sou · H9B325 · 2021-04-09 00:00:00 — Utredningens övervä- ganden finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.22Förslaget till förordning om ändring i förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Paragrafen innehåller en bestämmelse om MSB:s samordning och stöd vid olyckor och kriser samt vid höjd beredskap. Bestämmelsen har ändrats. Andra meningen i första stycket har ändrats och blivit ett andra stycke. Innebörden har ändrats så att bestämmelsen numera bara gäller för krishantering. Vidare har inne- börden ändrats så att det stöd som MSB ger andra aktörer ska ges utifrån aktörernas behov. Av andra stycket framgår efter ändringen att MSB ska se till att berörda aktörer, utifrån deras behov, när det gäller krishantering, under sådana förhållanden får tillfälle att (1) samordna åtgärder, (2) samordna information till allmänhet och me- dier, (3) effektivt använda samhällets samlade resurser och interna- förstärkningsresurser, och (4) samordna stödet till centrala, regionala och lokala organ i fråga om information och lägesbilder. Ändringen är gjord bl.a. mot den bakgrunden att utredningen an- ser att det finns ett behov av att förtydliga MSB:s arbete med att verka för samordning mellan berörda samhällsaktörer för att förebygga och hantera olyckor, kriser och konsekvenser av krig och krigsfara. Den struktur med beredskapssektorer som utredningens förslag innebär, med tillhörande uppgifter för de sektorsansvariga myndig- heterna, leder till att dessa myndigheter behöver utveckla sin egen förmåga att hantera och samordna åtgärderna vid inträffade kriser. MSB ska fortsatt stödja berörda myndigheters samordning av åtgärder vid en kris. Utredningens överväganden finns i avsnitt 12.4.1. När det gäller MSB:s roll under höjd beredskap bör utredningens samlade förslag att inrätta beredskapssektorer med sektorsansvariga myndigheter samt sex länsstyrelser som är civilområdeschefer ge re- geringen bättre förutsättningar för att övergripande styra riket och att under höjd beredskap, och då ytterst krig, rikta sina resurser och fokus på de övergripande, strategiska och principiellt samhällsviktiga frågorna. Den av utredningen föreslagna strukturen innebär också att de sektorsansvariga myndigheterna kommer att utgöra ett stöd till regeringens strategiska ledning genom att de samordnar sina re- spektive sektorer, och att ledningen inom civilområdena blir ett stöd till regeringens nationella geografiska områdesansvar. Detta är också ett av utredningens motiv för att föreslå den aktuella strukturen. Försvarsmakten och MSB behöver även i den struktur som utred- ningen föreslår ha en fortsatt nära relation och gemensam verksam- het såväl i planeringen och förberedelser som vid händelse av krig eller krigsfara. Genom MSB:s roll i den sammanhängande planeringen finns en omfattande kunskap inom MSB som kan vara viktig för För- svarsmakten att få tillgång till under höjd beredskap ur ett totalför- svarsperspektiv. I tredje stycket, som inte är ändrat, anges att MSB ska ha förmåga att bistå med underlag och information i samband med allvarliga olyckor och kriser. Denna förmåga ska också finnas under höjd beredskap. I fjärde stycket, som är nytt, anges att MSB vid höjd beredskap också ska ha förmåga att, om regeringen så beslutar, särskilt stödja regeringen och med samordningsuppgifter på cen- tral nivå. Innebörden av det nya fjärde stycket är bl.a. att MSB ska ha för- måga att vid höjd beredskap stödja med att samla in information och sammanställa lägesbilder. Vidare att på central nivå ha förmåga att samordna och stödja övriga myndigheter med uppgifter i den civila delen av totalförsvaret. Det kan handla om att utifrån regeringens övergripande inriktningar tillsammans med de sek- torsansvariga myndigheterna fördela och prioritera resurser mellan olika behov. Vilket mandat MSB i så fall skulle få i förhållande till andra myndigheter avgörs av regeringen genom det beslut som reger- ingen fattar. Omfattningen av uppgifterna kan också anpassas efter situationen. Behoven kan troligen se olika ut under skärpt respektive högsta beredskap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 12.4.2. Paragrafen innehåller en bestämmelse om uppföljning, utvärdering och lärande. Enligt den ändrade lydelsen av första stycket ska MSB såväl beredskapssektorvis, geografiskt områdesvis, som på en över- gripande samhällsnivå följa upp och utvärdera krisberedskap och civilt försvar och bedöma om vidtagna åtgärder fått önskad effekt. Jämfört med den tidigare lydelsen är orden beredskapssektorsvis och geo- grafiskt nya. Bakgrunden till ändringen är den nya strukturen med beredskapssektorer som utredningens förslag innebär. Andra stycket i paragrafen har ändrats och hänvisar i stället för till 20§ krisberedskapsförordningen till motsvarande bestämmelse i den nya förordningen, 15 § beredskapsförordningen. Utredningens över- väganden finns i avsnitt 8.9. Andra stycket i paragrafen är ändrat och anger att regeringen beslutar om avgifternas storlek när det gäller grundabonnemang för de myn- digheter som är beredskapsmyndigheter enligt beredskapsförord- ningen. Den tidigare lydelsen angav här i stället de myndigheter med särskilt ansvar för krisberedskap och höjd beredskap enligt bilagan till krisberedskapsförordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.23Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:93) med instruktion för Andra stycket i paragrafen innehåller information om att Finansin- spektionen har uppgifter enligt andra förordningar. Den ändrade ly- delsen anger att myndigheten har uppgifter enligt beredskapsförord- ningen. I den tidigare lydelsen hänvisades till krisberedskapsförord- ningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Paragrafen anger att ska samverka med Riks- banken och MSB i frågor som rör beredskap enligt beredskapsför- ordningen. I den tidigare lydelsen angavs att skulle samverka med samma myndigheter i frågor som rörde krisbe- redskap enligt krisberedskapsförordningen. Utredningens övervägan- den finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.24Förslaget till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Bilagan verksamhet består i 31.uppföljning- och stödverksamhet hos länsstyrelser, Socialstyrel- sen och MSB i frågor som rör förberedelser enligt lagen om kommu- ners och regioners beredskap eller enligt motsvarande äldre före- skrifter. Här har den tidigare hänvisningen till LEH ersatts med en hänvisning till den nya lagen om kommuners och regioners bered- skap. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.10.1. 123.utredning och planering enligt beredskapsförordningen eller enligt motsvarande äldre bestämmelser. Den tidigare lydelsen hänvi- sade här till krisberedskapsförordningen. Utredningens övervägan- den finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att ändringen som är föranledd av den nya be- redskapsförordningen (punkten 123) träder i kraft den 0000 och att ändringen som gäller hänvisningen till lagen om kommuners och regioners beredskap (punkten 31) träder i kraft . 17.25Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:446) med instruktion för Paragrafen anger i sin ändrade lydelse att bestämmelserna i 6 och 7§§ beredskapsförordningen inte ska tillämpas på myndigheten. I den tidigare lydelsen angavs att 8 § krisberedskapsförordningen inte skulle tillämpas på myndigheten. 8 § krisberedskapsförordningen gällde risk- och sårbarhetsanalyser. Motsvarande bestämmelse finns i 7 § beredskapsförordningen. Utredningen bedömer emellertid att bestäm- melsen i 6 § beredskapsförordningen, som bl.a. anger att varje myn- dighet ska identifiera samhällsviktig verksamhet i den egna verksam- heten, är nära länkad till bestämmelsen om risk- och sårbarhetsana- lyser. Krisberedskapsförordningen innehöll inte någon bestämmelse som motsvarar 6 § beredskapsförordningen. Utredningens förslag innebär att båda bestämmelserna 6 och 7 §§ i beredskapsförordningen inte ska tillämpas på . Utredningens övervägan- den finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.26Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2013:1020) med instruktion för Paragrafens tredje stycke innehåller enligt sin ändrade lydelse en hänvisning till att bestämmelser om med- verkan i krisberedskap och i totalförsvaret finns i beredskapsförord- ningen. Den tidigare lydelsen hänvisade här till krisberedskapsför- ordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.27Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2015:284) med instruktion för Punkten 1 anger i sin ändrade lydelse att ska med- verka i krisberedskap och i totalförsvaret i enlighet med beredskaps- förordningen och förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap samt samordna och övervaka planläggningen av den civila hälso- och sjukvårdens och beredskap. Den tidigare lydelsen hänvisade här till krisberedskapsförordningen i stället för till den nya förordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.28Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap Paragrafen anger i sin ändrade lydelse, i ett andra stycke, att förord- ningen innehåller bestämmelser om hur höjd beredskap tillkännages, åtgärder vid höjd beredskap, om underlag till Försvarsmakten vid höjd beredskap samt om säkra kryptografiska funktioner. Det andra stycket har ersatt den andra meningen i paragrafens tidigare lydelse. Den tidigare lydelsen angav, i andra meningen, att bestämmelserna i förordningen syftade till att statliga myndigheter genom sin verk- samhet ska minska sårbarheten i samhället och utveckla en god för- måga att hantera sina uppgifter inför och vid höjd beredskap. Den ändring som utredningens förslag innebär återspeglar att bestäm- melserna om myndigheternas beredskapsplanering (4–6 §§) har flyt- tats från förordningen. 4 och 6 §§ finns i beredskapsförordningen och 5 § har upphävts. Paragrafen anger i sin ändrade lydelse första stycket att det i bered- skapsförordningen finns bestämmelser om hur de statliga myndig- heterna genom sin verksamhet ska minska sårbarheten i samhället, upprätthålla samhällsviktiga funktioner vid störningar och utveckla en god förmåga att hantera sina uppgifter inför och vid höjd bered- skap. Det framgår också att förordningen även innehåller bestäm- melser om beredskapsmyndigheternas ansvar och uppgifter inför och under en kris och höjd beredskap. I andra stycket anges att i lagen om kommuners och regioners beredskap finns bestämmelser om vilka åtgärder kommuner och regioner ska vidta vid höjd beredskap. Paragrafens ändrade lydelse återspeglar att beredskapsförordningen och den nya lagen om kommuners och regioners beredskap ersätter de tidigare författningarna. Paragrafen anger i första meningen i sin ändrade lydelse att bestäm- melserna i 18 och 19 §§ gäller för statliga myndigheter under reger- ingen med undantag av , kommittéväsendet och Försvarsmakten. Den ändring som har gjorts motiveras av att de be- stämmelser som den tidigare lydelsen också hänvisade till (4 och 6 §§) har flyttats från förordningen om totalförsvar och höjd bered- skap till beredskapsförordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.4.4. Paragrafen anger i sin ändrade lydelse att vid höjd beredskap ska de myndigheter som är beredskapsmyndigheter enligt beredskapsförord- ningen lämna Försvarsmakten det underlag som behövs för att myn- digheten ska kunna fullgöra sin informationsskyldighet till regeringen. Den tidigare lydelsen hänvisade här till krisberedskapsförordningen. Paragrafen anger vilka författningar som ska tillämpas vid ett beredskapslarm. I andra styckets nya lydelse framgår att be- redskapslarm medför vidare att 6–11 §§ förordningen (2017:870) om länsstyrelsernas uppgifter inför och vid höjd beredskap omedel- bart ska tillämpas. Den ändrade lydelsen återspeglar att namnet på den angivna förordningen har ändrats. Ordet inför har lagts till. Ut- redningens överväganden finns i avsnitt 10.7.1. Paragrafens andra stycke har ändrats och anger att när en situation av den omfattning som avses i 7 § andra stycket beredskapsförord- ningen uppstår och vid höjd beredskap ska myndigheterna kunna ta emot och sända krypterade meddelanden även under icke kontors- tid. Den tidigare lydelsen hänvisade till motsvarande bestämmelse i (8 § andra stycket) krisberedskapsförordningen. Paragrafen innehåller verkställighetsföreskrifter. Den ändring som gjorts motiveras av att 4 och 6 §§ har upphävts. Utredningen föreslår att ändringen träder i kraft den 0000 förutom när det gäller den föreslagna ändringen i 2 § andra stycket, som före- slås träda i kraft . 17.29Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2017:153) om instruktion för Paragrafen anger i sin ändrade lydelse att inte ska tillämpa bl.a. bestämmelserna i 6 och 7 §§ beredskapsförordningen. I den tidigare lydelsen angavs att myndigheten inte skulle tillämpa Nämnda bestämmelse gäller risk- och sårbarhetsanalyser. Motsvarande bestämmelse finns i 7 § beredskaps- förordningen. Utredningen bedömer emellertid att bestämmelsen i 6§ beredskapsförordningen, som bl.a. anger att varje myndighet ska identifiera samhällsviktig verksamhet i den egna verksamheten, är nära länkad till bestämmelsen om risk- och sårbarhetsanalyser. Ut- redningens förslag innebär därför att inte ska tillämpa bestämmelserna i 6 och 7 §§ beredskapsförordningen. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.30Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion Paragrafen är ny och anger att länsstyrelserna i , län, , , och län ska vara civilområdeschefer och har därmed ansvar och uppgifter enligt förordningen om länsstyrelser som är civilom- rådeschefer. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.3. Paragrafen anger i sin ändrade lydelse, första stycket, att är geografiskt områdesansvarig myndighet enligt förordningen (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter inför och vid höjd beredskap och den högsta civila totalförsvarsmyndigheten. Den tidigare lydelsen hänvisade till krisberedskapsförordningen. Ändringen motiveras av att bestämmelserna som gäller specifikt för länsstyrelserna har flyttats från beredskapsförordningen till förord- ningen (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter inför och vid höjd beredskap. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.31Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap Förordningens namn är ändrat till förordningen (2017:870) om läns- styrelsernas krisberedskap och uppgifter inför och vid höjd bered- skap. Vidare innebär utredningens förslag att rubriken närmast före 1a § ändras till följande lydelse: Beredskap inför kris och höjd bered- skap samt stöd vid kriser. Paragrafens andra stycke är ändrat och anger att ytterligare bestäm- melser finns bl.a. i beredskapsförordningen. Den tidigare lydelsen hänvisade här till krisberedskapsförordningen. Beredskap inför kris och höjd beredskap samt stöd vid kriser Paragrafen är ny och motsvarar till en del den bestämmelse om ett regionalt råd som tidigare fanns i 4 § 3. Ändringen innebär att det regionala rådet även ska arbeta med totalförsvar och att det i rådet även ska ingå representanter för och berörda aktörer i totalförsvaret. Paragrafen lyder: För att skapa nödvändig samord- ning ska ha ett regionalt råd för krisberedskap, skydd mot olyckor och totalförsvar. I rådet ska representanter för länssty- relsen och berörda aktörer i krishanteringssystemet och totalförsva- ret ingå. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.7.1. Paragrafen anger uppgifter inför kris och höjd bered- skap samt stöd vid kriser. I den nya lydelsen har ordningen mellan punkterna ändrats då punkt 3 utgått. Punkt 4 (tidigare punkt 5) in- nehåller numera en hänvisning till lagen om kommuners och region- ers beredskap. hänvisade punkten till LEH. Punkten 5 (tidi- gare punkten 6) anger att till den länsstyrelse som är civilområdeschef ska rapportera vilka beredskapsförberedel- ser som kommuner vidtagit och redovisa en bedömning av effekten av de vidtagna förberedelserna. Den tidigare lydelsen angav här att motsvarande rapport skulle lämnas till MSB. Paragrafen inne- håller en ny punkt, punkten 7, som anger att ska sam- verka och bidra till det gemensamma arbetet, som leds av den läns- styrelse som är civilområdeschef inom civilområdet. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.7.1. Paragrafen är ny och innehåller en lydelse som motsvarar den be- stämmelse som tidigare fanns i 6 § krisberedskapsförordningen. Pa- ragrafen anger att vid en kris ska , efter beslut av reger- ingen, prioritera och inrikta statliga och internationella resurser som ställs till förfogande. ska vidare verka för att regionala risk- och sårbarhetsanalyser sammanställs, nödvändig samverkan inom länet och med närliggande län sker kontinuerligt, under en kris sam- ordna verksamhet mellan kommuner, regioner och myndigheter och att information till allmänheten och företrädare för massmedia under sådana förhållanden samordnas. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.1. Paragrafen, som gäller under höjd beredskap, anger i andra stycket punkten 3 att särskilt ska, i samråd med Försvarsmak- ten och den länsstyrelse som är civilområdeschef, verka för att det civila och det militära försvaret samordnas. Ändringen, att den läns- styrelse som är civilområdeschef lagts till, återspeglar den struktur för civilt försvar som utredningens förslag innebär. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.7.1. Paragrafen, som gäller under höjd beredskap, anger i sin nya lydelse att på alla sätt ska försöka upprätthålla förbindelse med regeringen, centrala myndigheter, den länsstyrelse som är civilområ- deschef och länsstyrelserna i angränsande län. Ändringen, att den länsstyrelse som är civilområdeschef lagts till, återspeglar den struk- tur för civilt försvar som utredningens förslag innebär. Utredning- ens överväganden finns i avsnitt 10.7.1. Utredningen föreslår att ändringen träder i kraft den 0000, förutom när det gäller ändringen i 4 § punkten 5 (enligt tidigare lydelse, punk- ten 4 i utredningens förslag) som föreslås träda i kraft . 17.32Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2017:1268) med instruktion för Paragrafen anger i sin ändrade lydelse att inte ska tillämpa bl.a. bestämmelserna i 6–8 §§ beredskapsförordningen. I den tidigare lydelsen angavs att myndigheten inte skulle tillämpa 8och 9 §§ krisberedskapsförordningen. Den första av de två bestäm- melserna gäller risk- och sårbarhetsanalyser. Motsvarande bestäm- melse finns i 7 § beredskapsförordningen. Utredningen bedömer emellertid att bestämmelsen i 6 § beredskapsförordningen som bl.a. anger att varje myndighet ska identifiera samhällsviktig verksamhet i den egna verksamheten är nära länkad till bestämmelsen om risk- och sårbarhetsanalyser. 9 § krisberedskapsförordningen innehåller en bestämmelse om utbildning och övning. Motsvarande bestämmelse finns i 8 § beredskapsförordningen. Utredningens förslag innebär därför att inte ska tillämpa bestämmelserna i 6– 8 §§ beredskapsförordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. 17.33Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2020:57) med instruktion för Bestämmelsen anger i sin nya lydelse att bestämmelser om Läkemedels- verkets medverkan i krisberedskap och i totalförsvaret finns bl.a. i be- redskapsförordningen. Den tidigare lydelsen hänvisade här till krisbe- redskapsförordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.9. Utredningen föreslår att förordningen träder i kraft den 0000. Särskilt yttrande av expert Utredningen ”Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar” har gjort ett förtjänstfullt arbete men några av förslagen bör utgå enligt min mening. Utredningen lägger fram förslag om att inrätta sex civilområden för högre regional ledning inom civilt försvar. Civilområdeschefen bör endast ges uppdrag inom civilt försvar och inte avseende hanteringen av fredstida kriser. Civilområdeschefen skulle i hanteringen av fredstida kriser ut- göra en extra nivå mellan kommunerna och den nationella nivån. Civilområdeschefen skulle riskera att utgöra ett filter som fördröjer hanteringen. Vidare skulle civilområdeschefen behöva extra rappor- tering, vilket skulle tynga aktörernas arbete med händelsen. Vid nationella kriser behöver i stället den nationella samordningen mellan länsstyrelserna utvecklas. Under coronapandemin har detta bl.a. skett genom att ett nationellt kansli inrättats för länsstyrelserna. Vidare har länsstyrelserna i flera fall haft en länsstyrelse som har sam- ordnat en fråga för samtliga länsstyrelser. Kommunerna och regio- nerna har då kunnat få samma tolkning och information, oavsett länsstyrelse. Vidare bör sektorsmyndigheternas roll utvecklas, t.ex. roll gentemot regionerna. När det gäller det förberedande arbetet med krisberedskap har länsstyrelserna samordnat sitt arbete natio- nellt. Den nationella samordningen har bidragit till en ökad samsyn i arbetet med krisberedskap. Om de sex civilområdescheferna ska samordna arbetet med krisberedskap i sina civilområden riskerar vi att få en mindre samordnad krisberedskap. Ledningsförmåga i kommuner och regioner Jag anser inte att utredningen bör lägga ett förslag på ny lag om kommunernas och regionernas beredskap för att ersätta den nuva- rande lagen om extraordinära händelser (LEH). Utredningen saknar en grundlig analys av behov i kommuner och regioner samt vilka effekter utredningens förslag skulle få. Utredningens förslag ökar inte tydlighet i kommuner och regioners ledningsförmåga. LEH bör delas upp i två lagar – en lag om kommunernas bered- skap och en lag om regionernas beredskap. Lagen om regionernas beredskap bör omfatta både den reglering som finns i LEH samt ihälso- och sjukvårdslagen. Den nuvarande styrningen av regioner- nas beredskap genom två olika lagar motverkar utvecklingen av god beredskap. Utredningens förslag löser inte detta. Förslaget om att krisledningsnämnden i regel ska utgöras av kom- munstyrelsen respektive innebär ingen väsentlig skill- nad mot . Jag är i grunden positiv till att ändra begreppet extraordinära hän- delser eftersom det är svårt att tillämpa. Utredningens förslag med begreppet fredstida krissituationer innebär dock inte en förenkling för kommuner och regioner. Utredningens förslag till kriterier för fredstida krissituationer gör att färre händelser skulle omfattas än de kriterier som gäller för extraordinära händelser. Utredningen föreslår omfattande förändringar av uppgiften risk- och sårbarhetsanalyser. Förslaget är formulerat på ett sätt som gör upp- giften svår att förstå. Vidare finns inga beskrivningar av vilka effekter den förändrade uppgiften förväntas ge. Det tidigare anförda medför att jag motsätter mig de förslag som utredningen lägger fram till ny lagstiftning om kommunernas och regionernas beredskap. Utredningens förslag bör dock utgöra grund för fortsatt utredningsarbete. Civilförsvarslag (1960:74) [upphävd]. Lag (1964:63) om beredskap [upphävd]. Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform. Riksdagsordning (2014:801). Lag (1982:1004) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i planeringen av totalförsvaret. Förvaltningslag (1986:223) [upphävd]. Lag (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara. Begravningslag (1990:1144). Lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Lag (1994:1720) om civilt försvar [upphävd].