sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — –Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan Utredningen om en tioårig grundskola SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en tioårig grundskola kan införas genom att förskoleklassen görs om till årskurs 1. Syftet är att förbättra kunskaps- resultaten genom att eleverna ges mer undervisning utifrån grund- skolans kursplaner och inom den regel- och kompetensmässiga struktur som har. Även de motsvarande obligatoriska skolformerna grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska ut- ökas med genom att förskoleklassen omvandlas till en ny första årskurs. Utredningen benämns Utredningen om en tioårig grund- skola (U 2020:02). förordnades avdelningschefen som särskild utredare. Som huvudsekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. samordnaren . Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. ämnesrådet , fr.o.m. juristen , fr.o.m. juristen , samt fr.o.m. förbundsjuristen . entledigades på egen begäran fr.o.m. . Som sekreterare i utredningen anställdes även seniora utredaren den 22– 26juni samt –, samt f.d. avdelnings- chefen 1–. Som experter och sakkunniga i utredningen förordnades den 19maj 2020 kanslirådet från Utbildningsdeparte- mentet, departementssekreteraren från , departementssekreterare från , ämnesrådet från , enhetschefen från , enhetschefen från Skolinspektionen, enhetschefen från Special- pedagogiska skolmyndigheten samt skolchef från Sameskolstyrelsen. förordnades att vara sak- kunnig i utredningen fr.o.m. . entledigades från uppdraget att vara sakkunnig och förordnades fr.o.m. . Härmed överlämnas Utredningen om en tioårig grundskola sitt betänkande En tioårig grundskola – Införandet av en ny årskurs 1 i grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (SOU 2021:33). Uppdraget är härmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.2 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .................. 1.3Förslag till lag om ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ......................................... 1.4Förslag till förordning om förenklad prövning av enskilda huvudmäns godkännanden.................................. 1.5 Förslag till förordning om statsbidrag för kapacitetsförstärkande och kvalitetshöjande åtgärder i 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (1970:340) om skolskjutsning.............................................. 1.7Förslag till förordning om ändring av högskoleförordning (1993:100) ........................................... 1.8Förslag till förordning om ändring i förordning (SKOLSFS 2010:250) om läroplan för specialskolan ......... 1.9Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:7) om dansarutbildning.............................................. 1.10 Förslag till förordning om ändring i skolförordning (2011:185) ............................................................................. 1.11Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen ... 188 1.13Förslag till förordning om ändring i förordning (2015:195) om ett nationellt informationssystem för Förordning om ändring i förordning (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. ......................... Förslag till ändring i förordning (2021:151) om statsbidrag för fortbildning av lärare............................. Förslag till ändring i förordning (2021:151) om statsbidrag för fortbildning av lärare............................. Uppdraget, genomförandet och betänkandets Övergripande reglering av skolväsendet ............................. som svensk lag....................... Andra för utredningens uppdrag särskilt relevanta konventioner och bestämmelser .......... De obligatoriska skolformerna ............................................ Förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg..................... Skolplikt och rätt till utbildning .......................................... Några grundläggande bestämmelser i skollagen ................. Syftet med utbildningen ....................................................... 3.7Läroplanerna och regleringen av ämnen, ämnesområden, kursplaner och timplaner .......................... Extra anpassningar och särskilt stöd.................................... Utvecklingssamtal och IUP ................................................. Modersmål och nationella minoritetsspråk ......................... Övriga bestämmelser i skollagen och skolförordningen .... Godkännande av enskilda huvudmän .................................. Behörighet att undervisa....................................................... Utgångspunkter för utredningens arbete ..................... Förskoleklass som en egen skolform ................... och obligatorisk förskoleklass .............................. 4.1.5Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga Elever i förskoleklass............................................. Personal i arbete med elever i förskoleklass......... Kostnad per barn och elev..................................... Skolenheter med förskoleklass ............................. 4.2.6Resultat av Skolinspektionens skolenkät 4.2.7Skolinspektionens kvalitetsgranskning av arbetet med garantin för tidiga stödinsatser 4.3Skolstart och utbildning för sexåringar – nordisk jämförelse ............................................................. 4.4Aktuell forskning om utbildning för barn och reflektioner gällande uppdraget.................................... Med barnets bästa i fokus ..................................... 4.5.2Viktigt att värna intentionen bakom införandet av förskoleklassen och skolplikt 4.5.3Tydligare mål och fokus på läs- och skrivinlärning samt grundläggande En reform för stärkt kvalitet i undervisningen och ökad likvärdighet............................................ Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1.................. 5.1Förskoleklassen upphör och lågstadiet utökas med en ny årskurs 1 ........................................................................... 5.2 Det nya lågstadiets innehåll och utformning...................... Undervisning i ämnen och ämnesområden ......... 5.2.3Den garanterade undervisningstiden i nya årskurs 1 ska vara per skoldag och timplanerna ska utökas .................................. Ändringar i läroplaner........................................... 5.2.5Kunskapskrav för godtagbara kunskaper i svenska, svenska som andraspråk och matematik för blivande årskurs 2(3).................... Kunskapskrav i nya årskurs 4(5), 7(8) och 10(11).............................................................. 5.2.7Obligatorisk kartläggning av språklig medvetenhet och matematiskt tänkande i nya årskurs 1 ........................................................ 5.2.8Obligatoriska bedömningsstöd för att bedöma läs- och skrivutveckling respektive taluppfattning i nya årskurs 2(3) .......................... Nationella prov i årskurs 4(5), 7(8) och 10(11) .. Garantin för tidiga stödinsatser ............................ Skolplikt och mottagande..................................................... Mottagandet till grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i nya årskurs 1 ............................. Särskilt om övergången mellan förskola och skola .............. Övergångar mellan skolformer ............................. 5.4.2Gällande bestämmelser om sekretess 5.4.3Information vid övergång mellan förskola Samverkan vid övergångar..................................... Överväganden gällande vissa andra bestämmelser................ Definition av nyanlända och vissa andra elever ... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...................... 5.6.1Ikraftträdande- och tillämpningsbestämmelser... 339 5.6.2Befintliga godkännanden av enskilda Elevens rätt att fortsätta vid samma skolenhet.... Elevens rätt att fortsätta efter färdighetsprov...... Elever som mottagits i förskoleklassen................ Tystnadsplikt enligt skollagen .............................. 5.6.7Sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen, OSL............................................... Behörighet, behörighetsgivande utbildning Gällande bestämmelser om behörighet ............................... Hur kan en förskollärare bli behörig att undervisa i eller motsvarande Sammanfattning och slutsats................................ 6.2 Behörighet att undervisa i nya lågstadiet ............................ 6.2.1De bestämmelser som gäller för behörighet i lågstadiet ska fortsättningsvis gälla .................... 6.2.2Vissa förskollärare ska vara behöriga att undervisa i nya årskurs 1 i 6.2.3Vissa förskollärare och lärare ska vara behöriga att undervisa i nya årskurs 1 i grundsärskolan under åtta respektive ....... Vissa förskollärare ska vara behöriga att undervisa i nya årskurs 1 i specialskolan under 6.2.5Förskollärare med speciallärarexamen som bedriver undervisning som avser särskilt stöd..... Sammanfattning och slutsats................................ 6.3Vissa förskollärare ska få fler möjligheter att bli behöriga att undervisa i lågstadiet ............................. 6.3.1Erfarenhet och kompletterande utbildning ska ge behörighet i årskurs 1 och 2 6.3.2Erfarenhet och kompletterande utbildning ska ge behörighet i årskurs 1 och 2 6.3.3Erfarenhet och kompletterande utbildning ska ge behörighet i årskurs 1 och 2 i specialskolan.... 381 6.3.4Kompletterande utbildning ska ge behörighet i ämnen i årskurs 1–4 i och 6.3.5Kompletterande utbildning och behörighet i ämnen i årskurs 1–4 i grundsärskolan ................ 6.3.6Kompletterande utbildning ska ge behörighet i ämnen i årskurs 1–5 i specialskolan .................... Förskollärare med speciallärarexamen.................. Sammanfattning av utredningens förslag ............. 6.4 Utformningen av behörighetsgivande fortbildning............ utformning av fortbildningen ............................... Utbildning för behörighet i årskurs 1 och 2 ........ 6.4.3Utbildning för behörighet i ämnen i årskurs 1–4 ............................................................. Statsbidrag för fortbildning av förskollärare ....... Kompetensutvecklande insatser för lärare m.fl................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...................... Genomförande och utvärdering av reformen................ 7.1.1De nya bestämmelserna tillämpas från och med /27........................................ En nationellt samlad implementering................... Uppdrag till skolmyndigheterna........................... Stöd till huvudmännens lokala implementering ..... 7.1.5Statsbidrag för kapacitetsförstärkande och kvalitetshöjande åtgärder i lågstadiet ................... 7.2.3Processutvärdering av reformens olika Konsekvenser av utredningens förslag ........................ Krav på konsekvensanalysen................................................ Utredningens förslag i korthet ............................................ Vilka är berörda av utredningens förslag?........................... Konsekvenser för barn och elever ....................................... Barn och elever som berörs av förslagen ............. Förslag med konsekvenser för elever................... 8.5.3Konsekvenser för elever med Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............... Ekonomiska konsekvenser för kommunerna ..................... Konsekvenser för staten....................................................... Ekonomiska konsekvenser för staten .................. Konsekvenser för Skolinspektionen .................... Konsekvenser för universitet och högskolor ...... Konsekvenser för pågående statsbidrag............... Konsekvenser för enskilda huvudmän ................................ Särskilt om godkännanden för enskilda Organisatoriska och pedagogiska konsekvenser ................ Konsekvenser för lärarförsörjningen och lärare ................. Konsekvenser för jämställdhet ............................................ Konsekvenser för integration .............................................. Konsekvenser för medlemskap i ..... 8.14.2Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet................................. 8.14.3Konsekvenser för personlig integritet 8.14.4 Konsekvenser för brottslighet och det 9.1Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och 9.2 Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........... Bilaga 4 Konsekvenser av införande av en tioårig grundsärskola – intervjustudie ..................................... Utredningen om en tioårig grundskola (2020:02) överlämnar här- med sitt betänkande En tioårig grundskola – Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, SOU 2021:33. Utredningens uppdrag har varit att föreslå hur en tioårig grund- skola, en tioårig grundsärskola, en elvaårig specialskola och en sju- årig sameskola kan införas genom att förskoleklassen görs om till en ny årskurs 1. Det övergripande syftet med utredningens förslag ska enligt direktivet vara att stärka kunskapsresultaten. Detta genom att eleverna ges mer undervisning utifrån kursplaner inom den regel- och kompetensmässiga struktur som har. Utgångspunkter för utredningens arbete Förskoleklassen infördes som en egen skolform. Avsikten var bl.a. att underlätta en verksamhetsmässig integration mellan förskolan och skolan. Regeringens intention med förskole- klassen var att ge alla elever möjlighet att delta i en tioårig pedagogisk verksamhet för att därmed ge goda förutsättningar för lärande och utveckling, samt möjlighet att nå kunskapsmålen i . har flera reformer genomförts i syfte att förbättra styrningen av förskoleklassen. Förskoleklassen fick ett särskilt avsnitt i läroplanerna 2016. gäller även garantin för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Det finns dock fortfarande stora skillnader i styrningen av utbildningen i förskoleklassen respektive och motsvarande skolformer. Undervisningen i förskole- klassen ges inte i ämnen och skolformen omfattas inte av några kunskapskrav, även om det numera framgår av läroplanen att under- visningen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att gälla i de efterföljande skol- formerna. Förskoleklassen omfattas inte heller av bestämmelsen om att eleverna ska ges strukturerad undervisning för att skapa förut- sättningar för eleverna att nå kunskapskraven. Rätten till extra anpass- ningar och särskilt stöd gäller i förskoleklassen, men inte på ett sätt som helt motsvarar systemet i och övriga obligatoriska skolformer. Utredningen anser att det är viktigt att bibehålla intentionen som låg bakom inrättandet av förskoleklassen (prop. 1997/98:6). Denna intention återfinns även i förarbetet till skollag (prop. 2009/10:165). Där betonas att undervisningen i förskoleklassen ska kännetecknas av en kombination av förskolans och arbetssätt och pedagogik, i syfte att stimulera barnens utveckling och lärande. Utbildningen för elever i nya årskurs 1 behöver fortsatt präglas av en variation av arbetssätt och arbetsformer, där lek och rörelse är en naturlig integrerad del av skoldagen, som elevernas tidiga läs- och skrivutveckling samt utvecklande av grundläggande mate- matiska förmågor ges mer utrymme. Utredningen menar även att det är viktigt, utifrån ett likvärdighets- och barnrättsperspektiv, att säker- ställa att detta gäller för alla elever, oavsett om de tillhör grund- skolans, grundsärskolans, specialskolans eller sameskolans målgrupp. Det finns tre avgörande komponenter som behövs för att få detta till stånd: ändringar i skolförfattningarna, fortbildning och kompe- tensutveckling, samt stöd för huvudmännens lokala implementering. För att kunna realisera intentionen att förskolans och pedagogik och arbetssätt ska komplettera varandra i den nya första årskursen behöver bl.a. läroplanerna och kursplanerna för samtliga berörda skolformer ändras för att understödja detta. Därutöver är det viktigt att anpassa regelverket så att det understödjer och möj- liggör en väl fungerande övergång mellan förskola och skola, vid behov övergångar mellan olika skolformer, samt kontinuitet och progression i elevernas lärande och utveckling. Vidare behöver det säkerställas att de som ska arbeta i nya årskurs 1 har den behörighet och kompetens som krävs för att på bästa sätt ta emot barnen från förskolan, såväl som adekvata kunskaper i tidig läs- och skrivinlär- ning och grundläggande matematik – både avseende ämneskunskaper och ämnesdidaktik. Det är också viktigt med stöd till huvudmännens implementeringsarbete och att stärka den lokala förändringskapaci- teten. Utredningens föresats är att förslagen som lämnas ska stärka för- utsättningarna för att alla elever ska få en utbildning av hög och lik- värdig kvalitet och att grunden till detta ska läggas under de tidiga skolåren. De förslag och bedömningar som redovisas i betänkandet handlar både om att bibehålla och utveckla rådande system. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Utredningen föreslår att förskoleklassen upphör som egen skolform och att och motsvarande skolformer utökas med genom en ny första årskurs. i det obligatoriska skol- väsendet kommer därmed inte att utgöras av förskoleklass utan av en första årskurs i lågstadiet. Därmed blir tioårig, grund- särskolan tioårig, specialskolan elvaårig och sameskolan sjuårig. Utredningens förslag innebär sammanfattningsvis: •Grundskolan kommer att ha tio årskurser, som indelas i låg- stadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet kommer att bestå av årskurs 1–4, mellanstadiet av årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. •Grundsärskolan kommer att ha tio årskurser, som indelas i låg- stadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet kommer att bestå av årskurs 1–4, mellanstadiet av årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. •Specialskolan kommer att ha elva årskurser, som indelas i låg- stadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet kommer att bestå av årskurs 1–5, mellanstadiet av årskurs 6–8 och högstadiet årskurs 9–11. •Sameskolan kommer att ha sju årskurser som indelas i lågstadium och mellanstadium. Lågstadiet kommer att bestå av årskurs 1–4, mellanstadiet av årskurs 5–7. Därefter går eleverna över till grund- skolan, där de börjar i årskurs 8 i högstadiet. Det nya lågstadiets innehåll och utformning Syftet med utbildningen i och motsvarande skolformer ska vara oförändrat och ska enligt utredningens förslag även gälla för nya årskurs 1. Bestämmelserna om strukturerad undervisning i ämnen i , specialskolan och sameskolan, samt i ämnen och ämnes- områden i grundsärskolan, ska gälla nya årskurs 1. Utredningen bedömer att det är av stor betydelse att de arbetssätt och den pedagogik som präglat förskoleklassen sedan den bildades också har sin givna plats i nya årskurs 1. Utbildningen i nya årskurs 1 bör därmed integrera förskolans och arbets- sätt och pedagogik. Den garanterade undervisningstiden i lågstadiet ska utökas , vilket motsvarar undervisning per skoldag i nya årskurs 1. bör få i uppdrag att ta fram förslag till för- delning av den utökade undervisningstiden i ämnen. Dessa timmar bör till övervägande del användas för undervisning i svenska eller svenska som andraspråk och matematik, med betong på den tidiga läs, skriv- och matematikinlärningen. Vikten av de praktisk-estetiska ämnena, såsom bild, musik och slöjd, samt fysisk aktivitet och rörelse för de yngre barnen bör även återspeglas i timplanen för lågstadiet. När det gäller grundsärskolans timplan för inriktningen tränings- skolan bör få i uppdrag att ta fram förslag till fördelning av undervisningstid i ämnesområden. ska vidare ges i uppdrag att utarbeta förslag till änd- ring i , grundsärskolans, specialskolans och sameskolans läroplaner på så sätt att det bör framgå att ska inne- hålla betydande inslag av fysisk aktivitet och utevistelse, lek, samspel och social träning, samt skapande. Undervisningen ska ha en rik variation av uttrycksformer och arbetssätt – men även ge en god introduktion till skolmiljön och en förberedelse för den fortsatta skolgången. ska också ges i uppdrag att utarbeta ändringsförslag gällande kursplanerna för det nya lågstadiet. Kursplanerna bör an- passas efter utredningens förslag om utökad timplan med tyngd- punkt på svenska eller svenska som andraspråk och matematik. Kurs- planerna bör kompletteras så att eleverna får undervisning anpassad efter ålder i tidig läs- och skrivinlärning samt grundläggande mate- matiskt tänkande i nya årskurs 1. Även i övrigt behöver ämnenas centrala innehåll i lågstadiet utformas och anpassas utifrån att låg- stadiet utökas med en ny första årskurs. bör vidare se över kursplanerna för mellan- och högstadiet för att vid behov före- slå ändringar till följd av den utökade timplanen i lågstadiet. Utgångs- punkten är dock att kursplanerna, som bl.a. innehåller ämnenas syfte och centrala innehåll samt kunskapskrav, väsentligen bör vara oför- ändrade i övriga årskurser. Utredningen föreslår att det kunskapskrav för godtagbara kun- skaper i läsförståelse som gäller i årskurs 1 ska utvidgas till att avse ämnet svenska eller svenska som andraspråk, vilket även inne- fattar skrivutveckling, och i stället gälla för nya årskurs 2 i grund- skolan och sameskolan, respektive årskurs 3 i specialskolan. Vidare föreslås införandet av ett nytt kunskapskrav i matematik i nya års- kurs 2(3). Övriga kunskapskrav ska på liknande sätt förflyttas så att de kunskapskrav som finns i årskurs 3(4) i stället ska flyttas till årskurs 5(6) osv. för , sameskolan och specialskolan. När det gäller grundsärskolan ska det enligt förslaget finnas kunskapskrav i årskurs 4, 7 och 10. Den obligatoriska kartläggning av språklig medvetenhet och mate- matiskt tänkande som genomförs i nuvarande förskoleklass ska genom- föras i nya årskurs 1 i , specialskolan och sameskolan. bör få i uppdrag att revidera det kartläggningsmaterialet utifrån de ändringar som görs i läroplanen och de nya kunskapskrav som föreslås gälla. De obligatoriska bedömningsstöd som används i nuvarande årskurs 1 för att bedöma läs- och skrivutveckling respek- tive taluppfattning ska i stället användas i nya årskurs 2 i grund- skolan och sameskolan, och i nya årskurs 3 i specialskolan. De nationella prov som ska användas i årskurs 3 i grundsko- lan och sameskolan, respektive årskurs 4 i specialskolan, ska i stället genomföras i nya årskurs 4 respektive årskurs 5. De nationella prov som används i övriga årskurser ska justeras på liknande sätt avseende årskurs. De nationella proven ska i övrigt vara oförändrade. Den särskilda bedömning som ska göras av elevens kunskaps- utveckling inom garantin för tidiga stödinsatser ska göras i lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Den uppföljning som ska göras av sådant stöd som getts inom garantin för tidiga insatser ska göras i slutet av lågstadiet. Utredningen föreslår ingen ändring av när skolplikten ska inträda. Skolplikt ska därmed, i likhet med i nuvarande regelverk, inträda höstterminen det år då barnet fyller . Barn ska i allmänhet börja fullfölja sin skolplikt i och med att det börjar årskurs 1 i eller i den skolform där barnet tas emot.