sou · H9B338 · 2021-05-21 00:00:00 — 18Polisstyrelsen kan enligt PrivSäkL 58 § på ansökan godkänna en privatperson som utbildare av ordningsvakter under förutsättning att han eller hon 1) har fyllt , 2) med godkänt resultat har genomgått grundutbildningen för ordningsvakter, 3) med godkänt resultat har slutfört grundkursen för utbildare av ordningsvakter mindre än före ansökan ”om” godkännande, och 4) är känd som redbar och tillförlitlig och till sina personliga egenskaper är lämplig som utbildare av ordningsvakter. 19Uppgift från , ansvarig lektor för grundexamen för säkerhetsbranschen vid yrkesutbildningsinstitutet , . första hand genom råd och uppmaningar upprätthålla ordningen och säkerheten inom sitt tjänstgöringsområde. Ordningsvaktens åtgär- der ska vidtas så att de inte förorsakar större skada eller olägenhet än vad som är nödvändigt för att uppdraget ska kunna utföras (29 §). En ordningsvakt som får kännedom om omständigheter som uppenbarligen äventyrar säkerheten ska utan dröjsmål underrätta arrangören av tillställningen eller innehavaren av området om dem PrivSäkL 30 §). Ordningsvakten ska också vidta åtgärder för att varna allmänheten och dirigera bort allmänheten från det farliga området samt avlägsna orsaken till faran eller vidta andra brådskande åtgärder som behövs för att upprätthålla säkerheten. En ordningsvakt har befogenhet att vägra en person tillträde till sitt tjänstgöringsområde i vissa situationer (PrivSäkL 42 §). För det första om personen p.g.a. sin berusning, sitt beteende eller tidigare beteende eller föremål som han eller hon medför kan misstänkas komma att äventyra ordningen eller säkerheten på området. För det andra om personen inte uppfyller det ålderskrav som tillträde till om- rådet förutsätter eller andra villkor som uppställs, t.ex. krav på korrekt klädsel. För det tredje om det finns grund att misstänka att personen innehar föremål eller ämnen som det är förbjudet att inneha på om- rådet. Rätt att meddela en person s.k. portförbud till en ordnings- vakts tjänstgöringsområde finns inte; förutsättningarna skall därför alltid bedömas från fall till fall.20 En ordningsvakt har också rätt att från sitt tjänstgöringsområde avlägsna en person som 1) i berusat tillstånd stör ordningen eller andra personer, 2) äventyrar säkerheten, 3) genom hotfullt uppträ- dande, oljud eller våldsamhet eller genom sitt beteende i övrigt stör ordningen, eller 4) uppenbart obehörigen vistas på den del av området dit allmänheten inte äger tillträde (42 §). Förutsättningarna för att vägra tillträde och avlägsna från ett område skiljer sig därmed mellan ordningsvakter och väktare. Om det är uppenbart att det inte är tillräckligt att en person av- lägsnas från platsen och störningen eller faran inte kan avvärjas på något annat sätt, har ordningsvakten rätt att gripa personen om gri- pandet är nödvändigt för att avvärja allvarlig fara för andra personer eller egendom. Den gripne ska utan dröjsmål överlämnas till polisen. En ordningsvakt har dock inte rätt att gripa en person vid en allmän sammankomst. 20RP 22/2014 rd, s. 50. Om den som har gripits ombord på ett fartyg inte utan dröjsmål kan överlämnas till polisen, kan en ordningsvakt med samtycke av fartygets befälhavare ta den gripne i förvar (PrivSäkL43 §). Också en ordningsvakt vid en offentlig tillställning kan med samtycke av polisen hålla den gripne i förvar om inte den gripne utan dröjsmål kan överlämnas till polisen och det på grund av omfattningen av eller platsen för en offentlig tillställning har varit motiverat att bereda sig på att hålla gripna i förvar. Små och vanliga offentliga tillställningar omfattas därmed inte av rätten att hålla i förvar, medan det vid t.ex. stora rockfestivaler kan vara motiverat.21 Den som en ordningsvakt tagit i förvar får endast placeras i en förvaringslokal som ordnings- vakten kontrollerar och som polisinrättningen har granskat och god- känt innan förvaringslokalen togs i bruk (PrivSäkL 44 §). Hållande i förvar är en exceptionell åtgärd och den gripne får hållas i förvar i högst fyra timmar.22 Enligt PrivSäkL 15 § har en ordningsvakt i ordningsövervaknings- uppgifter rätt att gripa en person som misstänks för brott. Denna bestämmelse motsvarar bestämmelsen i tvångsmedelslagen 2:1 om envars rätt att gripa (se ovan avsnitt 2.2). En ordningsvakt har vidare befogenhet att säkerhetsvisitera en person i två situationer (PrivSäkL46 §).23 För det första har han eller hon en självständig rätt att med hjälp av metalldetektor eller någon annan sådan teknisk anordning visitera en person som söker tillträde till eller befinner sig inom ordningsvaktens tjänstgöringsområde för att förvissa sig om att personen inte bär på sig eller medför föremål eller ämnen som kan äventyra ordningen eller säkerheten eller som det är förbjudet att inneha på tjänstgöringsområdet. För det andra kan en kroppsvisitation (säkerhetsvisitation) ut- föras när en person grips. Föremål som påträffas vid visitationen kan fråntas personen. De fråntagna föremålen och ämnena ska utan dröjs- mål överlämnas till polisen eller, om det inte enligt lag finns något hinder för det, återlämnas till ägaren eller innehavaren när han eller hon avlägsnar sig från platsen. En ordningsvakt har, på liknande sätt som väktare, befogenhet att tillgripa nödvändiga maktmedel för att vägra personen tillträde, av- 21RP 22/2014 rd, s. 61. 22Om förvar, se också förordning om säkerhetsvisitation och hållande i förvar som utförs av ordningsvakt (866/2016). 23Om säkerhetsvisitationer, se också förordning om säkerhetsvisitation och hållande i förvar som utförs av ordningsvakt (866/2016). lägsna honom eller henne från platsen, gripa eller kroppsvisitera honom eller henne eller frånta honom eller henne föremål eller ämnen, förutsatt att de kan anses försvarliga med beaktande av hur personen uppträder, hur viktigt och brådskande uppdraget är och hur farligt motståndet är samt övriga omständigheter. I tillägg har ordnings- vakten nödvärnsrätt och nödrätt enligt SL 4:4-5. De maktmedels- redskap som får användas och hur de ska bäras är de samma som gäller för väktare, med undantag för skjutvapen (se PrivSäkL 49–51 §). Till exempel s.k. buntband av plast får inte användas i stället för hand- fängsel. En ordningsvakt som vid utövning av sitt uppdrag gör ett gri- pande eller använder maktmedel ska avfatta en skriftlig redogörelse för händelseförloppet (33 §). Den som blir föremål för ordningsvaktens åtgärder eller en företrädare för den personen ska informeras om vad åtgärderna grundar sig på, om detta inte är omöjligt på grund av personens tillstånd eller övriga förhållanden. Inte heller en ordningsman anses vara en sådan tjänsteman som avses i SL 16:1. En ordningsvakt enligt PrivSäkL- skyddas i stället enligt SL 17:6 om motstånd mot person som upp- rätthåller ordningen om någon med våld och hot om våld hindrar eller försöker hindra ordningsvakten från att fullgöra en uppgift som enligt lag eller förordning ankommer på honom eller henne eller annars försvårar fullgörandet av en sådan uppgift i SL 17:6. Straffskalan är böter eller fängelse upp . Bevakningsrörelse får drivas av en fysisk eller juridisk person som har näringstillstånd för säkerhetsbranschen. Näringstillstånd för säker- hetsbranschen ska således krävas av fysiska och juridiska personer som driver bevakningsrörelse eller utövar tillståndspliktig ordnings- vaktsverksamhet eller säkerhetsskyddande verksamhet som omfattar säkerhetsuppgifter som kräver godkännande. Till exempel en restau- rant som väljer att inte själv anställa ordningsvakter (se PrivSäkL 26 §) kan då endast hyra in ordningsvakter från ett företag som har näringstillstånd för säkerhetsbranschen. Väktarverksamhet kan bara utföras av personer anställda vid företag som har näringstillstånd. näringstillstånd för säkerhetsbranschen ger rätt att utöva i tillståndet avsedd verksamhet i hela landet och ombord på finländska fartyg, om inte annat föreskrivs nedan (PrivSäkL 68 §). Näringstillstånd för säkerhetsbranschen kan beviljas en fysisk per- son som har fyllt och är känd som redbar och tillförlitlig och till sina personliga egenskaper är lämplig för uppgiften. I tillägg krävs att personen inte är försatt i konkurs eller att handlingsbehörigheten inte har begränsats, och att han eller hon har tillgångar som gör det möjligt att sköta verksamheten på behörigt sätt. Näringstillstånd för säkerhetsbranschen kan beviljas en juridisk person, om den har till- gångar som gör det möjligt att sköta verksamheten på behörigt sätt, och 2) de som hör till förvaltningsorganen, verkställande direktören samt i ett öppet bolag bolagsmännen och i ett kommanditbolag de ansvariga bolagsmännen uppfyller de tre första krav gäller fysiska personer. Se närmare i lagens 6 kap. Enligt PrivSäkL72 § ska en innehavare av näringstillstånd för säkerhetsbranschen ska göra en skriftlig anmälan till Polisstyrelsen bl.a. när innehavaren ändrar namn eller bolagsform eller inrättar eller lägger ner ett verksamhetsställe. Detsamma gäller när en person i innehavarens förvaltningsorgan, verkställande direktören eller en bo- lagsman i ett öppet bolag eller en ansvarig bolagsman i ett komman- ditbolag byts ut. Enligt PrivSäkL 84 § svarar polisstyrelsen för den allmänna styr- ningen av och tillsynen över privata säkerhetstjänster, utbildare i användningen av maktmedel, skytteinstruktörer, anordnare av ord- ningsvaktsutbildning och utbildare av ordningsvakter. De regionala polisinrättningarna svarar i sin tur för tillsynen inom sina distrikt över privata säkerhetstjänster samt över den verksamhet som utövas av väktare, utbildare i användningen av maktmedel, skytteinstruktörer, ordningsvakter, anordnare av ordningsvaktsutbildning, utbildare av ordningsvakter, utförare av säkerhetsskyddsuppgifter och ansvariga föreståndare. Tillsynen kan också innefatta inspektioner (85 §). En innehavare av näringstillstånd för säkerhetsbranschen ska för varje kalenderår före utgången av mars månad följande år göra en skriftlig anmälan till Polisstyrelsen som innehåller uppgifter om 1)antalet uppdrag, 2)antalet verksamhetsställen och adresserna till dem samt antalet an- ställda, 3)vilka som under kalenderåret har varit ansvariga föreståndare, väktare och tillfälliga väktare, ordningsvakter samt utförare av säkerhetsskydd- uppgifter, särskilt för varje verksamhetsställe, 4)tillstånd för innehavaren av näringstillstånd för säkerhetsbranschen och väktarna att inneha skjutvapen och för väktarna att inneha gasspray, om uppdrag där väktare i bevakningsuppgifter har burit skjutvapen eller medfört hund eller använt annan klädsel än väktares dräkt och om situa- tioner där väktare har använt skjutvapen, gasspray eller hund som makt- medelsredskap, 5)tillstånd för ordningsvakterna att inneha gasspray, om uppdrag där ordningsvakter i ordningsövervakningsuppgifter har medfört hund och om situationer där ordningsvakter har använt gasspray eller hund som maktmedelsredskap. I norsk rätt regleras väktar- och ordningsvaktsverksamheten i Lov om vaktvirksomhet (LOV-2001-01-05-1). Bestämmelser om ord- ningsvakter (ordensvakt) finns också t.ex. i Serveringsloven § 16 (LOV-1997-06-13-55). I tillägg regleras väktar- och ordningsvakts- verksamheten i vaktvirksomhetsforskriften (FOR-2011-03-28-337). Den norska regleringen är klart mindre detaljerad än den finska. Regleringen är emellertid inte till alla delar färdigställd och därmed är regleringsbilden något komplicerad. ”tjenester der det ved bruk av personer, TV-overvåking, elektronisk overvåking eller på annen måte: a)utføres tilsyn med privat område eller offentlig område, b)utføres kontrolltjenester, c)utføres verditransporter, d)utføres ledsagertjenester, e)mottas og behandles alarmsignaler fra overfalls- eller innbrudds- alarmanlegg eller utrykning etter slike signaler etter avtale, eller f)opplæring i vakttjenester.” Som vakttjänst räknas också ordningsvakttjänst och andra tjänster som syftar till att hantera ordningsrelaterade problem eller uppfylla polisens krav om vakt. Som ordningsvakttjänst räknas ”tjeneste på serveringssted for å ivareta ro og orden, utføre ordensrettet adgangs- kontroll, bortvise personer, hindre og dempe konflikter uten bruk av vold og bistå ved krisesituasjoner”. Uppgifter som att uteslutande ta emot betalt eller att utföra garderobtjänst anses falla utanför lagens tillämpningsområde. Detsamma gäller ordinär receptionstjänst24 Enligt vaktvirksomhetsloven § 2 3. ledd gäller inte heller lagen för vaktupp- drag som utövas sporadiskt och är av begränsat omfång, om inte polisen uppställer som villkor at vakttjänsten av säkerhetsmässiga orsaker ska utföras av godkända väktare/ordningsvakter. Enligt t.ex. serveringsloven § 33 måste serveringsstället ha godkända ordnings- vakter om polisen kräver det. Enligt vaktvirksomhetsforskriften § 2 skal i övrigt vid bedöm- ningen av om en viss verksamhet omfattas av lagen läggas vikt vid tjänstens syfte och karaktär, särskilt risken för bruk av makt, liksom om andra kvalitets-, säkerhets- och rättssäkerhetshänsyn tillsäger att verksamheten omfattas av lagen. 2 § 3. ledd anger vissa undantag, som kan komma att användas på en del mindre företag.25 Enligt denna bestämmelse anses likväl inte följande typer uppdrag som vakttjänst: ”a) nabohjelp eller lignende vederlagsfritt forebyggende oppsyn med egne verdier, b)tjenester som utøves på mindre arrangementer der det ikke forventes ordensmessige problemer, og c)tjenester som i hovedsak er innrettet for å ivareta servicehensyn, som vaktmestertjeneste, vilkårsparkeringsvakt, resepsjons- og portnertjeneste, bartender- og garderobetjeneste, ryddehjelp, innslippkontroll og annen veiledende vertsfunksjon.” 49 (2008-2009), s. 17, 14. 49 (2008-2009), s. 14. Enligt förarbetena synes t.ex. mindre lokala sportevenemang kunna falla utanför, medan större arrangemang där det förväntas betydlig kontakt med publik och där man t.ex. serverar alkohol, omfattas.26 Vaktvirksomhetsloven gäller dels ”ervervsmessig vaktvirksomhet”, dels ”egenvakthold”. Med ”ervervsmessig vaktvirksomhet” förstås verksamhet som går ut på ”å utføre vakttjenester mot vederlag”, dvs. Med ”egenvakthold” avses vaktverksamhet ”av egen privat eiendom og egne statlige og kommunale eiendommer, med tilliggende bygninger og ansatte, så lenge vaktholdet utføres av virksomhetens egne ansatte”. Vid ”egenvakthold” kan alltså egna ordningsvakter anställas. Till exempel en restaurant eller annat ser- veringsställe kan därmed som utgångspunkt välja om de vill hyra in tjänster från ett godkänt vaktbolag eller om de anställer egna god- kända ordningsvakter (”egenvakthold”). Utförande av vakttjänst enligt norsk rätt Förhållandet till polisens samhällsuppdrag. Utgångspunkten är att ansvaret för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet faller under polisens samhällsuppdrag. Enligt politiloven § 26 gäller ett förbud mot privat ”rettshåndheving”. I norsk rätt har frågan om gränsen mellan den vaktverksamhet som ska utföras av polisen och den som kan utföras av andra varit omdiskuterad.27 I förarbetena framhölls att väktar- och ordningsvaktsverksamhetens huvudfokus ”antas fortsatt åligge innenfor gjøremål som har til formål å forhindre eller redusere på eiendommer og verdier, såkalt tapsforebyggende virk- somhet”.28 Huvudinnehållet i väktarnas/ordningsvakternas verksamhet är därmed i huvudsak begränsat till att ”observere, kontrollere og rapportere”.29 påpekas att väktarna fyller en viktig funk- tion när det gäller att bidra till tryggheten i samhället. För att utöva näringsmässig vaktverksamhet eller ”egenvakthold” i krävs tillstånd. § 3 ges tillstånd för att bedriva näringsmässig vaktverksamhet bara 49 (2008–2009), s. 9. Se där också för en mer omfattande diskussion om olika typer ”egenvakthold”. 27Se närmare det s.k. Politirolleutvalget (NOU 1981:35 s. 207–212), Vaktselskapsutvalget (NOU 1984:24 s. 51–54) och Ot.prp. 84 (1986–1987) samt motiven till politiloven (Ot.prp. 22 (1994–1995)). 49 (2008–2009), s. 6. 49 (2008–2009), s. 6. till ett ”foretak, enpersonsforetak eller forvaltningsorgan” som är registrerat i företagsregistret och har ”en fast forretningssted i riket” (se lovens § 3 för de närmare krav som ställs för företaget och före- taget ledning). Godkännande ges alltså inte längre till enskilda.30 Om ett serveringsställe kvalificerar för ”egenvakthold”, så kan det alltså anställa sina egna godkända ordningsvakter förutsatt att serverings- stället är godkänt enligt vaktvirksomhetsloven § 3. En restaurant som däremot inte kvalificerar för ”egenvakthold” måste antingen hyra in ordningsvakter från ett vaktbolag eller grunda ett eget vaktbolag. Ansökan om att bedriva vakttjänst görs på formulär som är fast- ställt av Politidirektoratet och sänds till det polisdistrikt inom vilket verksamheten är tänkt att utövas. Omfattar ansökan vaktverksamhet i flera polisdistrikt sänds den till det distrikt inom vilket företaget har sitt huvudkontor. Den som anställs i företaget för att utföra vakttjänst (dvs. både väktar- och ordningsvaktsuppdrag) eller utföra uppgifter i anknyt- ning till vakttjänst måste vara minst och ha ”tillfreds- tillende vandel”, dvs. vara redbar och ägnad till vakttjänst (vaktvirk- somhetsforskriften § 5). Vid bedömningen av ”vandel” ska enligt forskriften § 6 fästas vikt vid ”karakteren av anmerkede forhold, på tidspunktet for lovbruddet og på dets betydning for oppgavene som omfattes av ansettelsesforholdet eller vedkommendes egnethet som vekter. Det skal legges særlig vekt på anmerkninger om ulovlig bruk og befatning med rusmidler, ordensforstyrrelser, vinningskriminalitet, voldsforbrytelser og lovbrudd som nevnt i straffeloven § 222 til Den som ska utföra vakttjänst i vaktbolag som an- svarig väktare/ordningsvakt skall ha genomfört en godkänd utbild- ning för väktare. En ansvarig väktare/ordningsvakt utför uppdraget självständigt ”uten tilsyn eller rettledning ved fysisk tilstedeværelse av annen ansvarlig godkjent vekter”.31 Läroplanen fastsätts av Politi- direktoratet, men tillhandahålls mot kursavgift av branschen.32 En- ligt lagens § 9 skall sådan utbildning omfatta Den som utför vaktuppdrag ska bära ett synligt och är skyldig att uppge tjänstenummer på begäran av den som vakthand- lingen riktas mot eller av polisen. 30Se närmare i förarbetena Ot.prp. 49 (2008–2009), s. 23. 49 (2008–2009), s. 49. ”a) en teoretisk del gjennomført før ansettelse, b)praksisopplæring i vakttjeneste, herunder objektopplæring, c)oppsummerende teorikurs og avsluttende eksamen, d)eventuell tilleggsutdannelse for utførelse av spesialtjeneste og e)bestått regodkjenning hvert ”. Undervisning för vakttjänstverksamhet som sker utanför den offentliga undervisningsverksamheten ska enligt forskriftens § 17 ha sådant tillstånd som avses i vaktvirksomhetsloven § 3. Väktarutbild- ningens innehåll fastsätts av Politidirektoratet. I vaktvirksomhets- forskriften §§ 8–9 anges närmare vilket innehåll utbildningen ska ha beträffande dels teoridelen, dels praktikdelen. Om teoridelen anges: ”Teoretisk grunnkurs skal bygge på kompetansemålene i læreplan for Vg2 salg, service og sikkerhet – programfaget sikkerhet i utdannings- program for service og samferdsel. Kurset skal omfatte introduksjon til vekterbransjen, relevant regelverk, herunder internasjonale menneskerettigheter og internasjonal humani- tær rett, holdninger og etikk, konflikthåndtering, rapportering, første- hjelp, brannvern, HMS, egensikkerhet og risikoanalyse på generelt nivå og på tekniske sikringsanlegg. Kurset kan gjennomføres som fulltids- eller deltidsopplæring, og skal være innledet i samsvar med læreplan før praksisopplæring kan starte.” Praktikdelen ska ha följande innehåll. ”Praksisopplæring for vektere skal bygge på kompetansemålene fra lære- planen i sikkerhetsfaget Vg3 – opplæring i bedrift. Ordensvakter kan gjennomføre begrenset praksisopplæring til bruk i egenvakthold etter særlig læreplan fastsatt av Politidirektoratet. Begren- set praksisopplæring oppfyller ikke kravet til praksisopplæring for vekterutdanningens grunndel. Praksisopplæring skal gjennomføres under ledelse av ansvarlig praksis- instruktør. Gjennomføringen og resultatet av praksisopplæringen skal dokumenteres.” Vaktuppdrag vid värdetransporter och livvaktstjänst kräver särskild tilläggsutbildning. Vid värdetransporter § 12) ska tiläggsutbildningen omfatta ”rutiner, håndtering av verdisaker, etikk, trusselbilde, risiko- analyse, trusselhåndtering, kjøreopplæring, opptreden på skadested og opptreden i forbindelse med trafikk og politikontroller”. Vid liv- vaktstjänst (”ledsagertjeneste”) (§ 13) ska den omfatta ”regelverk, trusselvurdering, sårbarhetsanalyse, sikkerhetsanalyse, tiltaksplan- legging, rekognosering, fysisk og teknisk sikring av bolig, arbeids- plass og bedrift, samband, etikk og etikette, førstehjelp og brann- vern”. Utbildningen ska inte omfatta vapenundervisning. Hur omfattande utbildningen ska vara framgår inte direkt av regelverket, bortsett från att det i förarbetena noteras att ”godkjent utdanning for vektere skal bestå av et teoretisk grunnkurs som vil være vesentlig lenger enn dagens introduksjonskurs på 15 timer”.33 Efter de ändringar som trädde i kraft var tanken att alla som utför vakttjänst skulle genomgå dels en grundutbildning, dels en för- djupningsutbildning inom antingen värdetransporter, ledsagartjänst eller ordningsvakttjänst. Ordningsvakter skulle alltså genomgå både den ordinära väktarutbildningen och i tillägg en ordningsvaktskurs.34 Som nämnt ovanför gäller fördjupningen fortsatt för de två första kategorierna. Den fördjupning som var tänkt att gälla för ordnings- vakter, vilket ursprungligen var reglerat i § 14 i vaktvirksomhetsfor- skriften, gäller emellertid inte . Bestämmelsen blev upphävd från , eftersom den ansågs ställa för höga krav på ordnings- vaktsutbildningen vid ”egenvakthold”. I vaktvirksomhetsforskriften § 8 3. ledd anges at ordningsvakter som utför vakttjänst som ”egenvakthold” kan genomföra en mer begränsad teoretisk grundkurs enligt en särskild läroplan fastsatt av Politidirektoratet (som dock inte uppfyller kraven till den teoretiska undervisning som krävs för att godkännas som väktare). Möjlighet till begränsad teorikurs var tänkt att gälla t.ex. mindre restauranger som skulle utföra ordningsvaktstjänsten som ”egenvakthold” och därmed slippa hyra in vakter från ett godkänt bolag. Möjligheten att genomföra en sådan begränsad ordningsvaktskurs har emellertid enligt uppgift ännu inte genomförts.35 Medan det för väktare och ordningsvakter som är anställda i vakt- bolag alltså krävs genomförd väktarutbildning, så verkar praxis där- med variera mellan polisdistrikten om vilka krav som ställs till ord- ningsvakter i ”egenvakthold”. I är utgångspunkten att alla nya 49 (2008–2009), s. 49. 49 (2008–2009), s. 16. 35Enligt uppgift av , politidisktrikt 9.11.2020. ordningsvakter måste ha genomfört väktarutbildningen, men det kan uppenbarligen också vara tillräckligt att personen har genomgått en sådan mer begränsad ordningsvaktkurs som tillhandahålls av vissa branschaktörer, t.ex. Sikkerhetsakamiet (denna kurs skall emellertid inte förväxlas med den som avses i forskriften § 8 3. ledd).36 Stöd för att godkänna en mindre omfattande kurs menas kunna hittas i serveringsloven § 16 om at ”når politiet finner det påkrevet, skal det ved serveringsstedet holdes ordensvakter godkjent av politiet” och att ”politiet kan som grunnlag for godkjenningen kreve gjennomført kurs”. Om polisen däremot inte uppställer något krav enligt nämnda bestämmelse om att ordningsvakterna måste vara godkända av polisen, så kan ordningsvakter användas som inte har genomgått någon ord- ningsvaktskurs överhuvudtaget. I andra politidistrikt, enligt uppgift t.ex. i politidistrikt , krävs däremot både väktarutbildning och ordningsvaktkurs för bli godkänd som ordningsvakt i ”egenvakthold”, dvs. den ordning som förarbetena ursprungligen lade till grund. Utbildningen tillhandahålls i första hand av branschen, dvs.