sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Utgiva- ren ska ansvara för att boken präglas av ett professionellt redaktio- nellt arbete och är textkritiskt granskad samt att det finns avtal som reglerar ersättning mellan utgivare och upphovspersoner.” Tredje stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om kvalitetskriterier för läromedel. Enligt utredningens förslag ska det i 5 kap. 16 § skolförordningen (2011:185), 4 kap. 24 § gymnasie- förordningen (2010:2039) och 2 kap. 29 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning införas bemyndiganden för att med- dela sådana föreskrifter. Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i förskole- klassen ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår bland annat att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s. 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen ska vara avgiftsfri. Av andra stycket framgår att eleverna ska ha tillgång till de läro- medel och andra lärverktyg, inklusive böcker och läroböcker, som behövs för en god kunskapsutveckling. Bestämmelsen innebär vissa förtydliganden jämfört med paragrafens nuvarande andra stycke. Begreppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tidsenlig utbildning utgår ur lagtexten. Av tredje stycket framgår liksom att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i grund- skolan ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår bland annat att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s. 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen ska vara avgiftsfri. Av andra stycket framgår att eleverna ska ha tillgång till de läro- medel och andra lärverktyg, inklusive böcker och läroböcker, som behövs för en god kunskapsutveckling. Bestämmelsen innebär vissa förtydliganden jämfört med paragrafens nuvarande andra stycke. Begreppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tidsenlig utbildning utgår ur lagtexten. Av tredje stycket framgår liksom att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i grund- särskolan ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår bland annat att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s. 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen ska vara avgiftsfri. Av andra stycket framgår att eleverna ska ha tillgång till de läro- medel och andra lärverktyg, inklusive böcker och läroböcker, som behövs för en god kunskapsutveckling. Bestämmelsen innebär vissa förtydliganden jämfört med paragrafens nuvarande andra stycke. Be- greppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tidsenlig utbildning utgår ur lagtexten. Av tredje stycket framgår liksom att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i special- skolan ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår bland annat att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen ska vara avgiftsfri. Av andra stycket framgår att eleverna ska ha tillgång till de läro- medel och andra lärverktyg, inklusive böcker och läroböcker, som behövs för en god kunskapsutveckling. Bestämmelsen innebär vissa förtydliganden jämfört med paragrafens nuvarande andra stycke. Begreppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tidsenlig utbildning utgår ur lagtexten. Av tredje stycket framgår liksom att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i same- skolan ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår bland annat att ele- verna utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s. 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen ska vara avgiftsfri. Av andra stycket framgår att eleverna ska ha tillgång till de läro- medel och andra lärverktyg, inklusive böcker och läroböcker, som behövs för en god kunskapsutveckling. Bestämmelsen innebär vissa förtydliganden jämfört med paragrafens nuvarande andra stycke. Begreppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tidsenlig utbildning utgår ur lagtexten. Av tredje stycket framgår liksom att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i gymnasie- skolan ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår bland annat att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s. 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen ska vara avgiftsfri. Av andra stycket framgår att eleverna ska ha tillgång till de läro- medel och andra lärverktyg, inklusive böcker och läroböcker, som behövs för en god kunskapsutveckling. Huvudmannen får dock lik- som besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälp- Bestämmelsen innebär vissa förtydliganden jämfört med para- grafens nuvarande andra stycke. Begreppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tidsenlig utbildning utgår ur lagtexten. Av tredje stycket framgår liksom att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i gymnasie- särskolan ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår bland annat att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s. 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen ska vara avgiftsfri. Av andra stycket framgår att eleverna ska ha tillgång till de läro- medel och andra lärverktyg, inklusive böcker och läroböcker, som behövs för en god kunskapsutveckling. Bestämmelsen innebär vissa förtydliganden jämfört med paragrafens nuvarande andra stycke. Begreppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tidsenlig utbildning utgår ur lagtexten. Av tredje stycket framgår liksom att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att utbildningen i den kom- munala vuxenutbildningen ska vara avgiftsfri. I avgiftsfriheten ingår enligt paragrafens nuvarande lydelse bland annat att elever inom svenska för invandrare utan kostnad ska ha tillgång till lärverktyg. Regeringen har i förarbetena till skollagen uttalat att begreppet lärverktyg, som ska kvarstå i lagtexten, beskriver ”de läromedel och den utrustning som används för att eleverna ska nå utbildningens mål” (prop. 2009/10:165 s. 732). Av första stycket framgår liksom att utbildningen i den kom- munala vuxenutbildningen ska vara avgiftsfri, men att regeringen får meddela föreskrifter om avgiftsskyldighet för den som vill genomgå prövning för betyg. Det får också liksom förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Andra stycket, som är nytt, anger att inom utbildning på grund- läggande nivå, inom särskild utbildning på grundläggande nivå och inom svenska för invandrare ska eleverna utan kostnad ha tillgång till de läromedel som behövs för en god kunskapsutveckling. Huvud- mannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg. Bestämmelsen i andra stycket är ny för utbildning på grund- läggande nivå och särskild utbildning på grundläggande nivå, men har för svenska för invandrare sin motsvarighet i paragrafens nu- varande tredje stycke. Tredje stycket, som delvis motsvarar paragrafens nuvarande andra stycke, innehåller bestämmelser om att huvudmannen liksom får bestämma att lärverktyg inom utbildning på gymnasial nivå eller inom särskild utbildning på gymnasial nivå ska anskaffas av eleverna själva eller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar huvudman- nens anskaffningskostnader. Begreppen läromedel och läroböcker införs och begreppet tids- enlig utbildning utgår ur lagtexten. Av fjärde stycket framgår liksom att avgifter inte får tas ut i samband med ansökan om plats. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. 8.2Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel Paragrafen innehåller bestämmelser om statsbidrag för produktion av vissa läromedel. Av första stycket framgår liksom att statsbidrag får lämnas för produktion av läromedel i ämnen där det är brist på lämpliga läromedel. En ändring i sak är att statsbidraget fortsättningsvis även får lämnas för produktion av lärarhandledningar till läromedel i ämnen där det är brist på lämpliga läromedel. En annan ändring i sak är att statsbidraget fortsättningsvis även får lämnas för produktion av läromedel och lärarhandledningar av särskilt god kvalitet. Av andra stycket framgår liksom att statsbidraget endast får lämnas för produktion av läromedel som är avsedda att användas i undervisning som står under tillsyn av , för modersmålsträning i förskolan för barn med annat modersmål än svenska eller för tolkordlistor. Statsbidrag som avses i paragrafen prövas enligt 2 § av , utom när det är fråga om läromedel för elever med funktionsned- sättning. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om statsbidrag till produktion av läromedel för elever med funktionsnedsättning. Av första stycket framgår liksom att frågor om statsbidrag till produktion av läromedel för elever med funktionsnedsättning ska prövas av Specialpedagogiska skolmyndigheten, med den ändringen att begreppet funktionshinder ersätts av begreppet funktionsned- sättning. En ändring i sak är att Specialpedagogiska skolmyndigheten fortsättningsvis även får pröva frågor om statsbidrag till produktion av lärarhandledningar till läromedel för elever med funktionsned- sättning. Av andra stycket framgår liksom att ansökan om sådant statsbidrag som avses i paragrafen görs hos Specialpedagogiska skol- myndigheten. Övervägandena finns i avsnitt 5.8.1. 8.3Förslaget till förordning om ändring i förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Bilagan innehåller bestämmelser om vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen (examensbeskrivning). Ändringen består i att ett nytt krav införs som innebär att för att erhålla en yrkeslärarexamen, grundlärarexamen eller ämneslärarexamen ska studenten visa förmåga att använda och värdera läroböcker, digi- tala läromedel och andra undervisningsmaterial. Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1. 8.4Förslaget till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Paragrafen är ny. Första stycket innehåller en upplysningsbestämmelse som anger att det i 1 kap. 3 §, 3 kap. 2 a §, 15 kap. 17 § och 18 kap. 17 § skol- lagen (2010:800) finns bestämmelser om läromedel i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för att med- dela föreskrifter om kvalitetskriterier för läromedel avsedda för de skolformer som anges i första stycket. Motsvarande bemyndigande införs avseende förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i 5 kap. 16 § skolförordningen (2011:185) samt avseende den kommunala vuxen- utbildningen i 2 kap. 29 § förordningen (2011:1108) om vuxenut- bildning. Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1. 8.5Förslaget till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Paragrafen är ny. Första stycket innehåller en upplysningsbestämmelse som anger att det i 1 kap. 3 §, 3 kap. 2 a §, 9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 § och 13 kap. 10 § skollagen (2010:80) finns bestämmel- ser om läromedel i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för att meddela föreskrifter om kvalitetskriterier för läromedel avsedda för de skolformer som anges i första stycket. Motsvarande bemyndigande införs avseende gymnasieskolan och gymnasiesärskolan i 4 kap. 24 § gymnasieförordningen (2010:2039) samt avseende den kommunala vuxenutbildningen i 2 kap. 29 § för- ordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1. 8.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning Paragrafen är ny. Första stycket innehåller en upplysningsbestämmelse som anger att det i 1 kap. 3 §, 3 kap. 2 a § och 20 kap. 7 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om läromedel i vuxenutbildning. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för att meddela föreskrifter om kvalitetskriterier för läromedel avsedda för vuxenutbildning. Motsvarande bemyndigande införs avseende förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i 5 kap. 16 § skolförordningen (2011:185) samt avseende gymnasieskolan och gymnasiesärskolan i 4 kap. 24 § gymnasieförordningen (2010:2039). Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1. 8.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att det inom ska finnas ett särskilt rådgivande organ, som benämns , vars verksamhet syftar till att elever i förskoleklassen, , grund- särskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan och den kommunala vuxenutbildningen ska ha tillgång till läromedel av god kvalitet samt till att lärare använder läromedel för att stärka elevernas kunskapsutveckling. Andra stycket första punkten reglerar att nämnden ska ansvara för framtagande av kvalitetskriterier för läromedel avsedda för de skol- former som avses i första stycket. Enligt utredningens förslag ska bemyndiganden för att meddela sådana föreskrifter införas i 5 kap. 16 § skolförordningen (2011:185), 4 kap. 24 § gymnasieför- ordningen (2010:2039) och 2 kap. 29 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Andra stycket andra punkten reglerar att nämnden ska bevaka, samla och sprida information om läromedel för de skolformer som avses i första stycket. Andra stycket tredje punkten reglerar att nämnden ska tillföra sakkunskap i strategiska frågor om och föreslå utveck- lingsinsatser avseende läromedel för de skolformer som avses i första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att består av gene- raldirektören, som är ordförande, och högst nio andra ledamöter. Av andra stycket framgår att det i nämnden ska finnas ledamöter som tillsammans besitter kunskap om läromedel för de skolformer som avses i 23 a §, det vill säga alla skolformer inom skolväsendet förutom förskolan. Tredje stycket reglerar att ledamöter som inte är ordförande utses av regeringen för en bestämd tid. Av stycket framgår också att ersät- tare för ordföranden och varje annan ledamot utses i samma ordning. Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1. 8.8Förslagen till förordningar om ändring i följande förordningar om läroplaner: SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251, SKOLFS 2010:255, SKOLFS 2011:144, SKOLFS 2012:101 och SKOLFS 2013:1482 I avsnitt 2.1 respektive 2.2 i ovanstående läroplaner införs en bestäm- melse som innebär att läraren ska organisera och genomföra arbetet så att eleven får använda läromedel på ett sätt som främjar kun- skapsutveckling. I avsnitt 2.4, 2.6 respektive 2.8 i ovanstående läroplaner införs en bestämmelse som innebär att rektor har ansvar för att lärarna får förutsättningar att välja läromedel och lärarhandledningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.7.1 och 6.6.1. 2Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskole- klassen och fritidshemmet i vissa fall, förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall, förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan, förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan, förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen samt förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasiesärskolan. Lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Vuxenutbildningslagen (1984:1118). Skollagen (1985:1100). Högskolelagen (1992:1434). Lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Diskrimineringslagen (2008:567). Språklagen (2009:600). Lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Skollagen (2010:800). Lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. Förordningar och föreskrifter publicerade i Maj:ts kungörelse (1948:613) om granskning av vissa läroböcker. Förordningen (1974:438) om registrering och granskning av vissa läromedel. Förordning (1980:64) om mål och riktlinjer läroplan för . Förordningen (1982:393) om vissa statliga insatser beträffande läromedel. Förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel. Förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m. Högskoleförordningen (1993:100). Grundskoleförordningen (1994:1194). Kommittéförordningen (1998:1474). Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken. Myndighetsförordningen (2007:515). Förordning (2007:1181) med instruktion för och folkminnen. Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förordningen (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier. Förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kultur- tidskrifter och läsfrämjande insatser. Gymnasieförordningen (2010:2039). Förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Förordningen (2011:131) med instruktion för Sameskolstyrelsen. Skolförordningen (2011:185). Förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordningen (2011:398) om särskild utbildning med judiska studier i . Förordningen (2011:556) med instruktion för . Förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordningen (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare. Förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov. Förordningen (2014:134) med instruktion för Myndigheten för delaktighet. Förordningen (2014:1578) med instruktion för . Förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling. Förordning (2015:938) om statsbidrag för handledare i specialpedagogik. Förordningen (2015:1047) med instruktion för . Förordningen (2016:329) om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. Förordningen (2017:532) om studiestartsstöd. Förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbets- marknadspolitiska insatser. Förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förordningen (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Förordningar och föreskrifter publicerade i Statens skolverks författningssamling Förordningen (SKOLFS 1994:1) om läroplan för det obligatoriska skolväsendet förskoleklassen och fritidshemmet. Förordningen (SKOLFS 1994:2) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna. Förordningen (SKOLFS 1997:1) om ersättning för elever i specialskolan. Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter (SKOLFS 2010:16) om statsbidrag till produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklasser och fritidshemmet i vissa fall. Förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grund- särskolan. Förordningen (SKOLFS 2011:62) om ersättning för elever i same- skolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan. föreskrifter (SKOLFS 2011:142) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasie- skolan. Förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxen- utbildningen. Förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasie- särskolan. Föreskrifter och allmänna råd publicerade i och författningssamlingar föreskrifter och allmänna råd (AFS 2015:4) om organisatorisk och social arbetsmiljö. föreskrifter (SCB-FS 2016:17) om kvalitet för den officiella statistiken. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. konvention om med- borgerliga och politiska rättigheter. konvention om barnets rättigheter. konvention om rättig- heter för personer med funktionsnedsättning. dom i mål C-311/18 (Schrems II). Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 1593-19. Förvaltningsrättens i dom i mål nr 16843-19. 1936:143 Angående granskning av läroböcker. 1990/91:18 Ansvaret för skolan. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. 1997/98:94. Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. 1999/2000:10. Ett reformerat studiestödssystem. 2003/04:1 Budgetpropositionen . 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt – regeringens strategi för de nationella minoriteterna. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2013/14:160 Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktions- hinderspolitiken. 2017/18:1 Budgetpropositionen . 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla. 2017/18:218 Behandling av personuppgifter på utbildnings- området. 2017/18:299. Genomförande av webbtillgänglighetsdirektivet. 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030. 2020/21:1 Budgetpropositionen . SOU 1935:45 Utredning och förslag rörande läroböcker vid allmänna läroverk och folkskolor m.fl. undervisningsanstalter. SOU 1947:51 Betänkande om granskning och antagning av läroböcker. SOU 1971:91 Samhällsinsatser på läromedelsområdet. SOU 1980:15 Läromedlen i skolan. SOU 2003:15 Läromedel specifikt.