sou · H9B336 · 2021-05-05 00:00:00 — Tvärtom kan ordningen få till följd att ställ- företrädarinstitutet uppfattas som mer rättssäkert än vad som är fallet , vilket kan innebära att fler lämpliga personer intresserar sig för uppdraget. Ur huvudmannens perspektiv kan vi enbart se fördelar med att överförmyndaren får en åtalsplikt. Vi föreslår alltså att det införs en skyldighet för överförmyndaren att åtalsanmäla ställföreträdare som misstänks ha begått brott mot huvudmannen när de utövat sina uppdrag. Åtalsplikten bör även omfatta förmyn- dare som inte är förordnade. Lämpligen bör åtalsplikten, enligt modell från annan lagstiftning, inträda vid brott som ställföreträdaren enligt överförmyndarens bedömning kan misstänkas för och för vilket fängelse är föreskrivet. Vi bedömer att sekretessen enligt 18 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) är tillräcklig och att förslaget inte kräver en kompletterande sekretessreglering. En angränsande fråga som lyfts fram av gäller behovet av en bestämmelse som möjliggör för banker, med brytande av banksekretessen, att underrätta överförmyndaren vid misstanke om att ställföreträdaren har begått ekonomisk brottslig- het mot sin huvudman. Vi ser allmänt positivt på en sådan ordning. Det har dock inte varit möjligt att närmare överväga frågan inom den tid vi haft till vårt förfogande. 10.6.3Den nya ställföreträdarens uppdrag Vårt förslag: När en ny ställföreträdare utses för en huvudman, och det förväntas av ställföreträdaren att han eller hon ska vidta åtgärder för att säkra huvudmannens rätt till ersättning från en tidigare ställföreträdare, ska detta vara tydligt för den ställföre- trädare som utses. Han eller hon ska ha de kvalifikationer som sådana uppgifter kräver. Det kan ibland finnas skäl att förordna en anställd ställföreträdare för uppgiften. Förslaget kräver inga andra författningsändringar än de som föreslås i avsnitt 11.4.2 och 15.6.1. Huvudmannens möjligheter att få ersättning för ekonomisk skada Vid våra kontakter med berörda aktörer har vi fått uppfattningen att det inte alltid är tillräckligt att det görs en brottsanmälan mot en ställföreträdare som misstänks för att ha begått brott mot sin huvud- man. kan huvudmannen behöva hjälp med att föra en civil- rättslig talan i domstol, exempelvis om ställföreträdaren har orsakat skada för huvudmannen men inte misstänks för brott. Huvud- mannen kan också behöva hjälp med att försöka förmå den tidigare ställföreträdaren att på frivillig väg ersätta skadan eller med att ansöka om betalningsföreläggande hos . Det är inte givet att den enskilde får hjälp i dessa lägen. Överförmyndaren granskar ställföreträdarens räkenskaper och utser en ny ställföreträdare men har ingen skyldighet att hjälpa den en- skilde att ta till vara sin rätt. Vi har övervägt att föreslå en ordning där en ny ställföreträdare utses med den särskilda uppgiften att ta till vara huvudmannens rätt till ersättning. Det kan exempelvis handla om att utreda om den tidi- gare ställföreträdaren orsakat ekonomisk skada eller om att, när det behövs, å huvudmannens vägnar anlita expertis, exempelvis en jurist. Det kan också handla om att för huvudmannens räkning ansöka om rättshjälp eller rättsskydd. Vi har dock kommit fram till att dessa åtgärder kan rymmas inom ställföreträdares förordnande även med den nuvarande lagstiftningen varför inga författningsändringar be- hövs. Det är dock angeläget att den ställföreträdare som utses har de kvalifikationer som krävs och att han eller hon är medveten om att uppdraget kommer att innefatta sådana uppgifter. När denna typ av uppgifter kan komma att ingå i en ny ställföreträdares uppdrag måste överförmyndaren alltså försäkra sig om att ställföreträdaren har till- räckliga kvalifikationer och även i övrigt är lämplig för uppdraget. Överförmyndaren ska också, vilket vi går närmare in på i avsnitt 11, före förordnandet informera ställföreträdaren om vilka uppgifter som förväntas ingå i uppdraget. Om det inte finns någon ideell ställföreträdare som vill ta sig an ett sådant uppdrag eller om det inte finns en ideell ställföreträdare med de kvalifikationer som krävs, bör överförmyndaren överväga att förordna en anställd ställföreträdare. Vi tar upp frågan om anställda ställföreträdare i avsnitt 15. Det kan också bli fråga om att utse två ställföreträdare, varav den ena har hand om huvudmannens angelägenheter på vanligt sätt och den andra har i uppgift att ta till vara huvudmannens rätt till ersättning från den Huvudmannens möjligheter att få ersättning för ekonomisk skada ställföreträdare som orsakat ekonomisk skada. Detta kräver inga lag- ändringar. 10.6.4Ett obligatoriskt försäkringsskydd för ställföreträdare? Vår bedömning: Det bör bli obligatoriskt för ställföre- trädare att ha ett försäkringsskydd när de utövar sina uppdrag. finns det emellertid inte förutsättningar för att föreslå en sådan ordning. Ett krav på att ställföreträdare ska vara försäkrade i uppdraget förutsätter att det finns försäkringar som är tillgängliga för alla ställföreträdare, som ger ett fullgott skydd för dem när de utövar sina uppdrag och som även innebär en trygghet för huvudmannen. De förslag vi lämnar i betänkandet ökar förutsättningarna för att sådana försäkringar kommer att finnas på marknaden. Det bör bli obligatoriskt för ställföreträdare att vara försäkrade i uppdraget Under utredningen har frågan om försäkringsskydd för ställföreträ- dare kommit upp. Många har påtalat att det bästa sättet att säker- ställa att huvudmän får ersättning när de drabbas av ekonomisk skada på grund av en ställföreträdares misskötsamhet är att ställföreträ- daren har ett försäkringsskydd i form av exempelvis en ansvarsför- säkring. Det finns onekligen fog för den uppfattningen. När ställföre- trädaren har ett försäkringsskydd kan tryggheten för både ställföre- trädaren och huvudmannen öka. På andra sysslomannaområden är det ofta obligatoriskt med ett försäkringsskydd för sysslomannen. Exempelvis omfattas verksamma advokater av en obligatorisk ansvars- försäkring och en obligatorisk förmögenhetsbrottsförsäkring. Försäk- ringspremien ingår i advokatens avgift till . Enligt information på samfundets webbplats omfattar försäkringsskyddet skadeståndsskyldighet för ren förmögenhetsskada som de försäk- rade tillfogar klienter eller tredje män genom fel eller försummelse samt vissa förmögenhetsbrott orsakade av advokater eller annan anställd Huvudmannens möjligheter att få ersättning för ekonomisk skada på byrån som drabbar klienter eller tredje män.15 Försäkringsskyddet innebär alltså en trygghet både för advokaten, för klienten och för tredje man. Det finns anledning att överväga ett obligatoriskt försäkrings- skydd även för gode män och förvaltare. Ett grundläggande syfte med en sådan ordning skulle vara att åstadkomma ökad trygghet för i första hand huvudmannen. Vi har därför undersökt vilket skydd för huvudmannen som de befintliga försäkringarna för ställföreträdare innebär. Som redovisats i avsnitt 10.3 kan ställföreträdare an- sluta sig till försäkringar som erbjuds av två intresseföreningar. Gemensamt för försäkringarna är att de inte gäller för skada som ställföreträdare orsakat med uppsåt eller av grov oaktsamhet utan enbart omfattar ställföreträdares oaktsamma agerande. Försäkringarna ger alltså inte ett skydd för huvudmän som utsätts för t.ex. för- mögenhetsbrott. Vi bedömer bland annat mot den bakgrunden att de försäkringar som finns på marknaden inte innebär ett så starkt skydd för huvudmannen att det är motiverat med ett obligatoriskt försäkringsskydd. , vars med- lemsbolag svarar för av den svenska försäkrings- marknaden, har förklarat att bolagen inte har något intresse av att erbjuda andra försäkringslösningar än de som finns på marknaden. Som vi redovisat närmare i avsnitt 10.3 har bransch- organisationen bland annat framhållit att riskerna är för stora. Svensk Försäkring har dock framhållit att tydligare regler på området kan innebära en mer positiv inställning till att erbjuda fler försäkrings- lösningar för ställföreträdare. Sett ur ställföreträdarens synvinkel kan det förvisso vara positivt att vara försäkrad under uppdraget. Det kan till och med tänkas att flera personer skulle intressera sig för att vara ställföreträdare om det fanns en bra försäkringslösning för dem. har det dock an- setts att förhållandena mellan olika ställföreträdarskap är alltför skift- ande för att kunna motivera lagstiftning om en obligatorisk försäk- ring (se avsnitt 10.4). Till detta kommer att det såvitt känt inte finns andra försäkringslösningar än de som kan tecknas genom två intresseföreningar. Det försäkringsbolag som står bakom försäkring- arna erbjuder inte försäkringsskyddet till andra ställföreträdare än de se 58_advokatsamfundet-broschyr-2019_181217_low.pdf (hämtad ). Huvudmannens möjligheter att få ersättning för ekonomisk skada som är anslutna till föreningarna. Enligt Svensk Försäkrings besked till utredningen kan det inte heller förväntas komma fler försäkringar på marknaden. Detta skulle i dagens läge innebära att ett obligatoriskt försäkringsskydd för ställföreträdare bara skulle kunna åstadkommas genom att alla ställföreträdare ansluter sig till någon av de intresseföreningar som erbjuder försäkringar, vilket inte är ett framkomligt alternativ. Sammantaget ställer vi oss positiva till försäkringslösningar för ställföreträdare. Vi menar att det finns goda skäl för att göra det obligatoriskt för dem att ha ett försäkringsskydd när de utövar sina uppdrag. saknas dock förutsättningar för att lämna ett sådant förslag eftersom fullgoda försäkringslösningar saknas. Med de förslag vi lämnar i betänkandet, innebärande en tydligare reglering på ställföreträdarområdet, bedömer vi att intresset av att erbjuda försäkringar bör öka. Våra förslag förbättrar därför förutsättningarna för att ställföreträdare ska kunna ha en försäkring som innebär ett fullgott skydd för dem och som även innebär en trygghet för huvudmannen. 10.6.5En försäkring som tecknas för huvudmannen? Vår bedömning: Våra förslag ökar förutsättningarna för att det ska finnas försäkringar för huvudmän så att de kan försäkras mot ekonomisk skada som orsakas av ställföreträdare. En lösning som enligt vår bedömning innebär ett bättre skydd för huvudmannen än att ställföreträdaren har en ansvarsförsäkring är att en försäkring för ekonomisk skada tecknas för huvudmannen, exem- pelvis en förmögenhetsbrottsförsäkring. Som Svensk Försäkring på- pekat (se avsnitt 10.3) innebär en sådan försäkring ett skydd om ställföreträdaren gör sig skyldig till förmögenhetsbrott mot huvud- mannen. När det är huvudmannen som är försäkrad kan ett krav mot ställföreträdaren dessutom drivas av försäkringsbolaget direkt mot ställföreträdaren eller hans eller hennes försäkringsbolag, vilket inne- bär att huvudmannen inte behöver vända sig till domstol. Vi vill därför framhålla att det ibland kan vara motiverat att huvudmannen tecknar en försäkring för ekonomisk skada, exempelvis om han eller hon har stora tillgångar. Eftersom förhållandena mellan olika ställ- Huvudmannens möjligheter att få ersättning för ekonomisk skada företrädarskap skiljer sig åt i stor utsträckning och eftersom försäk- ringen innebär en kostnad för huvudmannen kan det emellertid i många fall inte anses motiverat med en sådan försäkring. Såvitt känt för utredningen saknas försäkringslösningar som är särskilt framtagna för huvudmän. Enligt Svensk Försäkrings uppgifter till utredningen krävs det en tydligare reglering på området för att för- säkringsbolagens intresse av att ta fram sådana försäkringar ska öka. Vi bedömer att våra förslag ökar förutsättningarna för att det ska finnas fullgoda försäkringar som kan tecknas av huvudmän i de fall det är motiverat, som ett skydd vid skada som orsakas av ställ- företrädaren. 10.6.6En försäkring som kommunen ansvarar för? Vår bedömning: Kommunen bör, i varje fall , inte an- svara för att ställföreträdare är försäkrade när de utövar sina upp- drag. Under utredningens arbete har flera aktörer framfört uppfattningen att kommunen bör ansvara för att ställföreträdare har en ansvars- försäkring när de utövar sina uppdrag, till skydd för både ställföre- trädaren och huvudmannen. Kammarkollegiet ansvarar för statliga myndigheters försäkringar.16 Kollegiet försäkrar bland annat studenter, personer i arbetsmark- nadsåtgärder samt egendom och fastigheter inom staten.17 Det är Kammarkollegiet som ansvarar för försäkringen och är försäkrings- bolag – inget privat bolag är inblandat vid försäkringsgivningen eller skaderegleringen.18 Ordningen skiljer sig från vad som gäller på det kommunala området. I de fall kommuner tillhandahåller försäkringar, exempelvis olycksfallsförsäkringar för skolelever, är det privata för- säkringsbolag som är försäkringsgivare och som ansvarar för skade- regleringen. 16Enligt 4 § första stycket förordningen (1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering får en myndighet träffa överenskommelse med Kammarkollegiet om att kollegiet ska överta myndighetens risker i ekonomiskt avseende och dess ansvar för skadereglering. 17Kammarkollegiet, se /vara-tjanster/forsakring-och- riskhantering/hitta-forsakringsprodukt (hämtad ). 18Uppgifter från Kammarkollegiet . Huvudmannens möjligheter att få ersättning för ekonomisk skada Det finns skäl som talar för att det bör vara ett kommunalt ansvar att tillhandhålla en försäkring för ställföreträdare – som en trygghet för både ställföreträdaren och huvudmannen. Det är de kommunala överförmyndarna som har i uppgift att rekrytera lämpliga ställföre- trädare till hjälpbehövande människor, ibland mot huvudmannens vilja, och som har tillsyn över ställföreträdares verksamhet. Över- förmyndare har långtgående befogenheter att kontrollera ställföre- trädares verksamhet, exempelvis genom att begära in uppgifter från banker och ett stort antal andra aktörer. Det är vidare överför- myndaren som prövar klagomål mot ställföreträdare och som ska entlediga ställföreträdare som inte är lämpliga. Kommunen kan mot den bakgrunden sägas ha ett ansvar för att se till att huvudmannen inte drabbas av ekonomisk skada till följd av ställföreträdarens åt- gärder. Det finns också fog för uppfattningen att kommunen bör ha ett ansvar för att ställföreträdare har en trygghet i form av ett för- säkringsskydd när de utövar sina uppdrag, särskilt eftersom ställ- företrädarna rekryteras av överförmyndaren till ett frivilliguppdrag som består i att ta till vara hjälpbehövande kommuninvånares intressen. Det finns även skäl som talar emot att kommunen redan nu ska få ansvar för att ställföreträdare är försäkrade. Det främsta är att det, som vi redogjort för ovan, saknas försäkringar på marknaden som innebär ett fullgott skydd för både ställföreträdare och huvudmän. kan det inte heller förväntas komma fler och mer omfattande försäkringar. Det skulle därför inte vara möjligt för kommunerna att leva upp till ett krav på att tillhandahålla sådana försäkringar Vi väljer mot den bakgrunden att inte nu lägga fram ett förslag i frågan. Det finns dock anledning att ta upp saken på nytt, om och när det finns fullgoda försäkringar på marknaden. Då behöver man också ta ställning till vilka kostnaderna blir och hur en sådan reform ska finansieras. Vi föreslår i avsnitt 23 att en ny statlig myndighet ska få ett övergripande ansvar på området. Vi menar att myndigheten genom dialog med försäkringsbranschen och kom- munerna bör kunna bidra till att försäkringslösningar tas fram. – och ramarna för det Vårt uppdrag har omfattat att skapa bättre förutsättningar för att personer ska ställa upp som ställföreträdare och uppmärksamma områden där det finns problem och brister. Vi har identifierat att frågan om vad som ligger i en ställföreträdares uppdrag är otydlig och att detta orsakar problem på området. I direktiven har också angetts att frågan kan behöva belysas. Vi behandlar frågan i detta avsnitt och tar också upp hur det kan säkerställas att en god man eller förvaltare utses enbart i de fall när den enskilde har behov av en sådan ställföreträdare. En god man eller förvaltare har en långtgående funktion som biträde i rättsliga och ekonomiska angelägenheter och har också vissa funk- tioner på det personliga området.1 Uppdraget är uppdelat i tre delar. Enligt 12 kap. 2 § första stycket (FB) ska ställ- företrädare, i den utsträckning det följer av förordnandet, bevaka rätten för de personer de företräder, förvalta deras tillgångar och sörja för deras person. Begreppen relaterar till vad som sägs i 11 kap. 4 § första stycket, nämligen att godmanskap under vissa förhållan- den ska anordnas när den enskilde behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom och sörja för sin person. Det är också en 1987/88:124 s. 137. Ställföreträdarens uppdrag – och ramarna för det förutsättning för förvaltarskap enligt 11 kap. 7 § att den enskilde behöver hjälp i dessa hänseenden. Det vanliga är att ställföreträdarens uppdrag omfattar alla delarna, dvs. bevaka rätt, förvalta egendom och sörja för person, men upp- draget kan också vara begränsat till en eller två delar. Ställföreträdar- uppdraget innefattar inte tillgångar som har ställts under särskild förvaltning. Ställföreträdaren är inte heller behörig att företräda huvud- mannen i frågor om att ingå äktenskap, bekräfta faderskap, upprätta testamente eller liknande frågor av utpräglat personlig karaktär (12 kap. 2 § andra och tredje stycket). En god man är i princip skyldig att inhämta huvudmannens samtycke till varje rättshandling. Samtycke behöver dock inte hämtas in om huvudmannen varit ur stånd att ge uttryck för sin mening eller meningen av annan orsak inte kunnat hämtas in. När det gäller sed- vanliga rättshandlingar för den vardagliga hushållningen presumeras att huvudmannens samtycke finns (11 kap. 5 §). Både gode män och förvaltare ska i viktiga frågor och så långt det lämpligen kan ske inhämta huvudmannens och dennes makes eller sambos mening (12 kap. 7 §). krävs att ställföreträdaren också inhämtar över- förmyndares samtycke.2 11.2.2Närmare om begreppen bevaka rätt, förvalta egendom och sörja för person3 Begreppen bevaka rätt, förvalta egendom och sörja för person är sparsamt beskrivna i lag och förarbeten. Det är inte ovanligt att det uppstår frågor kring vad en ställföreträdare får eller inte får göra. Eftersom enskildas förutsättningar skiljer sig åt i stor utsträckning är det knappast möjligt att uttömmande beskriva vilka uppgifter som kan ingå i en ställföreträdares uppdrag. Enligt förarbetena är det ange- läget att uppgifterna så långt som möjligt preciseras, så att uppdraget inte blir mer omfattande än vad som är motiverat.4 Nedan ges vissa exempel. Det bör också nämnas att en uppgift ofta inte gäller enbart att bevaka rätt, förvalta egendom eller sörja för person utan inne- fattar element av två delar eller alla delarna. 2De åtgärder där överförmyndarens samtycke krävs regleras i 13–15 kap. FB. 1987/88:124 s. 139 f., NJA II 1995 s. 31 f. och Holmgård m.fl. (2020), s. 199 ff. 1987/88:124 s. 140. Ställföreträdarens uppdrag – och ramarna för det Att förvalta egendom är den ekonomiska delen av ställföreträdar- uppdraget. Uppgiften preciseras något i 12 kap. 4 § första stycket FB. Enligt bestämmelsen ska den enskildes medel i skälig omfattning användas för hans eller hennes uppehälle, utbildning och nytta i övrigt. Övriga medel ska placeras så att tillräcklig trygghet finns för deras bestånd och så att de ger en skälig avkastning. Förvalta egen- dom innebär exempelvis att •ta hand om pension, bidrag och andra inkomster, •förvalta kapital, värdehandlingar och fastigheter samt •se till att huvudmannens egendom är tillfredsställande försäkrad. För att uppfylla sina skyldigheter måste ställföreträdaren ha god kännedom om huvudmannens personliga förhållanden.5 Ställföreträ- daren måste bilda sig en uppfattning om vad huvudmannen upp- skattar och kan och vill använda sina medel till. Eftersom ställföre- trädaren ofta ska inhämta huvudmannens samtycke eller höra vad han eller hon har för uppfattning ingår ett visst mått av personlig kontakt i egendomsförvaltningen. Det kan också vara viktigt att samråda med närstående eller andra i den enskildes närhet. Ställföreträdaren bör ibland anlita professionell hjälp vid förvaltningen när den egna kompetensen inte räcker till, exempelvis genom att för huvudmannens räkning ta hjälp av en revisor. Att bevaka rätt kan handla om att bevaka huvudmannens rätt i en specifik rättshandling, exempelvis att •bevaka rätt i dödsbo, •ingå avtal på huvudmannens vägnar, •företräda huvudmannen vid uppsägning, försäljning och avyttring av bostad och •förhandla om avbetalningsplaner och liknande med fordringsägare. 1987/88:124 s. 139. Ställföreträdarens uppdrag – och ramarna för det Uppgiften kan också handla om att bevaka huvudmannens rätt gentemot myndigheter, exempelvis att •ansöka om insatser enligt lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade (LSS) eller socialtjänstlagen, •ansöka om bostadsbidrag och anmäla årliga hyresändringar, •ansöka om skuldsanering, •överklaga myndighetsbeslut som framstår som felaktiga och •bestrida felaktiga fakturor eller avtal. Även när det gäller bevaka rätt ingår att ställföreträdaren måste ha insikt om huvudmannens personliga förhållanden. I regel måste ställ- företrädaren dessutom inhämta huvudmannens samtycke eller efter- höra vad han eller hon har för uppfattning. Även här omfattar alltså ställföreträdaruppdraget ett mått av personlig kontakt med huvud- mannen. Ställföreträdaren kan ibland behöva anlita expertis för att kunna hjälpa huvudmannen. Att sörja för person innebär en intressebevakning av huvudmannens personliga omständigheter. Här krävs att ställföreträdaren sätter sig in i huvudmannens personliga förhållanden. Begreppet är svårdefini- erat men att sörja för person kan bland annat handla om att se till att huvudmannen har ett bra boende eller att uppmärksamma att huvud- mannen har behov av stöd och hjälp, sociala kontakter och syssel- sättning.6 Ställföreträdarens uppdrag kan exempelvis innefatta att ansöka om hemtjänst, personlig assistent eller kontaktperson, eller se till att huvudmannen får del av sociala insatser som anordnas av civilsamhället. I uppdraget ingår däremot inte att själv utföra prak- tiska uppgifter som att städa hos huvudmannen, gå en promenad med honom eller henne eller följa med på läkarbesök. I personliga frågor, liksom i de övriga delarna av uppdraget, är det i första hand huvudmannens vilja som gäller. För huvudmän som inte själva kan meddela någon vilja, exempelvis på grund av sjukdom, är det upp till ställföreträdaren att fatta beslut på huvudmannens vägnar, ofta efter kontakt med anhöriga eller andra i huvudmannens nätverk. 6Se beslut i ÖÄ 4160-18. Ställföreträdarens uppdrag – och ramarna för det Instituten framtidsfullmakt och anhörigbehörighet infördes som ett alternativ till ordningen med god man och förvaltare och som ett komplement till vanliga fullmakter. I lagstiftningen används begrep- pen personliga och ekonomiska angelägenheter för att avgränsa framtidsfullmaktshavarens eller den anhöriges uppdrag. En framtidsfullmakt får omfatta ekonomiska och personliga ange- lägenheter och fullmaktshavaren ska bevaka fullmaktsgivarens rätt i de angelägenheter som framtidsfullmakten avser (2 § lagen, 2017:310, om framtidsfullmakter). Samma terminologi används när det kom- mer till anhörigbehörighet. En anhörig kan i vissa fall, när det är uppenbart att en enskild inte längre har förmåga att ta hand om sina ekonomiska angelägenheter, vara behörig att för den enskilde vidta ordinära rättshandlingar med anknytning till den dagliga livsföringen (17 kap. 1 § FB). 11.2.4Principen om den minst ingripande åtgärden För att ett godmanskap ska anordnas krävs, som nämnts, att den enskilde behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person (11 kap. 4 § första stycket FB). I bestäm- melsen sägs att godmanskap endast ska anordnas om det behövs.