sou · H9B342 · 2021-06-01 00:00:00 — Motsvarade värde för samtliga myndigheter var , och för Riksgälden och 7 respektive 6 år.12 Den låga siffran för avspeglar, utöver hög personalomsätt- ning , att antalet anställda växte snabbt. 4.3.2Myndighetens arbete med kompetensförsörjning har uppmärksammat myndighetens personal- omsättning på strategisk och operativ nivå. I det strategiska doku- mentet ”2023” är kompetensförsörjning – under rubriken ”Attraktiv arbetsgivare” – en av tre huvudpunkter.13 I doku- 10Se statistik (avser åren 2014–2019): /nyheter- -press/fakta-om-staten/anstallda-i-staten/personalomsattning/. 11Riksrevisionen 2020:18, sid 18. 13Också i den strategi som föregick 2023 utgjordes kompetensförsörj- ning ett av tre prioriterade områden. mentet beskrivs att myndigheten visserligen har lätt att rekrytera, men att mycket tid måste ägnas åt introduktion och upplärning av nya medarbetare, vilket hämmar verksamhetens effektivitet. Mål- sättningen, enligt strategin, är att kunna rekrytera och behålla med- arbetare med rätt kompetens. Dit ska myndigheten nå bland annat genom att ha en kultur som engagerar medarbetarna för att i allmän- hetens tjänst arbeta för myndighetens mål, alltså för en stabil och väl fungerande finansmarknad som erbjuder ett gott konsumentskydd. Myndigheten arbetar på olika sätt med kompetensförsörjningen. Ett delmål är att försöka minska den externa personalomsättningen. En av de åtgärder som vidtagits är att uppmuntra intern rörlighet för att hålla kvar kompetens inom myndigheten. har andelen som rekryterats internt ökat: från , till . Myndigheten har också arbetat med att skapa karriärmöjligheter för specialister, så att det ska vara möjligt att göra karriär utan att bli chef. En annan åtgärd som vidtagits är att upp- muntra tätare avstämningar mellan chefer och medarbetare, som ska utgå från individuella långsiktiga utvecklingsplaner. Myndigheten har tagit fram en ny kompetensförsörjningsstrategi. Det pågår också ett arbete med att se över andra styrande och vägledande dokument som rör kompetensförsörjningen. 4.3.3Internrevisionens bedömningar av rekryteringsprocessen internrevision har granskat delar av arbetet med att bli en attraktiv arbetsgivare. Det är främst myndig- hetens rekryteringsprocess som varit föremål för granskning. Enligt internrevisorernas bedömning har myndigheten en tillräckligt tydlig och ändamålsenlig process för rekryteringar. Processen har en tydlig struktur och mallar att utgå från, som det finns visst ut- rymme för förbättringar. Bland annan nämns att det bör framgå tyd- ligt i den nya kompetensförsörjningsstrategin14 vilka kompetenser som behövs för att nå målen i ”2023”. Olika väg- ledande dokument för rekryteringsprocessen behöver enligt intern- revisionen också göras mer användarvänliga, och chefernas ansvar vid denna process bör göras tydligare. 14Internrevisionen skriver i rapporten att kompetensförsörjningsstrategin inte är föremål för revisionen, men att den omnämns i rapporten eftersom den har beröring till rekryterings- processen. 4.3.4Kompetensförsörjningen för tillsynen gällande penningtvätt och finansiering av terrorism De utmaningar som är kopplade till kompetensförsörjningen för generellt gäller också för tillsynen som avser åt- gärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, i den meningen att personal med rätt profil inom det området också är eftertraktad av privata arbetsgivare. Behovet av personal med denna specifika kom- petens har sannolikt dessutom ökat inom de finansiella företagen, i takt med att kraven vad gäller åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism skärpts. Det finns ingen exakt statistik över omsättningen bland de av personal som arbetar med tillsyn avseende åt- gärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. runt lämnade dock en stor andel av de som arbetade med frågorna myndigheten, med följd att en stor del av tjänsterna på avdelningen blev vakanta. Detta fick en betydande negativ påverkan på tillsynsarbetet. har antalet handläggartjänster för tillsyn avseende åt- gärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ökat relativt kraftigt (se tabell 4.2). Med andra ord är verksamheten sannolikt mindre sårbar för störningar som en följd av vakanser . Tabell 4.2 Antal handläggare som arbetar med tillsyn av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Antal årsarbetskrafter inom tillsyn gällande penningtvätt och finansiering av terrorism Generella bedömningar av hur offentlig tillsyn bör vara utformad uttrycks i regeringens skrivelse 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. I skrivelsen, som välkomnades av en enig riksdag, understryks betydelsen av en tydligare och mer enhetlig tillsyn. Det uttrycks också att tillsyn bör finansieras genom avgifter som bör ha principen om full kostnadstäckning som mål. Sanktioner bör enligt regeringens bedömning i skrivelsen vara proportionerliga i förhål- lande till de konstaterade bristerna. De olika möjligheterna till sank- tioner som är tillgängliga bör därför kunna användas vid såväl mindre som mer allvarliga brister i en verksamhet. principer för tillsynsverksamheten beskrivs i myndighetens tillsynsstrategi, samt i strategidokumentet Finans- inspektionen . Myndigheten betonar i dessa dokument att tillsynen ska vara riskbaserad, så att tillsynsresurserna används där de gör mest nytta. Tillsynen ska, enligt myndighetens strategidoku- ment, prioritera områden som medför störst risker i förhållande till mål.1 som tillsynen ska prioriteras ut- ifrån risk är myndigheten också skyldig att genomföra så kallad regelstyrd tillsyn, exempelvis årliga utvärderingar av banker och försäk- ringsbolags kapital- och solvensbedömningar. Dessutom behöver genomföra så kallad händelsestyrd tillsyn. Detta beskrivs i tillsynsstrategi som att tillsynen görs ”med anledning av en risk som redan har uppenbarats och lett till en konsekvens” som måste hanteras. Händelsestyrd tillsyn kan också bli aktuell när företag ändrar verksamhetsinriktning eller förvärvas av ett annat företag. 1Ur : ”Målet är en säker och effektiv tillgång till finansiella tjänster som sparande, krediter, betalningar och försäkringar för såväl hushåll och företag som för den offentliga sektorn.” ska enligt tillsynsstrategin göra kraftfulla in- gripanden när så behövs. ska tillsynen vara kommunikativ, så att det är klart för företagen under tillsyn vilka förväntningar har på dem och att brister därmed förebyggs. Regelverket för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terro- rism föreskriver precis som tillsynsstrategi ett riskbaserat förhållningssätt. Av det fjärde penningtvättsdirektivet fram- går att tillsynsmyndigheter som ska ha en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terro- rism i hemlandet samt intern och extern tillgång till all relevant infor- mation om de specifika nationella och internationella risker som är kopplade till verksamhetsutövarnas kunder, produkter och tjänster. Myndigheterna ska basera tillsynens frekvens och intensitet på verk- samhetsutövarnas riskprofil och på risker för penningtvätt och finan- siering av terrorism i landet. Bedömningen av verksamhetsutövarens riskprofil för penningtvätt och finansiering av terrorism, inklusive riskerna för bristande efterlevnad, ska ses över regelbundet. Den ska också ses över vid viktiga händelser inom eller förändringar av verk- samhetsutövarnas ledning och verksamhet.2 Generellt gäller regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism också för utländska företag som genom filialer bedriver finansiell verksamhet i . I vissa fall finns dock särskilda bestämmelser för sådana företag.3 5.2.1Bestämmelser om tillsyn återfinns i rörelselagar Specifika s.k. rörelselagar reglerar olika typer av finansiella företag. För tillsyn gällande åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism är det tolv olika rörelselagar som är aktuella.4 Det har oftast varit företag som omfattas av lagen om bank- 2Se artikel 48.6 och 48.7 i fjärde penningtvättsdirektivet. 3Se t.ex. 15 kap. 15–17§§ lagen om bank- och finansieringsrörelse. 4Lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden, lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag, lagen (1996:1006) om valutaväxling och finansieringsrörelse som varit aktuella för undersökningar på området (se kapitel 6). Rörelselagarna reglerar bland annat verksamhetsutövarnas skyldighet att lämna upplysningar till ; kraven som ställs på ägare och ledning; Finans- inspektionens befogenheter att använda olika ingripanden; när Finans- inspektionen kan avstå från ingripanden trots brister samt när och hur kan ingripa mot ägare och nyckelpersoner. Nedan följer en översiktlig beskrivning av dessa bestämmelser, som i stora delar är snarlika mellan de olika rörelselagarna.5 5.2.2Verksamhetsutövare ska lämna information till Som tillsynsmyndighet får begära att en verk- samhetsutövare under tillsyn, liksom personer som är anställda av företaget och andra företag inom samma koncern, lämnar Finans- inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sam- manhängande omständigheter som inspektionen begär. Sådana upp- lysningar får även begäras från ett företag som har fått i uppdrag av en verksamhetsutövare under tillsyn att driva någon del av rörelsen.6 får även, när inspektionen anser att det är nöd- vändigt, genomföra en undersökning hos verksamhetsutövaren eller hos ett företag som fått i uppdrag av verksamhetsutövaren att driva någon del av dess rörelse.7 och annan finansiell verksamhet, lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, lagen (2018:1219) om försäkringsdistribution, lagen (2011:755) om elektroniska pengar, lagen (2004:46) om värde- pappersfonder, lagen (2010:751) om betaltjänster, lagen (2013:561) om förvaltare av alterna- tiva investeringsfonder, lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter, lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. 5Viktigare undantag kommenteras i texten eller i fotnoter. 613 kap. 3, 5 och 6 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse, 23 kap. 2, 4 §§ lagen om värde- pappersmarknaden, 14 kap. 5§ lagen om tjänstepensionsföretag, 7§ lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, 10§ lagen om inlåningsverksamhet, 8 kap. 5§ lagen om försäk- ringsdistribution, 5 kap. 2 lagen om elektroniska pengar, 10 kap. 2§ lagen om värdepappers- fonder, 8 kap. 2§ lagen om betaltjänster, 13 kap. 6§ lagen om förvaltare av alternativa invester- ingsfonder, 17-19§§ lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter, 5 kap. 3§, 5–6§§ lagen om verksamhet med bostadskrediter. 713 kap. 4 och 6 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse, 23 kap. 4 lagen om värdepappers- marknaden, 14 kap. 6 § lagen om tjänstepensionsföretag, 7 a § lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, 10 § lagen om inlåningsverksamhet, 8 kap. 5 § lagen om försäk- ringsdistribution, 5 kap. 3 § lagen om elektroniska pengar, 10 kap. 4 § lagen om värdepappers- fonder, 8 kap. 3 § lagen om betaltjänster, 13 kap. 9 § lagen om förvaltare av alternativa invester- ingsfonder, 17 och 19 §§ lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter, 5 kap. 4 och 6 §§ lagen om verksamhet med bostadskrediter. 5.2.3Lagstiftningen ställer krav på ägare och ledningspersoner ska pröva om den som har ett kvalificerat inne- hav i en verksamhetsutövare under tillsyn är lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av ett sådant företag. I denna bedömning ska bland annat beaktas om det finns skäl att anta att innehavet har samband med eller kan öka risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. På motsvarande sätt ska den som ingår i styrelsen för ett företag under tillsyn, eller är verkställande direktör eller ersättare för någon av dem, vara lämplig för uppgiften.8 För verksamhetsutövare som inte är tillståndspliktiga utan registrerings- pliktiga gäller att ledning och ägare inte i väsentlig utsträckning får ha åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet, eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet.9 5.2.4Finansinspektionen kan ingripa mot företag och nyckelpersoner Om en verksamhetsutövare har åsidosatt sina skyldigheter enligt för- fattningar som reglerar företagets verksamhet, exempelvis regelver- ket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, ska ingripa. Enligt rörelselagarna kan använda flera olika ingripanden. Myndigheten kan utfärda ett föreläggande att vidta en åtgärd för att komma till rätta med situationen, meddela ett förbud att verkställa beslut eller ge en anmärkning. Om överträdel- sen är allvarlig ska företagets tillstånd återkallas eller, om det är till- räckligt, varning meddelas.10 Beslut om anmärkning eller varning kan även kombineras med ett beslut om en sanktionsavgift. 83 kap. 2 § och 14 kap. 2 § lagen om bank- och finansieringsrörelse, 3 kap. 1 § och 24 kap. 3 § lagen om värdepappersmarknaden, 14 kap. 3 § lagen om tjänstepensionsföretag, 2 kap. 7–8 §§ lagen om försäkringsdistribution, 2 kap. 6 §, 3 kap. 4 § lagen om elektroniska pengar, 2 kap. 1§, 11 kap. 3 § lagen om värdepappersfonder, 2 kap. 6 § lagen om betaltjänster, 3 kap. 3 § lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 6 och 10 §§ lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter, 2 kap. 2 och 5 §§ lagen om verksamhet med bostadskrediter. 93 § lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, 6 § lagen om inlåningsverk- samhet. 10Företag som regleras av lag om valutaväxling och annan finansiell verksamhet eller lag om inlåningsverksamhet ska anmäla sin verksamhet hos , men behöver inte ansöka om tillstånd. Därför finns inte heller möjligheten för att ingripa med en varning eller ett indraget tillstånd mot sådana företag. Däremot kan myndigheten, om den bedömer att ett allvarliga överträdelser begåtts, förelägga företaget att upphöra med verk- samheten. I övrigt är ingripandemöjligheterna enligt dessa lagar snarlika övriga rörelselagar. avgiften för en verksamhetsutövare ska fastställas till högst det högsta av av verksamhetsutövarens omsättning eller, i förekom- mande fall, motsvarande omsättning på koncernnivå närmast före- gående räkenskapsår, två gånger den vinst som institutet gjort till följd av regelöverträdelsen, om beloppet går att fastställa, eller ett belopp motsvarande fem miljoner euro.11 Om en verksamhetsutövare har bedömts ansvarig för en allvarlig, upprepad eller systematisk överträdelse av regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism får även ingripa mot någon som ingår i företagets styrelse eller är dess verk- ställande direktör eller ersättare för någon av dem. Ingripande får dock endast ske om personen i fråga uppsåtligen eller av grov oaktsamhet orsakat överträdelsen. Ingripande kan då ske genom beslut om att personen i fråga om lägst och högst inte får vara styrelseledamot eller verkställande direktör i ett företag, eller ersättare för någon av dem, eller genom beslut om sanktionsavgift.12 Vid valet av ingripande ska ta hänsyn till hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den pågått. Särskild hänsyn ska tas till överträdelsens art och graden av ansvar.13 Sanktioner ska vara proportionerliga, effektiva och avskräckande. får avstå från ingripande om en överträdelse är ringa eller ursäktlig, om företaget gör rättelse eller om den fysiska personen verkat för att företaget gör rättelse eller om någon annan myndighet har vidtagit åtgärder mot institutet eller den fysiska personen och dessa åtgärder bedöms tillräckliga. I försvårande riktning ska beaktas om företaget eller den fysiska personen har begått en överträdelse, särskilt 1115 kap. 1 och 7–9 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse, 25 kap. 1 och 8–10 §§ lagen om värdepappersmarknaden, 15 kap. 1, 2 och 16–18 §§ lagen om tjänstepensionsföretag, 10, 11, 14, 16 §§ lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, 18 §, 18 a §, 18 d §, 18 e §, 18f § lagen om inlåningsverksamhet, 9 kap. 1 och 13–16 §§ lagen om försäkringsdistribution, 8 §, 14–16 §§ lagen om elektroniska pengar, 12 kap. 1 § och 7–9 §§ lagen om värde- pappersfonder, 8 kap. 8 § och 14–16 §§ lagen om betaltjänster, 14 kap. 1 § och 11–13 §§ lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 20 och 25–27 §§ lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter, 6 kap. 1 §, 6–8 §§ lagen om verksamhet med bostadskrediter. 1215 kap. 1 och 1 a §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse, 25 kap. 1 och 1 a §§ lagen om värdepappersmarknaden, 15 kap. 1 och 12 §§ lagen om tjänstepensionsföretag, 10 och 12 §§ lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, 18 och 18 b §§ lagen om inlånings- verksamhet, 9 kap. 1 och 2 §§ lagen om försäkringsdistribution, 5 kap. 8 och 8 a §§ lagen om elektroniska pengar, 12 kap. 1 och 1 a §§ lagen om värdepappersfonder, 8 kap. 8 och 8 a §§ lagen om betaltjänster, 14 kap. 1 och 1 a §§ lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 20 och 20 a §§ lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter, 6 kap. 1 och 3 §§ lagen om verksamhet med bostadskrediter. 13För företag som regleras av lagen om bank- och finansieringsrörelse ska dessutom över- trädelsens konkreta och potentiella effekter på det finansiella systemet samt skador som upp- stått beaktas. om överträdelserna är likartade eller tiden mellan överträdelserna varit begränsad. I förmildrande riktning ska beaktas om företaget eller den fysiska personen i väsentlig mån genom ett aktivt samarbete har underlättat utredning och företaget snabbt upp- hört med överträdelsen eller den fysiska personen snabbt verkat för att överträdelsen ska upphöra, sedan den anmälts till eller påtalats av Finansinspektionen.14 5.3Finansinspektionens organisation för tillsyn och tillståndsprövning tillsynsorganisation består av tre verksamhets- områden (Bank, Försäkring, Marknader). De ansvarar bland annat för olika typer av tillsyn och tillståndsprövningar inom sina respektive ansvarsområden. I verksamhetsområdet ingår bland annat till- syn över alla företag som driver verksamhet med betaltjänster och elektroniska pengar, kreditgivning till konsumenter, inlåning, valuta- växling och annan finansiell verksamhet. Verksamhetsområdet ring ansvarar för tillsyn av försäkringsföretag, tjänstepensionsföretag, understödsföreningar och pensionsstiftelser. Verksamhetsområdet har ansvar för tillsynen av fondbolag och värdepappersinsti- tut, samt företag som är centrala för de finansiella marknadernas infra- struktur, som börser, handelsplattformar och vissa clearingföretag. 5.3.1Tillsyn gällande åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism hör till verksamhetsområdet Tillsynen gällande åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism återfinns inom avdelningen för operativa risker, som är en av fem avdelningar inom verksamhetsområdet övriga ut- 1415 kap. 1 b och 1 c §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse 25 kap. 2, 2 a §§ lagen om värde- pappersmarknaden, 15 kap. 3 och 4 §§ lagen om tjänstepensionsföretag, 13 § lagen om valuta- växling och annan finansiell verksamhet, 18 c § lagen om inlåningsverksamhet, 9 kap. 5 och 6§§ lagen om försäkringsdistribution, 5 kap. 9 §, 9 a § lagen om elektroniska pengar, 12 kap. 2§ och 2 a § lagen om värdepappersfonder, 8 kap. 9 och 9 a §§ lagen om betaltjänster, 14 kap. 2och 2 a §§ lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 20 b och 20 c §§ lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter. 15Även ansvaret för tillsyn av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism av t.ex. försäkringsbolag återfinns här. Totalt rör det sig om ca 1 800 bolag under tillsyn. görs av avdelningarna för Finansiella risker, Bankrätt, Bankanalys och policy samt Banktillsyn. En åtskillnad görs alltså mellan finansiella och operativa risker. Finansiella risker har generellt med företagens tillgångar och skulder att göra, och är till sin natur oftast kvantitativa. Operativa risker, dit riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism hör, är ett samlingsbegrepp för övriga risker som kan på- verka verksamheten. Det är en heterogen grupp som bland annat inklu- derar it- och cyberrisker, risker rörande intern styrning och kontroll och risker kopplade till betalningsinfrastrukturen. Finansiella risker kan sägas vara bankers och andra finansiella företags affärsidé: det är genom att ta olika typer av finansiella risker (kreditrisk, valutarisk, marknadsrisk etc) som dessa företag tjänar pengar. Operativa risker uppstår däremot som en följd av att företagen bedriver verksamhet rörande de finansiella riskerna. Företagen kan välja vilka finansiella risker de vill ta, men inte vilka operativa risker som uppstår. Tillsynen gällande åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism sköttes tidigare av en särskild avdelning inom verksamhets- området Marknad. I samband med en större omorganisation flyttades den till sin nuvarande hemvist inom verksamhetsområdet avdelning för operativa risker. Ett av motiven var att bättre utnyttja synergier mellan tillsyn gällande åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och andra typer av operativ tillsyn. Exempelvis bedömde det som angeläget att under- lätta samarbetet med tillsynen av bankernas interna styrning och kontroll. En aspekt av tillsynen rörande åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, som skiljer den från annan finansiell till- syn, är att riskerna har avsiktligt, kriminellt ursprung. är det aktörer utanför företaget under tillsyn som står för kriminaliteten i fråga. I exempelvis FATF:s standarder definieras den här sortens risk som en kombination av hot från kriminella aktörer som vill miss- bruka det finansiella systemet och sårbarheter i företagen i fråga som kan utnyttjas av de kriminella. Penningtvätt och finansiering av terrorism pågår dessutom sannolikt kontinuerligt. Det är med andra ord en risktyp som – liksom andra operativa risker – uppenbaras och leder till konsekvenser fortlöpande, och inte bara vid kriser. Syftet med tillsynen gällande åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism är att säkerställa att företagen har rutiner och andra förutsättningar att förebygga, upptäcka och förhindra denna Därför är tillsynen gällande åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism också en del av det brottsförebyggande systemet. inledde och ett operativt samarbete för att öka förmågan hos båda myndigheterna att bekämpa penningtvätt (se vidare avsnitt 11.4.3). Inom ramen för samarbetet och befintliga bestämmelser om sekretess kan konkret operativ information utbytas. Samarbetet har bland annat bidragit till att startat undersökningar med inriktning på de största penningöverförarna i (se vidare kapitel 6). 5.3.2Ägar- och ledningsprövning genomförs av rättsavdelningar En verksamhet som angränsar till tillsynen utgörs av tillståndspröv- ningen. Som beskrivits i avsnitt 5.2.3 ska för de flesta verksamheter under tillsyn pröva om ägare och ledningsperso- ner är lämpliga att utöva inflytande. Vid prövningen ska bland annat beaktas om det finns skäl att anta att innehavet har samband med eller kan öka risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Tillståndsprövningen hanteras i de flesta fall av rättsavdelningar inom de olika verksamhetsområdena. Exempelvis handläggs banker- nas tillståndsansökningar av rättsavdelningen vid verksamhetsområde Bank och försäkringsbolagens tillstånd av rättsavdelningarna vid verk- samhetsområde Försäkring. Tillståndsansökningarna för vissa verk- samheter, exempelvis försäkringsförmedlare, handläggs dock av till- ståndsavdelningen, som är en egen enhet under den juridiska staben. Arbete pågår med att föra över fler typer av tillståndsärenden från verksamhetsområdena till tillståndsavdelningen. Vissa finansiella verksamhetsutövare är inte tillståndspliktiga, utan enbart anmälningspliktiga. Det gäller finansiella institut som betalningsöverförare och växlingskontor, som regleras av lagen (1996:1006) om valutaväxling och annan finansiell verksamhet.