sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — En forskningsöversikt sammanfattar 17 internationella studier med att medianvärdet för hur mycket offentligägda försäljningsställen minskat sin försäljning när detaljhandeln privatiserats, uppgår till drygt två procent.17 Effekterna av en privatiserad detaljhandel kommer dock i stor utsträckning av ett minskat minimipris,18 något de nu aktuella gårdsförsäljningsförslagen avser motverka. Givet att de nya försäljningsställena – gårdsförsäljarna – inte har möjlighet att konkurrera med fri prissättning kan en större substitutionseffekt väntas än vad som annars hade varit fallet. Tidigare studier har resonerat att en ökad tillgänglighet till billig alkohol kan leda till en minskad konsumtion av dyrare alkohol i , men att det är desto mer osäkert om människor köper mindre billig alkohol för att de köper mer från Systembolaget eller privat detaljhandel.19 Gårdsförsäljning väntas därför inte generera positiva effekter genom att substituera större volymer av billigare drycker, dvs. att gårdsförsäljning skulle leda till att riskkonsumenter dricker dyrare alkohol och därmed även i mindre omfattning. I SOU 2010:98 argumenteras även för att gårdsförsäljarnas drycker utgör ett ”nytt segment” och att detta indikerar att ”konsumenterna inte skulle ersätta Systembolagets alkoholdrycker med dyrare drycker från gårdsbutikerna.” Detta 14Stockwell et al. 15Babor, , 2010. ”Alcohol: No Ordinary Commodity – a summary of the second edition” i Addiction. 16Stockwell et al. 17Robert A , , , , , , , Sajal Chattopadhyay, Briana , , 2012. “Effects of alcohol retail privatization on excessive alcohol consumption and related harms: a community guide systematic review” i Am J Prev Med. 18Stockwell et al. 19Holder, (red. ), 2008. ”Alkoholmonopol och folkhälsa: Vilka skulle effekterna bli om Systembolagets detaljhandelsmonopol avskaffades?” 8 (20) resonemang synes ha minskat i giltighet i och med den utveckling som Systembolagets Tillfälligt sortiment lokalt och småskaligt (TSLS) uppvisat . Försäljningen av öl ur TSLS ökade till exempel –2019 (men utgör fortsatt endast någon procent av den totala försäljningen), vilket ger att segmentet ifråga nu återfinns på Systembolaget och därmed kan substitueras. De låga substitutionseffekter som har stöd i forskningen härrör från situationer med betydande prisskillnader, som resandeinförsel och avreglering av detaljhandel. De förslag för gårdsförsäljning som bedöms här är utformade för att motverka priskonkurrens. Därför bedöms substitutionseffekter i det högre spannet vara realistiska, men försiktighetsprincipen gör gällande att även lägre effekter bör beaktas. Mot den bakgrunden skattas bedömningarna av folkhälsoeffekterna för två olika scenarier (utöver noll-scenariot utan någon substitutionseffekt): 15 och 30 procents substitutionseffekt. Vi finner inget stöd i forskningen för högre substitutionseffekter, men de faktiska effekterna kan utredas i det fall att gårdsförsäljning blir verklighet. Folkhälsa och alkoholens skadeverkningar Folkhälsa är ett samlingsbegrepp för hela befolkningens hälsotillstånd och handlar både om hälsa och ohälsa. Begreppet gäller både nivån på hälsan, till exempel medellivslängden i befolkningen, och fördelningen av hälsa, exempelvis medellivslängden i olika grupper i befolkningen. En god folkhälsa innebär enligt WHO att hälsan är så god och så jämlikt fördelad som möjligt bland olika grupper i samhället. Det övergripande målet för folkhälsopolitik är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation.20 Alkohol är en riskfaktor för flera olika skador och sjukdomar och är en av de främsta orsakerna till förtida död i och i världen. En del skador orsakas i samtliga fall av alkohol medan andra typer av skador i en del fall orsakas av alkohol, exempelvis cancer, våldsrelaterade skador och fallolyckor. använder ”riskkonsumtion av alkohol” som en av flera indikatorer för att mäta folkhälsan. Enligt avled 1 938 invånare () i diagnoser som i samtliga fall orsakats av alkohol och ingår i alkoholindex. Dödligheten var högre bland män än bland kvinnor och högre bland personer med högst förgymnasial eller gymnasial utbildning än bland personer med eftergymnasial utbildningsnivå. Bland personer födda utanför var dödligheten en femtedel av dödligheten bland personer födda i Svensk alkoholkultur är under förändring. Berusningsorienterat drickande är fortfarande ofta , framförallt bland unga, men konsumtionen bland yngre har minskat och så även berusningsdrickandet. till hela befolkningen har konsumtionen omfördelats så att riskkonsumenter står för en mindre andel av det totala drickandet. Vidare dricker man oftare vin 20(prop. 2017/18:249, bet. 2017/18: SOU26, rskr. 2017/18:406) 21Folkhälsomyndigheten – Alkoholens skadeverkningar 9 (20) och starköl på bekostnad av starksprit. Dryckesmönstren är i någon mening stabila i den större befolkningen – intensivt helgdrickande snarare än vardagsdrickande – men konsumtionen har omfördelats vilket sannolikt minskar skadeverkningarna. Totalkonsumtionen har minskat och grupper med hög konsumtion har stått för en stor andel av minskningen.22 För att kvantifiera folkhälsoeffekterna av gårdsförsäljning räknar med att de skador som sker till följd av dagens alkoholkonsumtion kommer att öka proportionerligt med nettokonsumtionsökningen av alkohol. Utgångspunkten är Stockwell et al (2017) som beräknar alkoholorsakade dödsfall respektive sjukhusvistelser i 2014.23 De beräknade skadorna omvandlas till värden per liter ren alkohol per invånare , och multipliceras med de skattade nettokonsumtionsökningarna för respektive förslag. Beräkningarna ger skadeverkningar i absoluta tal samt som procentuell ökning, givet skadeverkningar och konsumtionsnivå. Stockwell et al (2017) beräknar skadeverkningarna utifrån den s.k. GBD-metodologi (Global Burden of Disease), som härrör från det omfattande forskningsprogrammet med samma namn som ligger inom WHO. De skattningar som Stockwell et al (2017) gör utifrån GBD- metodologin omfattar dödlighet och sjukhusvistelser i mer än 60 olika kategorier av sjukdom och skada som helt eller delvis kan knytas till alkoholkonsumtion. Stockwell et al beräknar skadeverkningarna för olika subgrupper utifrån ålder och kön samt utifrån faktorer som konsumtionsfördelning och förekomst av berusningsdrickande. Härigenom beräknas AAF- värden (Alcohol Attributable Fractions), dvs. hur mycket av respektive skada som kan härledas till alkoholkonsumtion. Resultatet av modellen sammanfattas i följande totalsiffror (): Skador av alkohol i hela befolkningen, 2014. Källa: Stockwell et al (2017). Alkoholorsakade dödsfall (av alkoholrelaterade) Alkoholorsakade sjukhusvistelser (av alkoholrelaterade) 2 718 (41 991) 69 713 (355 604) De alkoholrelaterade numerärerna är identifierade i statistik utifrån vilka dödsorsaker och orsaker till sjukhusinläggning som kan vara relaterade till alkoholkonsumtion. De alkoholorsakade dödsfallen respektive sjukhusvistelserna är istället de fall som Stockwell et al (2017) har beräknat orsakats av alkohol, enligt GBD-metodologin. 22Tryggvesson, , 2013. ”Mot ett kontinentalt dryckesmönster, eller inte? Förändringar i svenskarnas alkoholkonsumtion ” i Nordic Studies on Alcohol and Drugs, vol. 30; , , , 2017. ” Trender i dryckesmönster – befolkningens självrapporterade alkoholvanor .” CAN Rapport 168; Trolldal, , 2019. ”Alkoholkonsumtionen i . CAN Rapport 193.”; , , , 2013. ”Changes in the Relationship Between Volume of Consumption and Alcohol-Related Problems in During 1979–2003” i Alcohol and Alcoholism, vol. 49, nr. 3; , , , , , 2017. ”, — Stable Association Between Alcohol Consumption and Youth – 2012” i Alcohol and Alcoholism, 2017, 52(3). 23Vi utgår från de beräkningar som görs i metod B i Stockwell et al (2017). 10 (20) infektionssjukdomar, som tuberkulos och hiv; cancer, som levercancer och bukspottskörtelscancer; typ-2 diabetes; mental ohälsa; cirkulationsorganens sjukdomar, exempelvis olika former av stroke; metaboliska sjukdomar, som levercirros; samt olika former av personskador, som omfattar misshandel och mord men även oavsiktliga skador och självskada. Det är främst hjärt- och kärlsjukdomar och cancer som står för de alkoholrelaterade dödsfallen, medan det i första hand är personskador och cancer som står för de alkoholorsakade dödsfallen. Vad gäller sjukhusvistelser är det i första hand hjärt- och kärlsjukdomar och personskador som står för de alkoholrelaterade fallen, medan mental ohälsa och personskador står för merparten av de alkoholorsakade. Som en jämförelse till Stockwell et al (2017) har även använt alkoholindex för , då 1 938 invånare () avled i diagnoser som orsakats av alkohol. De beräkningar som gjorts utifrån Stockwell et al (2017) har replikerats utifrån denna datapunkt, för att säkerställa att inga omfattade skillnader uppstår i och med en sjunkande totalkonsumtion (8,ren alkohol per invånare 2019, jämfört med 2014) eller att sambanden mellan skadeverkningar och konsumtion försvagats avsevärt . Alkoholindex omfattar dock endast de dödsfall som direkt orsakats av alkoholkonsumtion, och kan därmed antas underskatta skadeverkningarna mätt i dödsfall. Folkhälsa har en bredare innebörd än ”bara” dödsfall och sjukhusinläggningar. Ramboll har i en studie beräknat att alkoholen försämrade befolkningens livskvalitet med totalt 172 500 QALY (quality adjusted life years). 70 000 av dessa förlorade QALY härrör enligt studien från alkoholrelaterad dödlighet; 56 000 från försämrad livskvalitet för alkoholkonsumenter; 43 000 från försämrad livskvalitet för närstående och 3 500 från individer som blir utsatta för alkoholrelaterade brott. För att bredda analysen gör även skattningar av förlust av QALY utifrån Rambolls beräkningar. De förlorade QALY som härrör från alkoholrelaterad dödlighet kan inte adderas till de tidigare beräkningarna av tillkommande dödsfall, eftersom de representerar samma effekt, utan ska ses som ännu en jämförelsegrund.24 Uppskattade konsekvenser av utredningens förslag Antal producenter som får bedriva gårdsförsäljning Så som förslaget är utformat antas att i princip samtliga svenska producenter av alkoholhaltiga drycker får möjlighet att bedriva gårdsförsäljning (se avsnitt Antaganden som ligger till grund för skattningar av folkhälsoeffekter av gårdsförsäljning). I LRF:s undersökning 2020 till dryckesproducenterna angav av de svarande att de skulle starta gårdsförsäljning om det var tillåtet, svarade att de inte skulle göra det och 7 svarade att de inte vet. Undersökningen är ställd till ett urval av samtliga producenter men finner ändå att undersökningen utgör det bästa underlaget för att uppskatta hur många producenter som kan tänkas vilja bedriva gårdsförsäljning om det tilläts. Givet att branschen fortsätter växa i samma takt som (se Tabell 1) och att av producenterna är 24Ramboll, 2019. ”Alkoholens samhällsekonomiska konsekvenser.” 11 (20) intresserade av att bedriva gårdsförsäljning antas ca 850 producenter bedriva gårdsförsäljning . Antal besökare och uppskattad försäljning via gårdsförsäljning Hur många besökare varje ”gård” antas ha är mycket svårt att uppskatta och det torde sannolikt varierar ganska mycket mellan olika producenter (se avsnitt Växande antal besökare). Om varje vinproducent som vill bedriva gårdsförsäljning antas ha i genomsnitt 3 819 besökare , bryggerierna antas ha 1 512 besökare, destillerierna 1 632 besökare och ciderproducenterna 4 426 besökare skulle det totala antalet besök (ej unika individer) kunna uppgå till ca 1 650 2025 om gårdsförsäljning tillåts enligt förslaget. Om besökarna vid samtliga dessa besök köper hela sin ”kvot” enligt förslaget skulle den totala volymen vin som såldes via gårdsförsäljning uppgå till ca och sprit till motsvarande ca , öl till ca 4 och cider till ca 1 . Vid ett antagande om att varje besökare i genomsnitt köper halva sin kvot kommer den totala försäljningen via gårdsförsäljning att uppgå till motsvarande ca ren alkohol. Per invånare (eller äldre) utgör det ren alkohol/år, och motsvarar av konsumtionen per invånare () . Uppskattat antal producenter, besökare och mängd inköp av alkohol 2025 via gårdsförsäljning25 per "gård" (8 556 900 (cl alkohol) invånare) i liter Uppskattade konsekvenser för folkhälsan till följd av ökad alkoholkonsumtion Tabell 4 nedan sammanfattar Swecos beräkning av folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser, utifrån Stockwells (2017) beräkningar, som konsekvens av gårdsförsäljning enligt förslaget. I tabellen anges tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser för tre olika scenarion avseende substitution. finner det inte sannolikt att substitutionen skulle vara noll men vill ändå illustrera konsekvenserna vid ett sådant utfall (dvs. att all alkohol som införskaffas via gårdsförsäljning adderas till den alkoholanskaffning som sker via andra anskaffningskällor). Då det är omöjligt att veta exakt hur stor substitutionen skulle komma att bli 25Beräknat på följande genomsnittlig alkoholhalt: vin - 13,, sprit - , öl - 5,, cider - 12 (20) vid införande av gårdsförsäljning väljer att redogöra för folkhälsokonsekvenser vid två möjliga substitutionsnivåer, 15 samt . Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser utifrån Stockwell (2017), , givet olika antaganden om substitutionseffekt. Utan gårdsförsäljning hade, enligt samma beräkningsmodell som ovan, antalet alkoholorsakade dödsfall uppgått till ca 2 540 och antalet alkoholorsakade sjukhusvistelser till ca 65 130 (beräknat utifrån konsumtion ). Gårdsförsäljning, enligt dessa beräkningar, väntas därmed leda till en ökning av alkoholorsakade dödsfall och alkoholorsakade sjukhusvistelser vid 15 respektive 30 procents substitution (motsvarande ökning blir vid noll substitution). För att säkerställa att sambanden mellan skadeverkningar och konsumtion inte har försvagats avsevärt har beräkningarna kompletterats med motsvarande uppräkning av tillkommande dödsfall utifrån alkoholindex för . Detta möjliggör också en kontroll av metodens tillförlitlighet. I Tabell 5 nedan sammanfattar uppräkningen av folkhälsoeffekter i termer av dödsfall utifrån alkoholindex för . finner inga stora skillnader mellan uppskattningarna enligt Stockwells (2017) beräkningar och alkoholindex . De tillkommande dödsfall antas bli något högre i Stockwells modell än vid uppskattningarna utifrån alkoholindex , och därvidlag kan Stockwells skattningar bedömas vara mer fullständiga. Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall utifrån alkoholindex , för , givet olika antaganden om substitutionseffekt. Utifrån uppskattningarna om antalet tillkommande alkoholorsakade dödsfall och sjukhusvistelser gör bedömningen att konsekvenserna på folkhälsa vid ett införande av förslaget väntas bli relativt små. Oavsett om substitutionen kommer att uppgå till , eller något däremellan, väntas de alkoholorsakade dödsfallen liksom de alkoholorsakade sjukhusvistelserna öka med mellan . Även om ökningen procentuellt sett är liten innebär det ungefär 6–7 dödsfall och motsvarande ca 155–188 tillkommande sjukhusvistelser. Detta innebär naturligtvis ökad ohälsa för de som drabbas samt belastar sjukvården och även samhället i övrigt. Alkoholkonsumtion får bredare konsekvenser för folkhälsan än vad som måtten ovan anger. Tabell 8 nedan sammanfattar Swecos uppräkning av folkhälsoeffekter i termer av livskvalitet utifrån Rambolls (2019) beräkningar av alkoholens kostnader . Dessa skattningar ska inte adderas till skattningarna ovan utan syftar till att ge en bredare bild av vilka direkta och indirekta konsekvenser alkoholkonsumtion kan ha på befolkningen. 13 (20) Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av förlorade QALY utifrån beräkningar av alkoholkonsumtionens kostnader , för givet olika antaganden om substitution. Totalt antal förlorade QALY - varav alkoholrelaterad dödlighet - varav försämrad livskvalitet för alkoholkonsumenter - varav försämrad livskvalitet för närstående - varav individer som blir utsatta för alkoholrelaterade brott Utgångspunkten i folkhälsopolitiken är att alla ska ha samma möjligheter till en god hälsa och ett långt liv. Därför bör en uppskattning av folkhälsoeffekter även ta hänsyn till hur gårdsförsäljning kan antas påverka hälsans fördelning. Eftersom skadeverkningar av alkohol drabbar olika grupper av befolkningen i olika stor utsträckning antas de utökade skadeverkningarna inte fördelas jämnt över befolkningen. Enligt förslaget får alkohol endast säljas i anslutning till att konsumenten köper en upplevelsetjänst vilken, enligt producenterna, kostar från och uppåt. Förslaget avser även motverka en ökad pristillgänglighet i och med att pris endast kan sättas som produktionskostnad plus ett skäligt påslag. Det finns därmed skäl att anta att de konsumentgrupper som dricker mycket billig alkohol inte är de som i första hand påverkas av en ökad tillgänglighet. Skattade folkhälsoeffekter av det alternativa förslaget Antal producenter som får bedriva gårdsförsäljning Utöver de villkor som gäller i utredningens huvudsakliga förslag gäller vid det alternativa förslaget att bara de som yrkesmässigt tillverkar vin, öl eller andra jästa alkoholdrycker får bedriva gårdsförsäljning och att huvuddelen av råvarorna som ger alkoholdrycken dess karaktär ska ha producerats på gården. Enligt Dryckesbranschrapporten fanns det 2020 54 vinproducenter, 557 bryggerier och 59 ciderproducenter 2020. Enligt LRF:s producentunderökning 2020 angav av de svarande vinproducenterna att de helt och hållet odlar sin egen huvudråvara, angav att de gör det till viss del medan angav att de köper in all råvara. Bland ciderproducenterna svarade motsvarande att de helt och hållet odlar sin egen råvara och att de gör det till viss del. Bland ölproducenterna angav ingen att de helt och hållet odlar sin egen råvara och att de gör det till viss del. Mot den bakgrunden antas i skattningarna att samtliga vin- och ciderproducenter kommer att få bedriva gårdsförsäljning men att inget bryggeri kommer att få 14 (20) Givet att branschen fortsätter växa i samma takt som de senaste åren26 och att av producenterna är intresserade av att bedriva gårdsförsäljning antas ca 132 producenter vara aktuella 2025 vid det alternativa förslaget. Antal besökare och uppskattad försäljning via gårdsförsäljning Hur många besökare varje ”gård” antas ha är mycket svårt att uppskatta och det kommer sannolikt varierar ganska mycket mellan olika producenter. Enligt dryckesundersökningen 2021 uppskattar i princip alla svarande att antalet besökare kommer att öka kraftigt vid ett införande av gårdsförsäljning. Vid ett antagande om att varje vinproducent som vill bedriva gårdsförsäljning har i genomsnitt 3 819 besökare , och ciderproducenterna 4 426 besökare kommer det totala antalet besök (ej unika individer) kunna uppgå till ca 552 700 (utgångspunkt ). Om samtliga dessa besökare köpte sin hela ”kvot” enligt förslaget skulle den totala volymen vin som såldes via gårdsförsäljning kunna uppgå till ca och motsvarande för cider ca 1 . Vid ett antagande om att varje besökare istället i genomsnitt köper halva sin kvot kommer den totala försäljningen att uppgå till motsvarande ca ren alkohol. Per invånare (eller äldre) utgör det /år vilket motsvarar av den alkohol som konsumerades per individ () . Uppskattat antal producenter, besökare och mängd inköp av alkohol via gårdsförsäljning per "gård" Uppskattad effekt på folkhälsan vid gårdsförsäljning enligt det alternativa förslaget Tabell 8 nedan sammanfattar Swecos uppräkning av folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser, utifrån Stockwells (2017) beräkningar, till följd av den ökade alkoholkonsumtion som det alternativa förslaget väntas leda till. Utan gårdsförsäljning hade, enligt samma beräkningsmodell, antalet alkoholrelaterade dödsfall uppgått till ca 2 540 och antalet alkoholrelaterade sjukhusvistelser ca 65 130 (beräknat utifrån konsumtion ). 26Exklusive då det är oklart vilken effekt pandemin eventuellt har haft på utvecklingen 15 (20) Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser utifrån Stockwell (2017), vid olika antaganden om substitution, . Det alternativa förslaget får mindre konsekvenser i termer av tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser jämfört med det huvudsakliga förslaget. Det alternativa förslaget väntas leda till en ökning av antalet tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser vid 15 respektive 30 procents substitution (motsvarande ökning vid noll substitution). Swecos bedömning är att det innebär ytterst marginella konsekvenser för folkhälsan. Tabell 9 nedan sammanfattar Swecos uppräkning av folkhälsoeffekter i termer av dödsfall utifrån alkoholindex för . Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av tillkommande dödsfall utifrån alkoholindex , för , givet olika antaganden om substitutionseffekt. Även med denna beräkningsmodell uppskattas de tillkommande dödsfallen bli relativt få och därmed antas konsekvenserna för folkhälsan bli ytterst marginella. Tabell 10 nedan sammanfattar Swecos uppräkning av folkhälsoeffekter i termer av livskvalitet utifrån Rambolls (2019) beräkningar av alkoholens kostnader . Uppskattade folkhälsoeffekter i termer av förlorade QALY utifrån beräkningar av alkoholkonsumtionens kostnader , för , givet olika antaganden om substitutionseffekt. Totalt antal förlorade QALY - varav alkoholrelaterad dödlighet - varav försämrad livskvalitet för alkoholkonsumenter - varav försämrad livskvalitet för närstående - varav individer som blir utsatta för Marknadsföring och exponering samt konsekvenser för barn och unga I uppdraget ingår det att granska om gårdsförsäljning kan innebära ökad marknadsföring och exponering av alkohol, samt vilka konsekvenser detta kan ha för barn och unga. Förslaget innebär inga förändringar i vad som är tillåtet avseende marknadsföring av alkoholhaltiga drycker. Om antalet producenter som vill bedriva gårdsförsäljning i städer ökar och om besöksantalet kommer att öka kraftigt, vilket producenterna tror, innebär det en ökning av antalet invånare 16 (20) som kommer att ta del av aktiviteter med tydlig koppling till alkoholhaltiga drycker. Besökstjänsterna kan komma att i större utsträckning än bli en möjlig gemensam aktivitet för kollegor eller vänner. Oavsett om besökarna väljer att köpa dryck eller inte antas besökstjänsten i sig ha som mål att väcka intresse för drycken som produceras. spekulerar inte i eventuella konsekvenser av detta (utöver skattningarna om totalkonsumtion i respektive förslag) men bedömer att exponeringen för alkoholhaltiga drycker i samhället kan komma att öka. Detta särskilt vid införande av gårdsförsäljning i städer. Barn och unga anses alkoholpolitiskt vara särskilt skyddsvärda personer då deras hälsa riskerar att påverkas i högre utsträckning av alkoholkonsumtion än vuxna.27 Barn och unga är också mer påverkbara genom exempelvis marknadsföring. Vidare påverkas barn och unga i högre utsträckning än vuxna av sina närstående vuxnas alkoholvanor.28 Det är därför viktigt att beakta eventuella konsekvenser även för barn och unga. Att hålla barn och unga borta från alkohol är vidare en viktig del i regeringens alkoholpolitik.29 Resultat från en systematisk litteraturöversikt från CAN 2019 visar att barn till föräldrar med alkoholproblem är en sårbar grupp som ofta växer upp under ogynnsamma förhållanden och med en ökad risk för att utveckla psykosociala problem. Detta oavsett om risken härstammar från föräldrarnas alkoholkonsumtion eller andra faktorer som också finns närvarande under deras uppväxt. Enligt litteraturöversikten visar den samlade forskningen entydigt att den sårbarhet som barn till föräldrar med alkoholproblem har ytterligare förstärkt genom att dessa barn löper en högre risk för att utveckla ett eget alkoholmissbruk.30