 8 och 9 baseras på lärarens bedömning om vilka elever som riskerar att inte uppnå kunskapskraven beslutas av rektorn.48 När det gäller de elever som avslutat årskurs 9 är det slutbetygen som ligger till grund för urvalet av vilka elever som erbjuds lovskola. Ett beslut om förlängd skolplikt genom obligatorisk lovskola som baseras på elevens prestationer i skolan skulle vara grundat på en bedömning. Om beslutet grundar sig på exempelvis terminsbetyg baseras även detta beslut i grunden på de bedömningar som elevens lärare har gjort när de har bestämt elevens betyg. Beslutet om för- längd skolplikt utgör ett ingripande beslut för den enskilda eleven och det är skäl som har med eleven att göra som ligger till grund för beslutet. Det är utredningens uppfattning att det är viktigt ur ett rät- tighetsperspektiv att sådana beslut ska kunna överklagas till Skolvä- sendets överklagandenämnd, på samma sätt som beslut om särskilt 489 kap. 11 a § skolförordningen. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta stöd och förlängd skolplikt49 är möjliga att överklaga.50 Sådana beslut grundar sig på pedagogiska överväganden tillsammans med elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. Ett beslut om att förlänga elevers skolplikt för att delta i obligatorisk lovskola är minst lika ingripande, och grundar sig på samma typ av överväganden för den enskilde eleven. 8.4Är det förenligt med grundläggande fri- och rättigheter att förlänga elevers skolplikt genom obligatoriskt deltagande i lovskola? Det svenska skyddet för grundläggande fri-och rättigheter framgår dels i 2 kap. regeringsformen (RF) som ger ett grundläggande skydd för ett antal fri- och rättigheter, dels i (EKMR), som även har förankring i regeringsformen samt Europe- iska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stad- gan) som aktualiseras vid tillämpning av unionsrätten. Regeringsfor- mens bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap. RF är utformade så att de gäller oavsett ålder. Detsamma gäller i fråga om det rättighetsskydd som föreskrivs i EKMR. Bortsett från skol- plikt och medborgarskap är barn och vuxna likställda i fråga om de grundläggande fri- och rättigheterna. För barn gäller dock ett utvid- gat skydd genom att den som omfattas av allmän skolplikt har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning.51 Skolplikt innebär även en plikt bestående i att elever ska närvara i skolan, i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, vilket betyder att eleven är skyldig att närvara på en viss plats även om eleven önskar vara någon annanstans. Vid ett eventuellt införande av en reglering om förlängd skolplikt, genom ett obligatoriskt deltagande i lovskola som berör vissa elever, är det utredningens bedömning att det bör undersökas hur en sådan reglering förhåller sig till barnets grundlagsskyddade rättigheter. I det här avsnittet berörs främst om skolplikten kan anses utgöra en begränsning av barnets rörelsefrihet. Vidare redogörs för hur ställer sig till staternas utformning av skolplikt 49Exempelvis för elever som gått om en årskurs vars skolplikt annars upphör innan de gått ut den högsta årskursen, 7 kap. 13 § skollagen. 5028 kap. 12 § 3 p. och 16 § 1 p. skollagen. 2009/10:80 En reformerad grundlag, s. 187. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta och närvarokrav även i förhållande till andra rättigheter. Som nämnts i avsnitt 8.3.1 är den rättspraxis som finns från re- levant också när det gäller begränsningar i EU-stadgan, i den mån rättigheterna är likalydande, vilket avser såväl rätten till utbildning som rätten att fritt röra sig.52 8.4.1Skydd för barnets rörelsefrihet i RF Regleringen av grundläggande fri- och rättigheter är samlad i 2 kap. RF. Det finns både absoluta rättigheter och relativa rättigheter. De ab- soluta rättigheterna kräver att begränsningen sker genom grundlag. Relativa rättigheter kan begränsas genom lag men det uppställs dock vissa krav i RF som måste vara uppfyllda för att begränsningen ska vara godtagbar. Enligt 2 kap. 8 § RF har alla rätt till rörelsefrihet, vilket är en re- lativ rättighet. Skyddet för rörelsefriheten är således begränsnings- bart och kan ske i form av lag och om vissa förutsättningar i 2 kap. 21 § är uppfyllda. Om skolplikten inte skulle utgöra en begränsning av rörelsefriheten utgör den en s.k. vanlig skyldighet enligt 8 kap. 2 § 2 p. RF, vilket betyder att ändringar av skolplikten i vissa fall kan komma att ske utan kravet på lagform.53 Skulle lagstifta med stöd av 8 kap. 2 § RF, när det rätteligen borde ha skett med stöd av 2 kap. 8 § RF i kombination med 2 kap. 20–21 §§ RF kan regler- ingens grundlagsenlighet ifrågasättas. Av 2 kap. 19 § regeringsformen följer vidare att en lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden på grund av . En författning som strider mot EKMR blir således grundlagsstridig. 8.4.2När skyddet kan begränsas Förutsättningarna för att begränsa en individs rörelsefrihet framgår av 2 kap. 20–21 §§ regeringsformen. I förarbetena har det framhållits att 20 § understryker kravet på att lagstiftaren noga redovisar sina 52Rätten att fritt röra sig, rörelsefrihet, stadgas i artikel 2 i det fjärde tilläggsprotokollet, EKMR samt i artikel 45 i EU-stadgan. 53En reglering som innebär att en enskild åläggs en skyldighet av det allmänna meddelas som huvudregel av genom lag men normgivningen kan genom ett bemyndigande även tillfalla regeringen, vilket följer av 8 kap. 1–3 och 7 §§ RF. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta syften när en fri-och rättighetsbegränsande reglering beslutas.54 I 2 kap. 21 § RF anges förutsättningarna för begränsningar av fri-och rättigheter. 21 § Begränsningar enligt 20 § får göras endast för att tillgodose ända- mål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningarna får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Be- gränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. I bestämmelsen anges dels ett allmänt krav på vilka begränsnings- ändamål som kan godtas, dels ett proportionalitetskrav. Vad som av- ses med ”ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle” i bestämmelsens första mening utvecklas inte närmare i förarbetena och några klargörande uttalanden verkar inte ha förekommit i sam- band med tillämpningen av bestämmelsen. Kravet på proportio- nalitet i bestämmelsens andra mening innebär bl.a. att en begräns- ning inte får gå längre än vad som är nödvändigt för att denna ska tillgodose sitt ändamål. Proportionalitetsprincipen är en etablerad rättsprincip som ofta kommer till användning vid lagstiftning och i domstolarna. En avvägning ska göras mellan hur stort ingreppet i den enskildes rätt är och hur starkt det behov är som ska tillgodoses. Om förhållandet mellan dessa faktorer framstår som rimligt är in- greppet proportionerligt. Enligt det synsätt som har vuxit fram i domstolspraxis ska proportionaliteteten i den rättighetsbegränsande åtgärden prövas efter en bedömning i följande tre steg. Ändamålsenlighet – Prövningen avser om den aktuella begräns- ningen är ägnat att tillgodose det ändamål som föranlett den. Det betyder att begränsningen måste vara proportionerlig i förhållandet till syftet bakom regleringen. Nödvändighet – Klarar regleringen det första steget så blir nästa steg att pröva om regleringen kan bidra till att nå syftet med åtgärden och att det inte finns något mindre ingripande alternativ. Proportionalitet i strikt mening – Passerar lagregleringen även det andra steget prövas slutligen om den fördel som det allmänna vinner står i rimlig proportion till den skada som ingreppet förorsakar den enskilde.55 1975/76:209 Om ändring i regeringsformen, s. 153. 55NJA 2018 s. 753, p. 23, Rå 1999 ref 76, avsnitt 5.5. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta I bestämmelsen finns även ett skydd för den fria åsiktsbildningen och åsiktsdiskriminering. 8.4.3Förlängd skolplikt genom obligatorisk lovskola kan utgöra en begränsning av rörelsefriheten enligt RF Frågan om skolplikten skulle kunna uppfattas som en begränsning av barnets rörelsefrihet har diskuterats.56 Det finns således utrymme för olika uppfattningar i frågan. Förhållandet mellan rörelsefrihet och skolplikten har prövats av , HFD (tidigare Regeringsrätten).57 I målet prövade domstolen grundlagsenlighet av dåvarande skolför- ordningens bestämmelser om den s.k. samlade skoldagen.58 var skolplikten och skolpliktiga elevers utbildning reglerad både i lag och förordning. Bestämmelserna om elevernas närvaro var reglerad i förordning.59 Domstolen fann att föreskrifter om skolplikt inte inskränkte rörelsefriheten och att regleringen därmed inte var grundlagsstridig. Motiveringen till detta var […]att skolplikten inte hör till de ämnen om grundläggande fri- och rättigheter som är förbehållna det obligatoriska lagområdet utan att det torde vara att hänföra till fråga som efter bemyndigande i lag får över- lämnas till regeringens normgivning. Detta betyder att en förändring av skolpliktens utformning inte krä- ver ändring genom lag utan att detta kan överlämnas till regeringen att reglera i förordning. Detta avgörande har dock varit omdiskute- rat i den juridiska litteraturen. Kritik har framförts mot domstolens bedömning med innebörden att den är för restriktiv och att synen på fri- och rättigheter och barns rättigheter numera har förändrats i en för barnet positiv riktning som skulle kunna innebära att en dom- 56Se exempelvis , H. Barns rättigheter: Finns fri-och rättigheter i skolans värld? Juridisk Publikation, JP, 2011, s. 244, , , , H., , L & , K, Statsrättens grunder, Juridik, version 6, 2018 s. 2020 f, Nergelius, J. Om grund- lagstolkning, grundlagsvänlig lagtolkning och åsidosättande av grundlagsstridig lag, , 1996, s. 855 och , T. Mötes- och demonstrationsfrihet, , 1997, s. 282. 57Rå 1981 2:14. 58Den samlade skoldagen innebar att eleverna skulle befinna sig i skolan hela skoldagen, även när de inte var schemalagda i undervisning. 595 kap. 2 och 4 §§ skolförordningen (1971:235) och 55 § skollagen (1962:319). Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta stol skulle komma till en annan slutsats.60 En annan uppfattning som förts fram går i linje med domstolens bedömning att skolplikten bör uppfattas som en vanlig skyldighet som faller utanför 2 kap. RF.61 Lagstiftaren har efter avgörandet valt att samla reglerna om skol- plikt och rätt till utbildning i ett kapitel i skollagen i stället för att dessa har funnits på olika håll i skollagen och i skolformsförordning- arna. Det har genom detta skett en förändring som innebär att när- varoplikten och bestämmelser om innehållet i utbildningen för skol- pliktiga numera återfinns i lag i stället för förordning. Att placera fler bestämmelser som får påverkan på elevernas skolplikt i lag i stället för förordning talar för att skolplikten anses utgöra en ingripande skyldighet för den enskilde som skulle kunna anses utgöra en be- gränsning av rörelsefriheten.62 I förarbeten finns vidare uttalanden, såväl före som efter det ovan nämnda domstolsavgörandet, som talar för att skolplikten kan ses som en begränsning av rörelsefriheten. I utredningarna Fri-och rättighetsutredningen och Medbor- garskap i svensk lagstiftning sker en uppräkning av begräns- ningar av rörelsefriheten bestående bl.a. av värnplikt och skolplikt.63 Vidare anges skolplikten som ett exempel på begränsning av rörelse- friheten i en aktuell lagkommentar till 2 kap 8 § RF.64 Mot bakgrund av ovanstående är det inte helt enkelt att förutsäga vad resultatet av en domstolsprövning av skolpliktens förhållande till rörelsefriheten skulle bli . Rättsläget är således oklart vad gäller skolpliktens ställning i förhållande till barnets rörelsefrihet. Med stöd av ovan förda resonemang anser utredningen att över- vägande skäl talar för att skolplikten kan utgöra en begränsning av rörelsefriheten. Redan av detta skäl bör det enligt utredningens upp- fattning göras en bedömning för att ta ställning till om det föreligger en risk för att en reglering som innebär att vissa elever får skolplikt under lovskola kan vara grundlagsstridig. Innan detta görs vill vi dock även undersöka dels hur skolplikten förhåller sig till EKMR:s 60Nergelius, J. Om grundlagstolkning, grundlagsvänlig lagtolkning och åsidosättande av grund- lagsstridig lag, , 1996, s 855 och , T. Mötes- och demonstrationsfrihet, , 1997, s. 282. 61Bernitz, H. Barns rättigheter: Finns fri- och rättigheter i skolans värld? Juridisk Publikation, 2011. s. 244. 62Se 39 § i skollag (1962:319), prop. 1985/86:10 Om ny skollag m.m. s. 77 f och 87, Prop. 2009/10: 165 Den nya skollagen s. 333 ff. 63Införlivande av vissa direktiv om fartygssäkerhet. SOU 2000:16 s. 117. 64Se Jermsten, H., Regeringsformen (1974:152), 2 kap. 8 §, Karnov (). Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta motsvarande skydd för barns rörelsefrihet, dels hur skolplikt förhål- ler sig till elevens rätt till utbildning. 8.4.4Förhållandet mellan rörelsefrihet och skolplikt är ännu inte prövat av Rätten att fritt röra sig, rörelsefrihet, stadgas i artikel 2 i det fjärde tilläggsprotokollet, EKMR. har inte tagit ställning till om skolplikt kan ses som en inskränkning av rörelsefriheten och därför måste uppfylla kraven i EKMR.65 När det gäller frågan om skolpliktens förhållande till rörelsefrihet saknas därmed praxis som ger svar på frågan om det skulle vara förenligt med EKMR att för- länga skolplikten för en grupp elever. Det går inte att ge ett svar på hur konventionen ska tolkas i en viss fråga innan har prövat den aktuella frågan. Av praxis framgår emellertid att skolplikt som sådan är förenlig med den rätt till ut- bildning som följer av och att det ligger inom statens tolkningsmarginal att kräva närvaro i skolan, vilket beskrivs närmare i följande avsnitt.66 8.4.5Europadomstolens praxis ger medlemsstaterna vida ramar för att organisera sitt utbildningssystem Det finns flera avgöranden som behandlar deltagande i medlemssta- ternas obligatoriska undervisning, vilket kan ge vägledning i hur ser på de närvarokrav som staterna kan ställa på elever inom den obligatoriska skolgången i grundskola och motsva- rande. I målet Osmanoğlu och Kocabaş mot Schweiz67 ansåg föräld- rarna till två flickor att den obligatoriska könsblandade simundervis- ningen var en inskränkning av barnens religionsfrihet enligt artikel 9. Domstolen prövade, dels om det var nödvändigt i ett demokratiskt samhälle att inte befria flickorna från den könsblandade undervis- ningen, dels om åtgärden stod i proportion till de eftersträvade må- len. Domstolen konstaterade att medlemsstaterna har en betydande marginal i frågor som rör vilken betydelse som religion ska ha i sam- 65Lerwall, L & Scheutz, S. ), Skoljuridik och myndighetsutövning: några rättsvetenskapliga uppsatser om skolan, 1 uppl. iUSTUS Förlag, 2018, s. 61–62. 66Europadomstolens beslut i mot . 67Europadomstolens dom i Osmanoğlu och Kocabaş mot . Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta hället, särskilt när det handlar om frågor som aktualiseras inom om- rådet för offentlig utbildning och undervisning. Domstolen uttalade vidare att obligatoriska inslag motiveras utifrån samhällets behov och inte individens, där samhället erkänns en rätt att säkerställa att dess medborgare får erforderlig utbildning och integreras i samhället. Att organisera sitt befintliga utbildningssystem anses således ligga inom varje stats egen tolkningsmarginal, den s.k. nationella be- dömningsmarginalen (of appreciation). Varje stat har att tolka och tillämpa en konventionsrättighet så att den anpassas till traditioner och samhällsutveckling i det egna landet. Staterna är dock inte helt fria att bedöma hur rättigheterna ska tillämpas utan Euro- padomstolen har en övervakande funktion.68 Om en nationell dom- stol har ansett att en inskränkning är nödvändig och det verkar fin- nas rimliga skäl för ett sådant ställningstagande, har Europadomsto- len ofta godtagit detta utan att göra någon egen värdering med hän- visning till denna princip. har domstolen förbehållit sig rätten att ingripa om prövningen av någon anledning framstår som uppenbart felaktig eller godtycklig eller om den leder till orimliga resultat från ett konventionsperspektiv.69 Slutsatsen som utredningen drar av praxis är att det finns stora möjligheter för staterna att utforma obligatorisk utbildning, som erbjuds på de grundläggande stadierna, utifrån sam- hällets behov, i vart fall när det gäller generella åtgärder riktade till samtliga elever. Med hänsyn till den nationella bedömningsmarginal som ges medlemsländerna är det utredningens bedömning att Euro- padomstolen sannolikt inte skulle ha någon invändning avseende en obligatorisk lovskola oavsett om de skulle bedöma åtgärden som en begränsning av rörelsefriheten eller inte. Detta är dock inget som går att säga med säkerhet. 8.4.6Obligatorisk lovskola för elever kan vara en godtagbar och proportionerlig åtgärd beroende på hur den regleras Med hänsyn till att det finns stöd både i doktrin och förarbeten för att skolplikten kan anses utgöra en begränsning av barnets rörelse- frihet är det utredningens bedömning att mycket talar för att så kan 68Lokrantz-Bernitz, H. Rätt i skolan – om grundläggande rättigheter och värden i den svenska skolan. , 2020. s. 29. 69Föreningsfrihet och terroristorganisationer, SOU 2021:15, s. 54. Lovskola – motivation i relation till elevers skyldighet att delta vara fallet och att det därför bör göras en bedömning om förutsätt- ningarna enligt 2 kap. 20–21 §§ RF är uppfyllda för att ta ställning till om en eventuell reglering av aktuellt slag är grundlagsenlig. De ställningstaganden som behöver göras är