sou · H9B318d2 · 2021-03-31 00:00:00 — Om den borgenär som har motsatt sig att tillstånd beviljas lämnar trovärdiga uppgifter om att ombildningen medför fara för att hans eller hennes fordran inte blir betald, måste bolaget – för att få bifall till ansökan – betala fordran eller ställa betryggande säkerhet för den (jfr 25 §). Den uppgift om erbjudna säkerheter som ska lämnas enligt förevarande punkt är av- sedd att tjäna som underlag för borgenärernas bedömning av om de vill godta eller motsätta sig den gränsöverskridande ombildningen. De uppgifter om säkerheter som lämnas i ombildningsplanen kan naturligtvis även få betydelse för den bedömning som domstolen ska göra enligt 25 §. Om bestämmelserna i lagen (2008:9) om arbetstagares medver- kan vid gränsöverskridande fusioner m.m. är tillämpliga, ska bolaget även lämna uppgift i ombildningsplanen om hur arbetstagarna deltar eller ska delta i den process genom vilken det beslutas om formerna för deras medverkan i bolaget efter ombildningen (punkten 2). Står det klart att bestämmelserna i medverkandelagen inte är tillämpliga på ombildningen, bör ombildningsplanen innehålla en uppgift om det. Slutligen ska till ombildningsplanen – enligt tredje stycket – fogas den handling som, i förekommande fall, utgör stiftelseurkund för bolaget efter ombildning samt bolagsordningen för det ombildade bolaget. Frågan om det fordras en särskild stiftelseurkund och vilka krav det i så fall ställs på innehållet i denna handling beror på desti- nationsmedlemsstatens regelverk om bolagsbildning för den bolags- form till vilken bolaget ska ombildas. Att bolaget efter ombildningen uppfyller kraven enligt destinationsmedlemsstatens lagstiftning kommer att bli föremål för en särskild laglighetskontroll i den staten under slutskedet av förfarandet (vid den utländska motsvarigheten till den kontroll som för svenskt vidkommande regleras i 29 §). 6 § Styrelsen i det bolag som ska ombildas ska upprätta en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömningen av om- bildningens lämplighet för bolaget. Redogörelsen ska särskilt beskriva ombildningens konsekvenser för bolagets framtida verksamhet samt in- nehålla uppgift om ombildningens sannolika konsekvenser för bolagets borgenärer. Om styrelsen får ett yttrande från arbetstagarnas företrä- dare eller, om sådana inte finns, från arbetstagarna själva, ska detta ytt- rande fogas till redogörelsen. För styrelsens redogörelse gäller i övrigt bestämmelserna i 7 och 8 §§. Någon redogörelse behöver inte upprättas när förhållandena är sådana som sägs i 7 § andra stycket och 8 § andra stycket. Paragrafen, som går tillbaka på artikel 86e.1, 86e.7 och 86e.9 i änd- ringsdirektivet, reglerar styrelsens skyldighet att upprätta en redo- görelse inför en gränsöverskridande ombildning. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.2 och 6.5.3. Styrelsen ska enligt första stycket upprätta en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömningen av ombild- ningens lämplighet för bolaget. I redogörelsen ska särskilt lyftas fram dels konsekvenserna för bolagets framtida verksamhet, dels sannolika konsekvenser för bolagets borgenärer. Bestämmelsen om att det ska lämnas en beskrivning av ombild- ningens konsekvenser för bolagets framtida verksamhet anknyter i stort sett till innehållet i de avsnitt i redogörelsen som ska riktas sär- skilt till aktieägarna respektive arbetstagarna enligt 7 och 8 §§; jfr kommentaren till bestämmelsen i tredje stycket nedan. Om det förväntas konsekvenser av betydelse för dessa intressenter som inte kommer till uttryck i de särskilda avsnitten enligt de nämnda para- graferna, bör bolaget ändå redogöra för dessa. Som exempel kan det röra sig om övergripande och påtagliga förändringar av bolagets or- ganisation, arbetsmetoder eller produktionsprocesser som är att vänta efter ombildningen. När det gäller bolagets borgenärer blir det närmast fråga om att i redogörelsen beskriva de förändringar som följer av att bolaget efter ombildningen kommer att lyda under en annan medlemsstats lag- stiftning och att, mot den förändrade rättsliga bakgrunden, beskriva de faktiska konsekvenser som ombildningen kan antas få för borge- närerna. Enligt andra stycket ska styrelsen till redogörelsen foga det ytt- rande som eventuellt har kommit in till bolaget från arbetstagarnas företrädare, eller, om sådana inte finns, från arbetstagarna själva. För en närmare kommentar om skillnaden i detta sammanhang mellan arbetstagarnas företrädare respektive den enskild arbetstagaren, samt innebörden av ”god tid”, hänvisas till kommentaren till den motsva- rande bestämmelsen i 23 kap. 39 § andra stycket. Genom bestämmelsen i tredje stycket hänvisas till de två ytterli- gare paragrafer som, utöver 6 §, reglerar vad styrelsens redogörelse ska innehålla (se 7 och 8 §§). Såsom framgår av tredje stycket andra meningen fordras det under vissa förhållanden över huvud taget inte någon redogörelse. Bestämmelsen anknyter till vad som gäller om att särskilda aktieägaravsnitt respektive arbetstagaravsnitt under vissa förutsättningar inte behöver upprättas. Om det inte behöver upprättas vare sig något aktieägaravsnitt eller arbetstagaravsnitt, kan styrelsen helt avstå från en redogörelse. När det gäller de uppgifter som ska lämnas i redogörelsen hänvi- sas till 7 och 8 §§ och kommentaren till dessa paragrafer. 7 § I styrelsens redogörelse enligt 6 § ska det ingå ett särskilt avsnitt med information till aktieägarna. I avsnittet ska styrelsen särskilt be- skriva 1.ombildningens konsekvenser för aktieägarna, 2.inlösenbeloppet och den metod som har använts för att bestämma 3.hur aktieägare ska förfara för att utöva rätten till inlösen enligt Någon redogörelse enligt första stycket fordras inte, om samtliga ak- tieägare i bolaget samtycker till det. Paragrafen genomför den del av artikel 86e som gäller information till aktieägarna i styrelsens redogörelse (jfr artikel 86e.2, 86e.3 och 86e.4). Övervägandena finns i avsnitt 6.5.2. Av första stycket framgår att styrelsens redogörelse ska innehålla ett särskilt avsnitt till aktieägarna. Vad detta ska innehålla beskrivs närmare i punkterna 1–3. Enligt punkten 1 ska redogörelsen beskriva ombildningens kon- sekvenser för aktieägarna. I direktivet preciseras inte vad som avses med detta. Det kan, liksom för gränsöverskridande fusioner, antas att syftet har varit att styrelsen ska lämna i vart fall information om vilka rättsliga konsekvenser som den gränsöverskridande ombild- ningen kommer att få, t.ex. vad gäller aktieägarnas möjligheter att delta i stämmoförfarande eller att utöva olika slag av minoritetsrät- tigheter. Av punkten 2 framgår att redogörelsen ska innehålla en beskriv- ning av det särskilda inlösenbelopp som det bolag som ska ombildas ska erbjuda en aktieägare (jfr 5 § första stycket 7 och 34 §). Styrelsen måste därvid också beskriva den metod som har använts för att komma fram till det inlösenbelopp som erbjuds. Enligt punkten 3 ska redogörelsen innefatta information om hur de aktieägare som vill få sina aktier inlösta ska förfara. Denna in- formation kommer delvis att överlappa de uppgifter som ombild- ningsplanen ska innehålla (jfr 5 § första stycket 7). En beskrivning enligt punkten 3 ska emellertid, vilket kommer till explicit uttryck i lagtexten, avse hur aktieägare ska förfara för att utöva rätten till in- lösen. Det innebär att den beskrivning som lämnas i redogörelsen bör knyta an till de konkreta uppgifter om samma sak som har läm- nats i ombildningsplanen, genom att uppgifterna sätts in i sitt sam- manhang. Rent konkret innebär det att styrelsen i redogörelsen ska lämna en närmare beskrivning av inlösenförfarandets olika steg och tillhandahålla aktieägarna den rättsliga och praktiska information som krävs för att de ska kunna bevaka sin rätt. Redogörelsen ska i denna del kunna fungera som en manual för aktieägarna; de ska inte behöva söka kompletterande information på annat håll. Andra stycket innehåller ett undantag från skyldigheten att upp- rätta en redogörelse enligt första stycket. För att undantaget ska bli tillämpligt ankommer det på bolaget att visa att samtliga aktieägare har samtyckt därtill. I praktiken förutsätter det att bolaget till Bo- lagsverket ger in ett stämmoprotokoll som utvisar samtliga aktieäga- res närvaro och enhälliga beslut i frågan, eller en annan handling med motsvarande innebörd som har undertecknats av samtliga aktie- ägare. Det innebär att det i vissa fall inte kommer att behöva upprät- tas någon redogörelse alls, nämligen om det inte heller krävs något avsnitt för arbetstagare (jfr 6 § tredje stycket och 8 § andra stycket). 8 § I styrelsens redogörelse enligt 6 § ska det ingå ett särskilt avsnitt med information till arbetstagarna. I avsnittet ska styrelsen särskilt be- skriva 1.ombildningens konsekvenser för anställningsförhållanden och, i förekommande fall, åtgärder till skydd för dessa, 2.väsentliga ändringar av anställningsvillkoren eller av platserna för bolagets verksamhet, och 3.ombildningens konsekvenser i fråga om eventuella dotterbolag, såvitt gäller anställningsförhållanden, väsentliga ändringar av anställ- ningsvillkoren och platsen för verksamheten. Någon redogörelse enligt första stycket fordras inte, om samtliga ar- betstagare ingår i bolagets styrelse. Paragrafen genomför den del av artikel 86e som gäller information till arbetstagarna i styrelsens redogörelse (jfr artikel 86e.2, 86e.5 och 86e.8). Övervägandena finns i avsnitt 6.5.2. Av första stycket framgår att styrelsens redogörelse ska innehålla ett särskilt avsnitt till arbetstagarna med information av det slag som anges i punkterna 1–3. Samtliga tre punkter avser olika slag av konsekvenser som kan kopplas till ombildningen. Vanligen ger ombildningen som sådan inte upphov till dessa slag av konsekvenser. I stället är det fråga om konsekvenser av omstruktureringar, vari ombildningen utgör en del, och det är då konsekvenserna av dessa omstruktureringar som ska anges. En ombildning i sig innebär inte att bolagets verksamhet flyt- tas (eller att anställningsförhållanden eller kollektivavtal förändras). Om ombildningen är avsedd att ske parallellt med en flyttning av verksamheten eller i nära framtid följas av en sådan flyttning, måste emellertid även konsekvenserna av verksamhetsflytten beskrivas. Den beskrivning som ska lämnas enligt punkten 1 är avsedd att innefatta uppgifter om ombildningens konsekvenser för anställ- ningssituationen. Redogörelsen bör även innehålla närmare uppgif- ter om vilka effekter ombildningen kommer att få såvitt gäller verk- samhetens ledning samt om personal, utrustning och lokaler före och efter ombildningen. Vidare bör beskrivas de sannolika ändringar som är att vänta när det gäller arbetets organisation, löner, specifika tjänsters placering och de förväntade konsekvenserna för de arbets- tagare som innehar dessa tjänster. Redogörelsen bör också innehålla uppgift om dialogen mellan arbetsmarknadens parter på bolagsnivå och, i förekommande fall, arbetstagarrepresentation på styrelsenivå. Enligt punkten 2 ska det även lämnas en beskrivning av väsentliga förändringar av lagstadgade anställningsvillkor, av kollektivavtal eller av transnationella företagsavtal samt platsen för bolagets huvud- kontor. (Jfr skäl 13 i ändringsdirektivets ingress.) Punkten 3 går tillbaka på vad som sägs i direktivet om att uppgift ska lämnas om ”hur de faktorer som anges i leden a och b påverkar eventuella dotterbolag till bolaget” (se artikel 86e.5 c). Innebörden i detta har bedömts vara att det även i fråga om eventuella dotterbolag till ett bolag som ska ombildas ska lämnas en beskrivning av de fak- torer som anges i punkterna 1 och 2. En slutgiltig tolkning av direk- tivets innebörd i denna del kan dock givetvis göras endast av EU- domstolen. Andra stycket innehåller ett undantag från skyldigheten att upp- rätta en redogörelse enligt första stycket. Såsom framgår av 6 § tredje stycket kan detta i vissa fall leda till att styrelsen inte alls behöver upprätta någon redogörelse. 9 § Ombildningsplanen och styrelsens redogörelse ska granskas av en eller flera revisorer. Granskningen ska vara så omfattande och ingående som god revisionssed kräver. Revisorn eller revisorerna ska upprätta ett yttrande över granskningen. Revisorsyttrandet ska innehålla ett utlå- tande om huruvida styrelsens redogörelse är komplett och uppfyller de krav som framgår av 6–8 §§. Revisorsyttrandet ska även innehålla ett utlåtande om huruvida det erbjudna inlösenbeloppet är adekvat. Uppgift ska därvid lämnas om 1.den eller de metoder som har använts för att bestämma inlösen- beloppet, 2.huruvida de använda metoderna är adekvata för bedömningen av inlösenbeloppet, och 3.i förekommande fall, de särskilda värderingsproblem som har uppkommit. Revisorsyttrandet ska fogas till ombildningsplanen. Första och andra styckena behöver inte tillämpas om samtliga ak- tieägare i det bolag som ska ombildas har samtyckt till det. Paragrafen går tillbaka på artiklarna 86f och 86g.1 andra stycket i ändringsdirektivet och reglerar den granskning som revisor ska göra av ombildningsplanen och styrelsens redogörelse. Övervägandena har redovisats i avsnitt 6.6.2 och 6.6.3 samt och 6.4.4. Av första stycket framgår att en eller flera revisorer ska granska ombildningsplanen och styrelsens redogörelse. Behörig att utföra granskningen är endast den som, enligt vad som framgår av 10 §, är auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbo- lag. Granskningen ska vara så omfattande och ingående som god re- visionssed kräver. De rekommendationer som FAR kan komma att utarbeta kan bli av betydelse för den närmare tillämpningen av para- grafen. Hänvisningen till god revisionssed drar upp gränsen för re- visorns ansvar för granskningen. En revisor som åsidosätter vad som åligger honom eller henne enligt paragrafen kan bli skadeståndsskyl- dig (jfr 29 kap. 2 §). Granskningen ska resultera i ett skriftligt yttrande. Revisorn måste alltid förvissa sig om att styrelsen i ombildningsplanen och redogörelsen har tagit upp alla relevanta aspekter som enligt lagen ska redovisas i en ombildningsplan respektive en redogörelse. Ytt- randet ska dessutom ha åtminstone det innehåll som anges i andra stycket. Revisorn ska särskilt redogöra för sin bedömning av om det inlösenbelopp som bolaget har erbjudit en avträdande aktieägare är adekvat (jfr 5 § första stycket 8 och 19 §). Det innebär att den granskning som revisorn ska utföra och re- dogöra för särskilt tar sikte på de metoder som bolaget har använt för att bestämma inlösenbeloppet (jfr punkten 1). Vid bedömningen av inlösenbeloppet ska revisorn beakta – i tillämpliga fall – mark- nadspriset för aktierna i bolaget före tillkännagivandet av förslaget till ombildning. Tidpunkten för tillkännagivandet torde i allmänhet sammanfalla med offentliggörandet av ombildningsplanen. går det inte att bestämma något marknadspris på aktierna. Särskilt i sådana fall måste revisorn i stället bedöma värdet av bolaget exklu- sive effekterna av den föreslagna ombildningen såsom det har fast- ställts i enlighet med allmänt accepterade värderingsmetoder (jfr ar- tikel 86f.2 första stycket i direktivet). Revisorn ska även företa en adekvansbedömning av de metoder som bolaget har använt sig av och yttra sig särskilt om detta (jfr punkten 2). Ett led i en sådan bedömning kan vara en jämförelse mellan det värde som de använda metoderna har lett till med det värde som andra vedertagna metoder skulle leda till (jfr artikel 86f.2 b). Frågan om hu- ruvida de metoder som bolaget har använt för att bestämma inlösen- beloppet har varit adekvata ska i princip kunna besvaras jakande eller nekande. Revisorn ska dock ange motiven för sin bedömning. Om det har uppkommit några särskilda värderingsproblem, ska revisorn även redogöra för dessa (punkten 4). Av tredje stycket framgår att revisorsyttrandet ska fogas till om- bildningsplanen. Genom bestämmelsen åstadkommer man bl.a. att yttrandet kommer att offentliggöras tillsammans med planen (jfr ar- tikel 86g.1 andra stycket). Enligt fjärde stycket behöver någon granskning inte göras om samtliga aktieägare i bolaget har samtyckt till det. I så fall krävs givet- vis inte heller något revisorsyttrande. 10 § En revisor som avses i 9 § ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Om inte annat framgår av bolagsordningen, ska revisorn utses av bolagsstämman. Om någon sär- skild revisor inte är utsedd, ska granskningen i stället utföras av bolagets revisor. För en revisor som har utsetts att utföra granskning enligt 10 § gäller bestämmelserna i 9 kap. 40, 45 och 46 §§. Paragrafen, som är ny, går huvudsakligen tillbaka på artikel 86f.1 och 86f.2 i ändringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.2. Bestämmelserna i första stycket innebär att endast en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag är behörig att utföra granskning enligt 9 § av ombildningsplanen och styrelsens redogörelse. Det framgår vidare av första stycket hur en sådan revi- sor ska utses. Bestämmelserna i andra och tredje meningen innebär att det inte finns något krav på att granskningen ska utföras av bola- gets egen revisor, även om det finns en sådan. Föreskrifter om på vilket sätt revisorerna ska utses kan tas in i bolagsordningen. Om bolagsordningen inte innehåller några avvikande bestämmelser, ut- ser bolagsstämman de revisorer som ska utföra granskningen. Ett bolag som har egen revisor kan emellertid låta bli att utse en särskild person för granskningen. I så fall ska granskningen utföras av bola- gets egen revisor. Paragrafens andra stycke anknyter till vissa bestämmelser om re- visorer som finns i 9 kap. och som i det sammanhanget är tillämpliga enbart på bolagets egna revisorer. Dessa bestämmelser ska emellertid tillämpas även på en revisor, som inte är bolagets egen revisor, men som har utsetts att utföra granskning enligt 10 §. Även en sådan re- visor har därmed rätt och i vissa fall skyldighet att närvara på den bolagsstämma som ska ta ställning till frågan om godkännande av ombildningsplanen (jfr 9 kap. 40 §). Vidare kan revisorn vara skyldig att lämna upplysningar till stämman (jfr 9 kap. 45 §) och har även i övrigt en upplysningsskyldighet mot bl.a. en medrevisor, konkurs- förvaltare och förundersökningsledare i brottmål (jfr 9 kap. 46 §). 11 § Styrelsen, den verkställande direktören och revisorn i det bolag som ska ombildas ska ge varje revisor som utför granskning enligt 9 § tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning som denne anser vara nödvändig. De ska också lämna de upplysningar och den hjälp som begärs. Samma skyldighet har en revisor som utför granskning enligt 9 § mot övriga sådana revisorer. Paragrafen motsvarar närmast artikel 86f.2 i ändringsdirektivet. Bestämmelserna i paragrafen syftar till att säkerställa att den eller de revisorerna som utför granskning enligt 9 § får den insyn i bolaget och den information som fordras för att han eller hon fullt ut kunna utföra granskningen. Paragrafen får närmast betydelse i de fall det inte är aktiebolagets egen revisor som utför granskningen (jfr 9 kap. 1 §). Revisorn har inte enbart ha rätt att få muntliga upplysningar utan kan också kräva att få ta del av t.ex. bokföringsmaterial. Om flera revisorer utför granskning enligt 9 §, har de motsvarande skyl- dighet att bistå varandra med upplysningar och annan hjälp. 12 § Till ombildningsplanen ska fogas ett meddelande med informa- tion till bolagets aktieägare, borgenärer och arbetstagarföreträdare, eller, om arbetstagarföreträdare inte finns, arbetstagarna själva, om att de får lämna synpunkter på planen till bolaget. I meddelandet ska anges vil- ken dag som synpunkterna senast kan lämnas. Den dagen får infalla senast på den femte arbetsdagen före dagen för den bolagsstämma som ska ta ställning till ombildningsplanen. Paragrafen genomför artikel 86g.1 b i ändringsdirektivet i svensk rätt. Bakgrunden till regleringen har redovisats i avsnitt 6.4.4. Paragrafen kompletteras av 15 §, där det sägs att synpunkter som har kommit in med anledning av informationsmeddelandet ska till- handahållas aktieägarna på den bolagsstämma som avses i 16 §. För ytterligare kommentarer hänvisas till författningskommentaren till 15 §. 13 § Det bolag som ska ombildas ska ge in ombildningsplanen med bifogade handlingar till för registrering i aktiebolagsregist- ret. Uppgift om registreringen ska enligt 27 kap. 3 § kungöras. Om pla- nen inte kungörs i sin helhet, ska det i kungörelsen lämnas uppgift om var den hålls tillgänglig. Om ombildningsplanen eller de handlingar som är fogade till planen är avfattade på annat språk än svenska, ska sökanden ge in en översätt- ning till svenska. Översättningen ska vara gjord av en översättare som är auktoriserad eller har motsvarande utländsk behörighet. får medge att någon översättning inte ges in. I anmälan för registrering ska det lämnas uppgift om 1.form, företagsnamn och säte för bolaget, 2.det register där bolaget är registrerat och det nummer som an- vänds för identifiering i registret, 3.hur borgenärer och, i förekommande fall, minoritetsaktieägare ska förfara för att utöva sina rättigheter samt de adresser där fullständig in- formation om detta förfarande kostnadsfritt kan erhållas och När registreringen kungörs enligt 27 kap. 3 §, ska kungörelsen innehålla de uppgifter som avses i tredje stycket 1–3. I 31 kap. 25 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om sekretess för uppgifter i ett yttrande som en revisor lämnar enligt 9 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering och offentliggö- rande av ombildningsplanen med bifogade handlingar. Bestämmel- serna går tillbaka på punkterna 1 och 5 i artikel i ändringsdirek- Övervägandena finns i avsnitt 6.4.4 och, beträffande femte stycket, i avsnitt 4.6.7. Paragrafens första stycke innebär att ett aktiebolag som ska genom- föra en gränsöverskridande ombildning ska anmäla ombildnings- planen, med bifogade handlingar, för registrering i aktiebolagsregistret. Det sker genom att bolaget ger in handlingarna till . De handlingar som därvid ska fogas till ombildningsplanen är revisors- yttrandet (i förekommande fall, jfr 9 §) och ett informations- meddelande (jfr 12 §). ska offentliggöra uppgift om vad som har registre- rats i aktiebolagsregistret genom kungörelse i Post- och Inrikes tid- ningar. Det ligger i sakens natur att en ombildningsplan ska vara skriven på ett språk som de berörda kan ta del av. Även om paragrafen ska tillämpas på svenska aktiebolag, kan det förekomma att planen i ett enskilt fall har upprättats på ett annat språk än svenska. I så fall ska bolaget enligt andra stycket ge in, utöver ombildningsplanen i dess originalversion, en bestyrkt översättning av planen till svenska. Bo- lagsverket har emellertid möjlighet att medge undantag från över- sättningskravet, något som främst torde få betydelse för det fall pla- nen är upprättad på ett i väl etablerat språk såsom engelska. Av tredje stycket följer att det i registreringsanmälan alltid ska lämnas särskild uppgift om de förhållanden som anges i punkterna 1–4. Dessa uppgifter ska visserligen finnas med i det ingivna materi- alet, men praktiska hantering underlättas av att bola- get lyfter fram de relevanta uppgifterna. Flertalet av uppgifterna ska, enligt fjärde stycket, finnas med i kun- görelsen. När det gäller punkten 3, som berör dels det borgenärs- skydd som i svensk rätt regleras inom ramen för bolagets ansökan om tillstånd att verkställa ombildningsplanen, dels aktieägares rätt att under vissa förutsättningar få sina aktier inlösta av det bolag som ska ombildas, behöver kungörelsen dock inte innehålla några detal- jerade upplysningar. Däremot ska det framgå vart den som vill ha ytterligare upplysningar kan vända sig. I femte stycket finns en hänvisning till den särskilda sekretessbe- stämmelse som enligt förslaget tas in i offentlighets- och sekretess- lagen.