sou · H9B380 · 2021-10-08 00:00:00 — Frågan om privata sjukvårdsförsäkringar och den svenska välfärds- modellen tas upp i avsnitt 12.3. Där beskrivs kortfattat tre olika väl- färdsmodeller, utmaningar som den nordiska välfärdsmodellen står inför samt en forskningsdiskussion om huruvida marknadsreformer och den ökade privatiseringen som genomförts i välfärden underminerar modellen. Den refererade forskningen diskuterar om fortfarande har en nordisk välfärdsmodell med en generell offentligt finansierad välfärd av hög kvalitet som fördelas efter behov. Det finns tecken på att vi är på väg mot en grundtrygghetsmodell. Andra forskare pekar på en utveckling mot en korporativistisk modell där yrkestillhörighet eller fackförbunds- tillhörighet spelar stor roll för vilken välfärd du har tillgång till. Utredningen drar dock inga slutsatser från detta utan hävdar att frågan om välfärdssystemets funktion och utformning är ”politisk”, och därmed inte del av utredningens uppdrag. Utredningen skriver: ”Vilket välfärdssamhälle ett land vill ha och vilka för- och nackdelar som finns med de olika modellerna är en politisk fråga som inte är föremål för denna utrednings uppdrag.” Trots att direktivet tydligt pekar ut oron för att de privata sjuk- vårdsförsäkringarna urholkar den tillit som är en förutsättning för att det svenska välfärdssystemet ska fungera, vill utredningen alltså inte befatta sig med frågan. Den forskning som beskriver undermi- neringen av välfärdsmodellen visar att inget politiskt parti i öppet har argumenterat för att ska byta välfärdsmodell. Det har därmed inte funnits ett väljarstöd för ett sådant systemskifte. Utvecklingen har skett genom en kombination av underlåtelse att ta beslut, som att resurstilldelningen till hälso- och sjukvården inte motsvarar behoven, och skiktning, det vill säga att ett marknads- system med en annan logik har lagts på den generella välfärden som fördelas efter behov och långsamt ätit sig in i den och förändrat välfärdsmodellen. Utredningens tolkning av direktivet leder till att utredningen inte ser tilliten till hälso- och sjukvårdssystemet som en central del av sitt uppdrag utan som ett intresse som ska vägas mot flera andra, som enskildas självbestämmanderätt att få teckna en privat sjukvårdsför- säkring, arbetsgivarens intresse av att teckna försäkringar till sina anställda för att om möjligt minska deras sjukfrånvaro och försäk- ringsbolagens och vårdföretagens intresse av ekonomisk stabilitet och vinster. Vård på lika villkor? Att vården ges på lika villkor är grundläggande för jämlik hälsa, utjämnade av hälsoklyftor4 och för tilliten till den offentligt finan- sierade hälso- och sjukvården. Exemplet med en försäkringspatient som får en remiss till offentligt finansierad vård snabbare än den som sökt vård via den offentligt finansierade vården finns med i utred- ningen. Det hade varit rimligt att utredningen hade gått vidare med frågan om detta är förenligt med en vård på lika villkor och föreslagit författningsförslag eller andra åtgärder som säkerställer att försäk- ringspatienter inte får snabbare tillgång till vård eller bättre vård i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården, som det står i uppdraget. Men utredningen resonerar inte om ”remissgenvägen” är förenlig med en vård på lika villkor. De konstaterar bara att detta inte strider mot kravet på att den som har störst behov ska ha före- 4SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. träde till vården, eftersom den bestämmelsen gäller först när behovet är prövat. Även när det gäller frågan om en vårdgivare får ha olika tids- gränser för offentligt finansierade patienter och försäkringspatienter väljer utredaren att enbart fokusera på om att den som har det största behovet ska ges företräde, inte målsättningen om en vård på lika villkor för hela befolkningen. Utredningen gör följande tolkning av lagstiftning och förarbeten: ”Utredningen kan inte finna stöd för att vårdgivare inte får an- vända olika väntetider/tidsgränser för patienterna så länge den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ges företräde till vår- den. Först när den bestämmelsen är uppfylld kan vårdgivaren till- lämpa de olika regler och avtalsvillkor om tidsgränser som gäller för vården.” (avsnitt 8.8.2) Med den tolkning utredningen gör av behovs- och solidaritets- principen kan alltså privata vårdgivare fortsätta att ha olika tids- gränser för försäkringspatienter och offentligt finansierade patien- ter, så länge de vid mottagningen aktuella patienterna med det största bedömda behovet ges företräde. Utredningens förståelse för behovs- och solidaritetsprincipen innebär att man ser den endast som en lokal prioriteringsregel, medan plattformens avsikt var att anvisa hur prioriteringar även på övergripande nivå ska gå till. Om utredningens tolkning stämmer, så är stödet för en vård på lika villkor alldeles för svagt och behöver förstärkas. Utredningen har ett utrymme i sitt direktiv för att göra det, men nöjer sig med att slå fast att olika väntetider är tillåtet. Agera snabbt, innan det är för sent! Den oftast återkommande slutsatsen i utredningen är att det saknas kunskap och myndighetsdata om privata sjukvårdsförsäkringar i och vilka effekter de har. Eftersom försäkringarna finansie- rar mindre än en procent av vården (dock betydligt större andel av specialistvård inom några specialiteter och i storstadsområdena) har försäkringarna än så länge förmodligen begränsad direkt påverkan på hälso- och sjukvården i . Ökningen av privata sjukvårds- försäkringar är dock ett globalt fenomen och det finns lärdomar att dra från andra länder. Flera lärdomar samt rekommendationer framåt presenterades på den policydialog med forskare från WHO och European Observa- tory on som anordnades för utred- ningen . Utredningen beskriver policydialogen i av- snitt 10.8.3. Referatet är missvisande, eftersom huvudbudskapet (att det finns stor anledning att agera snabbt innan utvecklingen gör området inte längre möjligt att reglera) inte tydligt framgår. Dagen efter policydialogen anordnade Arena och LO ett webinarium med delvis samma forskare5. Forskaren , en av redaktörerna till boken – History, Politics and Performance, utgiven av European Observatory on 2020, kon- staterade att privata sjukvårdsförsäkringar utmanar offentligt finan- sierad hälso- och sjukvård. Det går att förutse utifrån både ekono- misk teori och utvecklingen i andra länder. Från ekonomisk teori vet vi att privata sjukvårdsförsäkringar leder till ineffektiv och ojämlik resursfördelning då försäkringsbolag välkomnar försäkringstagare med låg risk för sjukdom, och undviker kunder med hög risk att bli sjuka. Internationell erfarenhet från länder där marknaden för privata sjukvårdsförsäkringar har växt visar att politiken ofta är för svag för att lyckas reglera försäkringarna och hantera de starka ekonomiska intressen som är förenade med för- säkringarna. I flera länder motsätter sig försäkringsbolag och vård- företag reformer för att skapa en jämlik, behovsbaserad vård. Forskarna konstaterade att i en internationell jämförelse har fortfarande en mycket liten marknad för privata sjukvårds- försäkringar. Om låter marknaden växa kommer vi få pro- blem med jämlikhet och effektivitet i hälso- och sjukvården. För att problemen inte ska bli allt för stora krävs regleringar som få länder har lyckats införa. De här regleringarna måste införas innan försäk- ringarna har växt sig så stora att det blir politiskt omöjligt. pekade på flera möjliga regleringar för att begränsa efterfrågan på privata sjukvårdsförsäkringar. Helt grund- läggande är att se till att väntetiderna i den offentligt finansierade vården kortas, men det är inte tillräckligt. Det är viktigt att försäk- 5Webinariet ”Är privata sjukvårdsförsäkringar ett hot mot vård efter behov?” går att se i efterhand på LOs och Arena hemsidor. På Arena hemsida finns en översättning av inledningskapitlet i boken – History, Politics and Performance, ”Varför privata sjukvårdsförsäkringar?”. Hela boken går att läsa via Open access på . ringarna inte understöds med skatteavdrag. Hon menade att det är nödvändigt att göra försäkringarna mindre intressanta för vård- givare, till exempel genom att förbjuda vårdgivare att ta emot både offentligt finansierade och privat finansierade patienter, sätta ett tak på hur stor andel försäkringspatienter en vårdgivare som tar emot offentligt finansierade patienter får ta emot eller ha krav på att för- säkringsfinansierad vård och offentligt finansierad vård inte får utföras i samma lokaler. Hon nämnde också åtgärder som minskar försäkringsbolagens möjlighet att erbjuda försäkringar med kortare väntetider till vård, till exempel begränsningar av vad försäkringarna får innehålla eller krav på att försäkringarna inte lovar kortare vänte- tider än i den offentligt finansierade vården. Det här är åtgärder som utredningen hade kunnat utreda och formulera förslag om. I stället skriver utredningen att försäkringarna behöver regleras och att utredningens förslag på bättre datainsam- ling och mer kunskap kan vara ett första steg mot reglering. Detta stämmer, och förslagen som ska medge bättre data och ökade till- synsmöjligheter är relevanta. Problemet är att det kommer gå innan förslagen är genomförda och så pass mycket data har sam- lats in att det går att dra säkra slutsatser om effekterna i . Dessutom visar de internationella erfarenheterna att när effekterna av privata sjukvårdsförsäkringar är så stora att de går att mäta är risken stor att det är det är politiskt möjligt att införa regleringar. Vi uppfattar sammanfattningsvis att Utredningen om privata sjukvårdsförsäkringar, S 2020:13 genomfört sitt arbete med nog- grannhet, men att utredningens resultat är ofullständigt eftersom man valt en alltför smal tolkning av uppdraget, och på så sätt und- vikit analyser, ställningstaganden och förslag som i sak och inom en rimlig tidshorisont skulle innebära att möta upp de i utredningens direktiv uttryckta farhågorna för en utveckling bort från behovs- styrd vård på lika villkor för hela befolkningen och på väg mot en efterfrågestyrd ojämlik vård, där patientens samhällsställning och ekonomi blir styrande. Att möta och mota en sådan utveckling i tidigt skede är också viktigt i ljuset av att det saknas stöd bland politiska partier och i väljarkåren för ett omfattande systemskifte inom hälso- och sjukvården. Vi har som medlemmar i utredningens expertgrupp vid uppre- pade tillfällen under arbetets gång via muntliga och skriftliga kom- mentarer försökt påverka arbetets inriktning, vilket tyvärr inte fått avsedda effekter. Bakgrunden till att denna utredning tillsattes är viktig: frågan om hot mot en hälso- och sjukvård av hög kvalitet som fördelas till befolkningen utifrån medicinska behov. Eftersom S 2020:13 inte levererar svar på frågan om hur hotet ska hanteras anser vi att en begränsning av privata sjukvårdsförsäkringars påverkan på offentligt finansierad hälso- och sjukvård bör utredas ånyo, och då med direk- tiv som lämpligen utformas än tydligare vad avser frågeställningens natur och innehåll. Ds 2016:28, Driftsformer för universitetssjukhus. Ds 2016:29, Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Dir. 1992:8, Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Dir. 1992:12, Åtgärder för att stärka den lokala demokratin. Dir. 2015:60, En kommission för jämlik hälsa. Dir. 2015:92, Offentlighetsprincipen i offentligt finansierad privat utförd vård och omsorg samt utbildning inom vissa skol- och utbildningsformer. Dir. 2017:128, Ordning och reda i vården. Dir. 2020:81, Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Dir. 2020:83, Begränsning av privata sjukvårdsförsäkringars påverkan på offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Lagrådets yttrande, Utdrag ur protokoll vid sammanträde . 1964:10, Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till lag om införande av m.m. 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. 1975/76:209, om ändring i regeringsformen. 1981/82:97, om hälso- och sjukvårdslag, m.m. 1981/82:142, om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet). 1984/85:77, om koncession för försäkringsrörelse. 1985/86:154, om tjänsteexport. 1986/87:46, om beskattning av förmån av fri bil. 1992/92:43, Ökad konkurrens i verksamhet. 1993/94:117, Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1993/94:189, biståndsverksamhet. 1994/96:182, Beskattning av fri hälso- och sjukvård samt vissa andra förmåner. 1995/96:176, Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården. 1996/97:19, Beskattning av bilförmån, m.m. 1996/97:60, Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. 1997/98:108, Hälsodata- och vårdregister. 1997/98:109, Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. 2000/01:36, Sjukhus med vinstsyfte. 2000/01:42, Kommuner och landsting i internationell samverkan. 2000/01 :147, Offentliganställdas bisysslor. 2004/05:89, Behörigheten för läkare i enskilda verksamhet, m.m. Prop. 2004/05:145, Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus. 2005/06:63, Anmälningsskyldighet, säkerhet och tillsyn inom psykiatrisk tvångsvård. 2006/07:52, Driftsformer för sjukhus. 2007/08:107, Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 2007/08:126, m.m. 2008/09:21, Kommunala kompetensfrågor m.m. Prop. 2008/09:29, Lag om valfrihetssystem. 2008/09:74, Vårdval i primärvården. 2008/09:160, Samordnad och tydlig tillsyn av . 2009/10:67, Stärkt ställning för patienten – vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning. 2009/10:80, En reformerad grundlag. 2009/10:210, Patientsäkerhet och tillsyn. 2012/13:143, Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna. 2013/14:106, Patientlag. 2013/14:118, Privata utförare av verksamhet. 2016/17:43, En ny hälso- och sjukvårdslag. 2016/17:58, Uppgifter på individnivå i arbetsgivar- deklarationen. 2016/17:166, Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård. 2016/17:167, Driftsformer för universitetssjukhus. 2016/17:171, En ny kommunallag. 2017/18:40, En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården. 2017/18:83, Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti. 2017/18:131, Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård. 2017/18:158, Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. 2017/18:159, Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verk- samhet. 2017/18:165, Effektivare sanktioner i livsmedelskedjan. 2018/19:142, Statistik på upphandlingsområdet. 2019/20:164, Inriktningen för en nära och tillgänglig vård –en primärvårdsreform. 2020/21:1, Budgetproposition . 2002/03:22, Återkallelse av propositionen Sjukhus med vinstsyfte; förlängd giltighet av lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan (prop. 2002/03:9). Regeringsbeslut, Uppdrag att stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov samt följa och analysera väntetider i hälso- och sjukvården, S2020/05634/FS (delvis). Regeringsbeslut, Uppdrag att kartlägga datamängder av nationellt intresse på Hälsodataområdet, S2021/05369 (delvis). Regeringsbeslut, Uppdrag att utveckla förutsättningar för insamling av väntetidsdata, S2021/06332 (delvis). 1996/97:SoU14, Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. 1996/97:186. 2000/01:SoU6, Sjukhus med vinstsyfte. 2000/01:SoU11, Sjukhus med vinstsyfte (förnyad behandling). 2000/01:122. 2004/05:SoU18, Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus. 2004/05:300. 2006/07:SoU11, Driftsformer för sjukhus. 2006/07:152. 2016/17:SoU21, Driftsformer för universitets- sjukhus. 2016/17:323. 2016/17:SoU22, Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård. 2016/17:284. 2017/18:FiU44, Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skol- lagsreglerad verksamhet. 2017/18:357. 2020/21:SoU16, m.m. Rskr. 2020/21:327. SOU 1958:15, Hälsovård och öppen sjukvård i landstingsområdena. Betänkande av av hälso- och sjukvården i riket. SOU 1975:75, Medborgerliga fri- och rättigheter – Regeringsformen. Betänkande av fri- och rättighetsutredning. SOU 1995:5, Vårdens svåra val. Betänkande av Prioriterings- utredningen. SOU 2000:80, Offentligt anställdas bisysslor. SOU 2001:8, Prioriteringar i vården – Perspektiv för politiker, profession och medborgare. Betänkande av Prioriterings- delegationen. SOU 2001:57, Välfärdens finansiering och fördelning. Betänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. SOU 2002:31, Vinst för vården. Betänkande av utredningen ägarformer vinst och demokrati. SOU 2003:23, Vårda vården - samverkan, mångfald och rättvisa. Betänkande av utredningen ägarformer vinst och demokrati. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2008:125, En reformerad grundlag. Betänkande av Grund- lagsutredningen. SOU 2012:75, Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läke- medels- och apoteksmarknaden. Delbetänkande av Läkemedels- och apoteksutredningen. SOU 2013:2, Patientlag. Delbetänkande av Patientmakts- utredningen. SOU 2013:23, Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn Delbetänkande av Läkemedels- och apoteksutredningen. SOU 2013:38, Vad bör straffas?. Betänkande av Straffrätts- användningsutredningen. SOU 2013:53, Privata utförare – kontroll och insyn. Delbetänkande av Utredningen om kommunallag för framtiden. SOU 2014:23, Rätt information på rätt plats i rätt tid. Betänkande av Utredningen om rätt information i vård och omsorg. SOU 2015:7, Krav på privata aktörer i välfärden. SOU 2016:37, Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumen- tskydd. Betänkande av Utredningen om rätten till en person- försäkring. SOU 2016:62, Ökad insyn i välfärden. Betänkande av Utredningen om ökad insyn i välfärden. SOU 2016:78, Ordning och reda i välfärden. SOU 2017:37, Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Betänkande av Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden. SOU 2017:38, Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och upp- följning. SOU 2017:48, Kunskapsbaserad och jämlik vård - Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. Betänkande av Utredningen om ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården. SOU 2018:39, God och nära vård En primärvårdsreform. Delbetänkande av utredningen utveckling för god och nära vård. SOU 2018:48, En lärande tillsyn Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. Delbetänkande av Tillitsdelegationen. SOU 2018:52, Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård-och omsorgsanalys. Betänkande av Socialdataskydds- utredningen. SOU 2018:89, Tydligare ansvar och regler för läkemedel. SOU 2019:15, Komplementär och alternativ medicin och vård – säker- het, kunskap, dialog. SOU 2019:29, God och nära vård Vård i samverkan. Delbetänkande av Utredningen utveckling för god och nära vård. SOU 2019:42, Digifysiskt vårdval Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Slutbetänkande av utredningen för en mer jämlik vård. SOU 2019:56, Idéburen välfärd. Betänkande av Utredningen om Idéburna aktörer i välfärden. SOU 2020:15, Strukturförändring och investering i hälso- och sjuk- vården – lärdomar från exemplet NKS. Slutbetänkande av Utred- ningen om offentligt-privat samverkan, styrning och kontroll. SOU 2020:19, God och nära vård En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Delbetänkande av utredningen utveckling för god och nära vård. SOU 2020:36, Ett nationellt sammanhållet system för kunskaps- baserad vård – ett system, många möjligheter. Betänkande av utredningen kunskapsstyrning. SOU 2020:44, Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Betänkande av Kommittén om Grundlagsskadestånd. SOU 2020:46, En gemensam angelägenhet. Betänkande av Jämlik- hetskommissionen. SOU 2020:80, Äldreomsorgen under pandemin. SOU 2021:4, Informationsöverföring inom vård och omsorg. Delbetänkande av Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg. SOU 2021:59, Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. Delbetänkande av Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. SOU 2021:71, Riksintressen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur. Betänkande av Utred- ningen om ökade förutsättningar för hållbara investerings- projekt i framtidens hälso- och sjukvård. , S., Marchildon, G. och Merkur, S. – Health system review, in Transition, Vol. 22, No 3. 2020, North American Observatory on , och European Observatory on . ., Vården är värd en bättre styrning, SNS, 2020. och Childress JF., Principles of biomedical ethics, , 2001. ., Exploring Paths of in the Digital Healthcare –A Socio-Legal Study of Swedish Online Doctors, doctors- avhandling, , 2021. . och ., Universalism in Welfare Policy: The Swedish Case beyond 1990, Social Inclusion, 2020, Volume 8, Issue 1. ., NPM i välfärdsstaten: hotas universalismen? Statsvetenskaplig tidskrift, årgång 118, 2016. Borchsenius, V. och , J. V. (2010), Er sundhedsforsikrede mindre syge end uforsikrede?, Forsikring & Pension, Analys- rapport 2010:6. sygeforsikring, Årsrapport , 2020. Eckerberg, P. J., Vad är försäkring, egentligen? Juridisk Publikation 2/2010 s. 151–173. ., Three worlds of welfare capitalism, : , 1990. European Observatory on , Voluntary health insurance in Europe – Country experience, 2016. European Observatory on , – History, Politics and Performance, 2020. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Rapport 2014:5, Konkurrens, kontrakt och kvalitet – hälso- och sjukvård i privat regi. , Rekommendation om vaccination mot covid-19, . Företagarna, och rehabiliteringsplaner, . Grepperud, S., Private behandlingsforsikringer – status og mulige konsekvenser på effektivitet og fordeling, Working paper 2018:2, , 2018. Grøndahl, I., Naturalytelser – skattepliktig eller ikke?, , 2021. , Analys av regelverket för tillståndsprövning – Slutrapport av regeringsuppdrag, 2021-4. , Budgetunderlag 2022–2024, , 2021-3. , Förslag till åtgärder gällande oseriösa assistansanordnare, . , Förstudie – Prioritering av patienter hos privata vårdgivare som tar emot både offentligt och försäkringsfinansierade patienter, . (förstudie .) , Mot ett datadrivet arbetssätt – En analys av möjligheterna att förenkla ägar- och ledningsprövningen och tillgängliggöra omsorgsregistret, . , Regeringsuppdrag att bidra till lärande under utbrottet av covid-19 och inför framtida sjukdomsutbrott, delrapport . (delrapport .) , Tillsyn av tillgänglighet i hälso- och sjukvården – Slutredo- visning av regeringsuppdrag att beskriva risker med bristande tillgänglighet och lämna förslag på hur tillsynen kan utvecklas. , Vad har sett 2020? Iakttagelser och slutsatser om vårdens och omsorgens brister för , . Katalys, Privata sjukvårdsförsäkringar bryter mot lagen, Katalys No 84, 2020. Keskimäki, I., Tynkkynen, L., Reissell, E., Koivusalo, M., Syrjä, V., Vuorenkoski, L., Rechel, B., och Karanikolos, M. – , in Transition, Vol. 21, No. 2, 2019. European Observatory on . , Regioners upphandlingar av vårdpersonal –En uppföljning av utvecklingen , Rapport 2020:4. , L., , P. och , U. Health insurance for the healthy? Voluntary health insurance in . Health Policy 123, s. 737–746, 2019. , L., Blomqist, P. och , U. Does voluntary health insurance reduce the use of and the willingness to finance public health care in ?, Health Economics, Policy and , 2021. ., Indirect and Invisible Regulations in : A Driving Force behind the of in , The of Political and Social Science, 691, 2020. Lerwall, L., Rapport till SMER, Egen- och medfinansiering i vården, . LO, PTK och , Hur använder företag arbets- miljö- och hälsotjänster för att förebygga och åtgärda arbets- relaterad ohälsa?