sou · H9B372 · 2021-09-07 00:00:00 — UHR fick 2016 i uppdrag att analysera konsekvenser av en mer flexibel användning av högskoleprovets två delar (de kvantitativa och verbala delarna) och hur det skulle påverka antagningen till olika utbildningar. UHR genomförde en analys av hur antagningen skulle påverkas av olika viktningar av de två delarna, bland annat vad gäller kön, ålder och betygsvärde. Simuleringar gjordes med fokus på de sex mest sökta utbildningarna ; sjuksköterske-, socio- nom-, psykolog-, jurist-, förskollärar- och läkarutbildningar. UHR går i sin analys igenom olika scenarion för att se vilka effekter det skulle kunna få på antagningen vid olika viktning. UHR:s slutsats är att antalet platser som finns att fördela i antagningen inte förändras av en ändring inom en specifik urvalsgrupp, utan det som ändras är vilka som antas. UHR konstaterade också att en stor del av de som söker inte påverkas av en viktning. fick UHR i uppdrag av regeringen7 att genomföra en försöksverksamhet med viktade högskoleprovsresultat. Viktningen innebär att den ena provdelen tillmäts större vikt än den andra vid urvalet till ett begränsat antal utbildningar. Syftet med försöket är bland annat att se om viktningen kan öka högskoleprovets prognosförmåga för studieframgång. ; , och deltar i försöket som pågår. I antagningen omfattas civilingenjörsutbildningarna och socionomutbildningarna. deltar även med psykologprogrammet och med sjuksköterskeutbildningen. Den som söker någon av dessa utbildningar får sitt högskoleprovsresultat viktat. UHR ska redovisa upp- 5SOU 2017:20 Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. 6I proposition 2017/18:204 Fler vägar till kunskap. draget med viktade högskoleprovsresultat till regeringen . Syftet med högskoleprovet är som redovisats att det så rättvist som möjligt ska rangordna de sökande med avseende på förväntad studieframgång. UHR genomförde en analys 2013 kring lägsta gränsvärde för högskoleprovet för att se om ett sådant borde införas för att tydligare koppla högskoleprovsresultatet till prestation i utbildningen. UHR konstaterar att eftersom regleringen i högskoleförordningen är skriven så att en tredjedel måste antas baserat på sitt högskoleprovsresultat, så har det för vissa utbildningar resulterat i att samtliga sökande (och därmed ofta sökande med mycket låga resultat) i högskoleprovsgruppen antas, trots att det finns konkurrens i betygsgruppen. Förskollärarutbildningarna är exempel på utbildningar där låga högskoleprovsresultat har räckt för att antas i högskoleprovsgruppen, i vissa fall så lågt som 0.05 eller strax däröver. genomförde ett begränsat försök med lägsta gränsvärde . I övrigt har inte resultaten från analysen tagits vidare. 4 Vem skriver högskoleprovet? 4.1Antal anmälda, skrivande, ålder anmälde sig mellan 49 000 och 75 000 personer till respektive provtillfälle. Det är fler personer som anmäler sig till provet än hösten och den största gruppen anmälda är de som fyller 18 eller proven ges. Högskoleproven och genomfördes med vissa begränsningar till följd av covid-19-pandemin, vilket påverkade antalet anmälningar. För högskoleprovet , som ställdes in sent, registrerades anmälningar. Av de anmälda brukar falla bort och inte skriva provet vilket innebär att antalet skrivande är något lägre än antalet anmälda. Till högskoleprovet föll av de anmälda bort. I tabell 4.1 redovisas antalet anmälningar per provtillfälle och lärosäte för perioden . Tabell 4.1 Antal anmälda per högskoleprovstillfälle Antal anmälda 2018–2021 1Provet ställdes in , och anmälningsavgift betalades tillbaka. 2Första gången provet genomfördes med restriktioner (ålder). 3Anmälda fördelades över två provtillfällen. Vem skriver högskoleprovet? Källa: UHR. Vem skriver högskoleprovet? Av de som anmäler sig är de i åldern 18–flest vilket framgår av följande tabell. 18-åringarna anmäler sig i första hand när högskoleprovet ges en höst och 19-åringarna när högskoleprovet ges en vår. Det hänger samman med att många anmäler sig när de går på gymnasiet. Efter 18–19-åringarna är åldersspannet 20–störst. Endast av de anmälda är eller äldre. För anmälningar fanns en begränsning så att endast de som inte skrivit provet tidigare kunde anmäla sig och infördes en åldersbegränsning vilket innebar en begränsning för anmälningar till de som fyllde eller var äldre. Tabell 4.2 Andel anmälda per ålderskategori 2018–2021 Andel anmälda av totala antalet anmälda Källa: UHR. Det finns möjlighet att genomföra högskoleprovet med anpassningar för individer med vissa funktionsvariationer. Det är till stor del upp till varje provanordnande lärosäte att närmare bestämma om anpassning av prov till individer med funktionsvariation. Det sker en samverkan mellan lärosäten och viss reglering finns från UHR i form av föreskrifter. De vanligaste anpassningarna är för personer med dyslexi respektive synskada. Anpassning för synskadade ger möjlighet att använda punktskrift/(format för inläsning). Antalet anpassade prov för synskadade varierar mellan åren och mellan lärosäten. 4Provet ställdes in . Vem skriver högskoleprovet?SOU 2021:72 Källa: UHR. 4.3Provanordnare och provorter varierar De provanordnande lärosätena genomför högskoleprovet på flera orter (provorter). Det är varje lärosäte som beslutar om på vilka orter provet ska ges. Anmälan från en individ att skriva högskoleprovet sker med angivande av provort. I nedanstående tabell över antal anmälda per provort redovisas hur det såg ut . Det är generellt små variationer mellan åren i antalet anmälda per provort. En provort kan dock falla bort mellan provtillfällena om inte någon anmält sig till provorten. Till vårens högskoleprov anmälde sig totalt drygt 67 000 personer till att skriva högskoleprovet exklusive högskoleprovet utomlands. Provet anordnades på totalt 114 provorter i över 2 000 provlokaler. (och särredovisas inte: se kommentar nedan). SOU 2021:72Vem skriver högskoleprovet? Antal anmälda per provort Antal anmälda per provort Vem skriver högskoleprovet?SOU 2021:72 SOU 2021:72Vem skriver högskoleprovet? Källa: UHR. Vem skriver högskoleprovet? Den absolut största provanordnaren var med 19 641 anmälda. Den minsta provanordnaren var med 727 anmälda. De som anmäler sig till att skriva i och fördelas på olika provorter/provlokaler baserat på deras postnummer vilket innebär att de inte kan välja provort på samma sätt som för andra provanordnare. Det finns av den anledningen ingen uppdelning av anmälda per provort för och i tabellen. Den provanordnare som hade flest provorter var med elva provorter. Det är mycket stor spridning mellan provorter i antalet anmälda. Flest anmälda hade provorten med provanordnare med 2 959 anmälda och minst antal anmälda hade provorten med provanordnare , med 14 anmälda. 37 provorter av 114 (ej inkluderat och ) hade mindre än 100 anmälda och av dessa hade 15 provorter 50 eller färre anmälda. Högskoleprovet anordnas traditionellt på ett antal orter utomlands. UHR beslutar om provorter utomlands och genomför provet på dessa orter. Eftersom genomförandet av högskoleprovet under provdagen innefattar myndighetsutövning är det nödvändigt att myndighetsdeltagande säkerställs. Detta sker normalt för proven utomlands genom att UHR sänder ut huvudansvarig provhandläggare till den aktuella provorten. I vissa fall har UHR kunnat komma överens med en annan myndighet som har närvaro på orten vilket då inneburit att personal från den myndigheten kunnat vara huvudansvarig provhandläggare. Ett exempel på det är i , där kriminalvården svarat för huvudansvarig provhandläggare. För har genomfört provet. och fram till covid-19-pandemin har högskoleprovet genomförts på detta sätt utomlands men det är stor spridning i antalet anmälda till varje provort där och är störst. Det är betydligt fler skrivande än hösten. SOU 2021:72Vem skriver högskoleprovet? Antal anmälda till varje prov utomlands Källa: UHR. Vid varje lärosäte finns en antagningsordning som enligt 6 kap. 3 § högskoleförordningen beslutas av högskolestyrelsen. I antagningsordningen beskrivs de föreskrifter som högskolan tillämpar i fråga om ansökan, behörighet, urval och antagning och om hur beslut fattas och kan överklagas. Vid genomgång av antagningsordningar för ett antal lärosäten framgår att lärosätena har olika upplägg även om alla de statliga lärosätena följer regleringen i högskoleförordningen. Av UHR:s antagningsstatistik framgår det också tydligt att lärosäten generellt vid urval antar 2/3 på betyg och 1/3 på högskoleprov5 och den bilden bekräftas av UKÄ som 2020 fick i uppdrag att kartlägga förekomsten av lokalt anpassade antagningsgrunder. I den rapport som publicerades 20216 konstaterades att lärosätena använder lokalt beslutade urvalsgrunder i begränsad omfattning. 6UKÄ Kartläggning och analys av lärosätenas användning av lokalt beslutade urvalsgrunder, diarienummer 111-42-20. Vem skriver högskoleprovet? programutbildningar på grundnivå7 användes lokala antagningsgrunder på enbart 128 av dessa spritt över 28 lärosäten (exklusive konstnärliga högskolor). I de fall lokalt anpassade urvalsgrunder nyttjas, används ofta prov för att göra urval. Lärosätena uppger att det är för att testa vissa specifika kunskaper. Rapporten konstaterar också att personer som antas genom lokalt beslutade urvalsgrunder har högre sannolikhet att ta examen jämfört med de som antas i andra urvalsgrupper. De enskilda utbildningsanordnarna behöver inte följa högskoleförordningens regler om urval men använder ändå oftast högskoleprovet i sitt urval. exempelvis antar till många av sina program med fördelning på betyg och på högskoleprov. Antagningssystemet till högskolan är komplext vilket gör att det är svårt att göra analyser av hur systemet för urval slår på individnivå vid antagning till en utbildning. Om en individ har både ett gymnasiebetyg och högskoleprovsresultat (vilket flertalet i högskoleprovsgruppen har) så kan individen potentiellt antas i båda urvalsgrupperna och om hen har tillräckliga resultat i båda, är det slumpmässigt i vilken man antas. Det är komplicerat att avgöra om en person som antas i en urvalsgrupp också skulle ha antagits i en annan grupp. UHR har analyserat hur avgörande resultatet från högskoleprovet varit för fortsatta studier –2019. (VT2019) antogs 70 187 personer till högre utbildning. 24 567 () av dessa antogs på sitt högskoleprovsresultat. Majoriteten av de antagna totalt sett är kvinnor, och i betygsgruppen utgör kvinnor av de som antas medan de i högskoleprovsgruppen (HP-gruppen) utgör strax av det totala antalet antagna8. Analysen visar också att direktövergången till högre utbildning efter genomfört högskoleprov minskar . Den åldersgrupp som har högst andel övergång till högskolan direkt efter genomfört högskoleprov är 21-åringarna där som 7En programutbildning på grundnivå vänder sig till nybörjare och omfattar minst 120 högskolepoäng. 8UHR rapport, diarienummer 1.1.1-00633-2019. Vem skriver högskoleprovet? genomförde provet sökte till högskolan ht 20199. Bland de som skriver provet minskade direktövergången till högre utbildning efter genomfört högskoleprov. UHR kan inte redogöra för anledningen till att den minskar. När UHR utökade uppföljningstiden och tittade på övergången efter genomfört högskoleprov visade det sig att det är 18-åringarna och de som är eller äldre som hade mindre benägenhet att söka till högskolan . av alla skrivande har dock sökt till högre utbildning från högskoleprovstillfället. UHR har i en analys av resultaten –2019 gjort en mer djuplodande analys av antagningen till juristprogrammen på sju lärosäten. Det konstateras att till juristutbildningen vid , , , och skulle 80–av de som antogs i HP-gruppen, inte ha antagits på sina betyg. Vid och skulle en så stor andel som av de antagna i HP-gruppen inte ha antagits i betygsgruppen. Majoriteten som antas i högskoleprovsgruppen är män medan bland de som antas på sitt gymnasiebetyg är majoriteten kvinnor. Enligt UHR:s analys framgår det således att den grupp som mest drar fördel av högskoleprovet i detta exempel är män. UHR har gjort en motsvarande analys av sökande till läkarprogrammen. Två tredjedelar av de sökandet till de sju läkarprogrammen var kvinnor. Även i detta fall påverkar antagningen inom män positivt och fler män antas än om enbart betygsurval hade använts. Läkarprogrammet skiljer sig något åt från antagningen till juristprogrammet, på så sätt att lärosätena i många av dessa fall använder sig av möjligheten att anta på andra meriter än högskoleprov och betyg, men för att komma vidare i den processen krävs ofta ett högskoleprovsresultat. 9Rapport 2020:4 UHR. 5Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin 5.1Reglering av genomförandet av högskoleprovet 5.1.1Högskoleprovets reglering i högskoleförordningen Högskoleförordningens bestämmelser är tillämpliga på universitet och högskolor med staten som huvudman. Högskoleprovet regleras i 7 kap. högskoleförordningen (1993:100).1 har det i 20 § reglerats att det ska finnas ett gemensamt högskoleprov för alla högskolor i . Utöver att det ska finnas ett gemensamt högskoleprov för alla högskolor i regleras även bland annat att det är Universitets- och högskolerådet (UHR) som ansvarar för att provet tas fram och beslutar om resultat på provet. Även anmälningsavgiften och giltighetstiden för provresultatet regleras i högskoleförordningen. finns ett bemyndigande i 22 § för UHR att meddela ytterligare förskrifter om högskoleprovet. Av 20 § framgår vidare att högskolor som ska använda provet som urvalsgrund ska genomföra provet. trädde en ny regel i kraft i syfte att motverka fusk vid högskoleprovet.4 UHR fick då utökade befogenheter att stävja fusk. Med stöd av den regeln kan UHR fatta beslut om avstängning av för den som använder otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid högskoleprovet. Avstängningen gäller då från och med tidpunkten för försöket. Ändringen tilllämpades första gången då högskoleprovet genomfördes . 17 kap. 20–22 §§ högskoleförordningen. Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin beslutades att införa en åldersbegränsning i högskoleförordningen.5 Ålderbegränsningen innebär att den som vill delta i högskoleprovet ska ha fyllt eller fylla det kalenderår då provet genomförs med undantag för den som börjar gymnasieskolan tidigare än det kalenderår då han eller hon fyller , som får delta i högskoleprovet första gången våren då han eller hon går i årskurs 2. Denna reglering ska träda i kraft och tillämpas första gången vid prov som genomförs . Ytterligare ändringar i förordningen har beslutats i samband med covid-19-pandemin (se avsnitt 6). Som redovisats får UHR, enligt 7 kap. 22 § högskoleförordningen, meddela ytterligare föreskrifter om högskoleprovet. Av UHR:s föreskrifter6 framgår vad som gäller för den som skriver högskoleprovet samt vad som gäller för provanordnarna. Innan UHR 2014 gavs ett bemyndigande att meddela föreskrifter7 hade det inte funnits några närmare föreskrifter för högskoleprovets genomförande. Föreskrifterna ligger till grund för provanordnarens genomförande av provet och för godkänt/underkänt provpass eller provresultat för provdeltagare efter beslut från UHR. Föreskrifterna innehåller bland annat bestämmelser om innehåll i provet, tids- och produktionsplan, anpassning av provet, sekretess, hantering och förvaring av provet, ersättningsprov och omprov, hur datum för provet fastställs, hur anmälan ska ske, provledare och utbildning av provledare. Vidare finns i föreskrifterna bestämmelser om vilka hjälpmedel som är tillåtna, placering av ytterkläder, mobiler och väskor, vilka krav som gäller för identitetskontroll, konsekvenser av störande uppträdande, sen ankomst samt hur misstanke om fusk ska hanteras. Till föreskrifterna finns en bilaga med en mer detaljerad instruktion för provets genomförande8. 6UHRFS 2015:3 (Bilaga 1 ändrades genom UHRFS 2019:9). 7Genom förordning 2014:1012. 8UHRFS 2015:3 (Bilaga 1 ändrades genom UHRFS 2019:9). Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin Utöver UHR:s föreskrifter har de provaanordnade lärosätena i samverkan tagit fram ett stöddokument, den s.k. HP-guiden. Det finns inte krav att följa denna utan den har karaktär av en rekommendation. I HP-guiden behandlas en mängd frågor av mer praktisk karaktär som varje provanordnande lärosäte kan ta del av och använda sig av. Högskoleprovet genomförs under och på ett stort antal orter i och i ett mycket stort antal provlokaler. Det genomförs också på några platser utomlands. Det är en stor och logistiskt krävande uppgift framför allt för provanordnande lärosäten, men även för UHR. Före covid-19-pandemin genomfördes traditionellt två högskoleprov , ett och ett . Med stöd av UHR:s föreskrifter beslutar UHR om datum för högskoleprovet efter samråd med lärosätena. Fram till covid-19-pandemin gällde som redovisats att lärosäten skulle genomföra högskoleprovet och det har totalt varit 21 lärosäten som har gjort så. Utomlands har högskoleprovet anordnats på sex till åtta orter. Några lärosäten som inte själva genomfört provet har överenskommelser med andra lärosäten om arbetsfördelning när det till exempel gäller lokaler eller fördelning av kostnader. Utredningen har kännedom om tre sådana fall av samverkan mellan lärosäten. har en överenskommelse med , har en överenskommelse med och har en överenskommelse med flera lärosäten i . Dessa överenskommelser skiljer sig dock åt. I överenskommelsen som har, delar alla inblandade på eventuellt underskott. Samarbetet har formerats av lärosätena själva genom en överenskommelse mellan lärosätenas rektorer 2002. Enligt lärosätena som ingår i samarbetet upplevs samverkan fungera väl. I överenskommelsen mellan och ingår endast tillgängliggörande av lokaler. Regleringen i högskoleförordningen skiljer mellan att ta fram ett högskoleprov och att meddela resultat, respektive att genomföra Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin För att tydliggöra vad som ingår har utredningen delat upp högskoleprovets olika arbetsuppgifter i fyra delprocesser. Dessa delprocesser bygger på en processkartläggning som gjorts av i samråd med andra provanordnande lärosäten. Utredningen har också diskuterat den med lärosätenas referensgrupp med UHR. De huvudsakliga delprocesser som identifierats beskrivs i nedanstående tabell. Delprocesser i genomförandet av ett högskoleprov Förberedelsearbete före ett högskoleprovstillfälle Genomförande av högskoleprovstillfälle i anslutning Avslutsarbete efter genomförandet av ett högskole- Den första delprocessen är konstruktion av högskoleprov (provkonstruktionsprocessen) och är UHR:s ansvar. UHR har uppdragit att konstruera provet till vad gäller huvuddelen av provet och vad gäller den engelska verbala delen Provkonstruktionen följer en årscykel som inte är beroende av provdatum på samma sätt som de andra delprocesserna. Konstruktionen av provuppgifter innebär att frågor konstrueras, testas och följs upp kontinuerligt. Därefter sparas de i en databas med ett antal frågor inom samma kategori för att det ska finnas en framförhållning i konstruktionen som i sin tur gör att prov för ett särskilt provtillfälle kan sammanställas med relativt kort varsel. Det finns däremot en begränsning i hur det kan göras utan att utarma databasen med frågor. Processen påverkas därmed endast av om fler prov än de planerade behöver produceras vilket kan ske exempelvis om ett prov måste kasseras p.g.a. misstänkt otillåten spridning innan provdagen. Delmoment i provkonstruktionsprocessen beskrivs nedan. SOU 2021:72Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin Val av stimulusmaterial (texter, figurer), för upp- giftskonstruktion, ev. redigering av uppgifterna. Lokal granskning av uppgifterna, Granskningen sker erfarenhetsmässigt av en bedömargrupp. Ytterligare revidering och sammansättning av Tryck och utprövning av uppgifter Tryck av utprövningshäften, kontroll av blåkopior, Utprövning (med reguljära prov), uppgiftsanalys. Urval av provuppgifter för ett Urval av uppgifter till det reguljära provet. Nationell granskning (expertkompetens) av upp- gifterna och vid behov revidering av uppgifterna. Sammansättning av prov inför ett provtillfälle Ny nationell granskning genomförs. Eventuell revidering och sista koll av provets totala sammansättning (till exempel kontroll att det inte finns överlappning mellan olika delprov). Anpassning till gruppen gravt synskadade. För det anpassade provet i punktskrift upphandlas extern pedagogisk anpassning och tryck. UHR skriver överenskommelser med och om provkonstruktion. Det som ingår i överenskommelserna är omfattning av uppdraget, innehåll och finansiering samt även regleringar av de förvaltningsrättsliga och immaterialrättsliga frågor som kan uppkomma i samband med uppdraget. Enligt överenskommelserna ska provet uppfylla ett antal kvalitetskrav. Dessa kvalitetskrav har som utgångspunkt att provet ska kunna rangordna skrivande utifrån förväntad studieframgång. Det ska också vara i linje med mål och innehåll i den högre utbildningen samt vara relevant. Provet ska vara lätt att rätta och ska inte kunna förbättras genom mekanisk inlärning. Inga grupper får heller missgynnas av provet. Att framställa ett prov av den betydelse som högskoleprovet har, innebär ett omfattande arbete. Det tar upp till att framställa ett prov, från första förslaget till uppgifter, fram till ett färdigt prov. Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin När datum för provtillfälle beslutas av UHR startar de tre delprocesserna som involverar själva genomförandet av ett högskoleprov. Den första delprocessen är förberedelseprocessen. De olika delmomenten samt vem som genomför dem i förberedelseprocessen beskrivs nedan. Anmälan öppnas i systemet för anmälan (HP- Skrivande anmäler sig och betalar in avgift samt anger eventuella särskilda behov Granskning och godkännande av särskilda Hantering av provdeltagare med skyddat ID vilket sker delvis utanför HP-Admin Baserat på val av provort eller postnummer pla- ceras anmäld i provlokal och provort samt even- tuellt behov av särskild anpassning Sammanställning av kallelse till prov inför Provdeltagare får information om praktiska detaljer och provlokal. En beställning till UHR med antal prov Trycka och skicka ut Senast provdagen får tryckeriet en preliminär uppgift om den totala upplaga som ska tryckas. Det exakta antalet som ska tryckas vet UHR först innan UHR gör beställningen. Provet skickas från provkonstruktör till Hänsyn till särskilda behov. Anpassningar för gravt synskadade Annonsering eller utskick till intresserade SOU 2021:72Högskoleprovets genomförande före covid-19-pandemin Personal placeras i provort/provlokal Planeringsbesked med information skickas ut Hantering av återbud från personal Instruktioner och handledning finns i den gemensamt framtagna HP-guiden. Det är många av momenten i förberedelseprocessen som innebär utmaningar. Några av dessa beskrivs nedan. Det är upp till provanordnande lärosäte att rekrytera personal vilket till stor del utförs i förberedelseprocessen. Baserat på antalet anmälda och deras fördelning på provorter, tar lärosätena tar fram personalbehov, listor på tjänstgörande personal och reservlistor för det fall att personal faller ifrån till följd av exempelvis sjukdom. Anställningsformerna varierar liksom ansvarsfördelningen mellan olika personalkategorier. använder sig ett lärosäte av fast anställd personal på lärosätet. Att rekrytera lämpliga personer och utbilda tillräckligt många för att också kunna täcka bortfall är krävande. Rekryteringen behöver göras per provort vilket på vissa orter är mycket svårt. Provanordnande lärosäten ansvarar även för utbildning av rekryterad personal. Utbildningen skiljer sig åt mellan lärosäten och mellan olika personalkategorier (provledare, korridorvakt, materialsamordnare med flera). Det finns ingen enhetlig bild av hur man utbildar personal även om det finns ett utbildningsmaterial som tagits fram gemensamt mellan lärosätena.