sou · H9B314 · 2021-03-24 00:00:00 — Om personaltätheten är låg kan det vara nödvändigt att alla följer med på en utflykt eftersom det saknas personal för att bistå den som stannar hemma. Den enskilde kan då också behöva stå för kostnader för sådana gemensamma aktiviteter. Avgifter för egenvård och medicindelning är exempel på kostnader som har nämnts vid utredningens möten med funktionshinders- organisationer. 22Se till exempel kommun /omsorgochhjalp/funktionsnedsattning/ vilketstodkandufa/lssavgifter.4.58ac52a713a5c80184880007081.html (hämtad ) 239 e § LSS. 24Socialstyrelsen (2018) Bostad med särskild service för vuxna enligt LSS, s. 47. Merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS I den omvårdnad som ges i bostad med särskild service ingår ofta uppgiften att hjälpa den enskilde med egenvård.25 Egenvård är en hälso- och sjukvårdsåtgärd som en legitimerad yrkesutövare inom hälso- och sjukvården bedömt att en person själv kan utföra eller utför med hjälp av någon annan26, till exempel personalen i en bostad med särskild service. Det kan exempelvis handla om medicinering eller omläggning av ett sår. Om patienten behöver praktisk hjälp för att utföra egenvården, ska den behandlande legitimerade yrkes- utövaren samråda med den eller de som ska hjälpa patienten. Om patienten inte själv kan hantera sina läkemedel och inte heller kan göra det med praktisk hjälp av boendepersonal som egenvård kan uppgiften att iordningsställa och administrera eller överlämna läkemedel genomföras av en sjuksköterska eller delegeras till någon icke-legitimerad person.27 Det som utförs är då hälso- och sjukvård. har i en kartläggning sett att kommunerna fram- för allt erbjuder stöd vid genomförandet av egenvård i ordinärt boende, inom hemtjänst enligt socialtjänstlagen och personlig assistans enligt LSS.28 Det är inte lika vanligt med stöd vid genomförandet av egen- vård i särskilda boendeformer. En trolig förklaring till detta att perso- ner med verkställda beslut om bostad med särskild service enligt LSS eller särskilt boende enligt socialtjänstlagen vanligen behöver mycket omvårdnad – och att egenvård därför inte alltid är ett alternativ. Det finns ett antal avgöranden där lagligheten av avgiftsbeslut i enlighet med hälso- och sjukvårdslagen29 har prövats utifrån frågan om det som avgiftsbelagts är egenvård och därför en del av den vård och omsorg som ingår i insatsen bostad med särskild service. Av dessa avgöranden framgår att kommunen kan ta ut en vårdavgift för sådan hälso- och sjukvårdsåtgärd som inte utgör egenvård enligt en bedömning av ansvarig hälso- och sjukvårdspersonal.30 25Socialstyrelsen (2018) Bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 26SOSFS 2009:6 föreskrifter om bedömningen av om en hälso- och sjukvårds- åtgärd kan utföras som egenvård och föreskrifter om bedömningen av egen- vård – meddelandeblad nr 6/2013. 27Socialstyrelsen (2018) Bostad med särskild service för vuxna enligt LSS, s. 42. 28Socialstyrelsen (2017) Kommunernas stöd vid genomförande av egenvård. 2917 kap. hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 30Se till exempel Kammarrätten i dom i mål 1089-14 och För- valtningsrätten i Malmös dom i mål 10954-18. 10Utgångspunkter och allmänna överväganden Utredningens uppdrag är att se över reglerna och klargöra rättsläget för boende med särskild service enligt LSS i syfte att den enskilde inte ska drabbas av merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. Vi har valt att inledningsvis i detta kapitel ange några viktiga princi- per som vi haft som utgångspunkt för vårt arbete. Därefter följder de allmänna överväganden vi gjort utifrån direktivet. Våra förslag finns i kapitel 11. 10.1.1FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Syftet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning är att säkerställa att personer med funktionsned- sättning kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Konventionen berör alla samhällsområden och delar i en män- niskas liv. Den utredning som föregick ratificeringen ansåg att konventionen kommer att kunna göra tjänst som riktlinje och måldokument i arbetet för att förbättra villkoren för personer med funktionsnedsättning i Sverige.1 Genom strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 angav regeringen att konventionen ska ses som ett betydelsefullt instru- ment i genomförandet av funktionshinderspolitiken och åtaganden om mänskliga rättigheter. När beslutade om ett nytt nationellt mål 2017 fastslogs 1Ds 2008:23 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, Utgångspunkter och allmänna överväganden att konventionen ska vara en utgångspunkt för att uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsned- sättning i ett samhälle med mångfald som grund. De allmänna principerna (artikel 3) i konventionen slår fast de grund- läggande principer som är nödvändiga att beakta för att personer med funktionsnedsättning ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter och ha samma möjligheter till full delaktighet i samhället. Principerna anses vara viktiga för att förstå och kunna genomföra alla de rättigheter som slås fast i konventionen. Några av dem ses också som en rättig- het i sig och slås fast i egna rättighetsartiklar i konventionen. för mänskliga rättigheter ska enligt sitt mandat förebygga kränkningar av och tillse respekt för mänskliga rättigheter samt samordna FN:s verksamhet på området. Man har därför be- skrivit innehållet i principerna för ytterligare förståelse och vägled- ning i genomförandet (OHCHR, The Convention on the Rights of Persons with Disabilities – Training Guide No 19, 2014). Nedan följer en kort beskrivning av dessa principer. Principen om respekt för inneboende värde Principen om respekt för inneboende värde, individuellt själv- bestämmande, innefattande frihet att göra egna val samt enskilda personers oberoende, refererar till värdet hos varje person. När värdet hos varje person med funktionsnedsättning respekteras så värderas också deras erfarenheter och synpunkter av samhället. Individuellt självbestämmande handlar om att ha makt över sitt eget liv och frihet att göra egna val. Personer med funktionsnedsättning ska så långt som möjligt kunna fatta egna livsval, utsättas för ett minimum av inskränkningar i sitt privatliv samt kunna fatta egna beslut, med adekvat stöd om det så krävs. Utgångspunkter och allmänna överväganden Principen om respekt för olikheter Principen om respekt för olikheter och erkännande av personer med funktionsnedsättning som en del av den mänskliga mångfalden och mänskligheten innebär att oavsett olikheter mellan människor så har alla samma värde och rättigheter. I förhållande till frågan om funk- tionsnedsättning innebär principen att personer med funktions- nedsättning är fullvärdiga medborgare som inte bör förminskas ut- ifrån sin funktionsförmåga. Principen handlar också om mångfald i termer av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk till- hörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och ålder. Endast genom att beakta att individer är olika kan den mänsk- liga mångfalden respekteras. Principen om icke-diskriminering är central i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter. Den har sin utgångspunkt i den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Principen om icke-diskriminering omfattar både förbudet mot diskriminering genom ett effektivt rättsligt skydd mot diskriminering och skyldig- heten att främja jämlikhet och avskaffa diskriminering genom att vidta ändamålsenliga åtgärder. Principen om jämlika möjligheter Den grundläggande principen om jämlika möjligheter är starkt kopplad till icke-diskriminering. Den refererar till en situation där samhället och miljön är tillgängliggjord för alla, inklusive personer med funktionsnedsättning. Jämlika möjligheter innebär inte alltid att exakt samma förutsättningar ges till alla eftersom likabehandling ibland kan leda till ojämlikheter. Snarare erkänner den människors olikheter och säkerställer trots dessa olikheter att alla har samma möjligheter att åtnjuta sina rättigheter. Utgångspunkter och allmänna överväganden Principen om tillgänglighet innebär att alla barriärer som hindrar det effektiva åtnjutandet av mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska monteras ned. Tillgänglighet möjliggör för personer med funktionsnedsättning att kunna leva oberoende och självständigt samt att delta fullt och jämlikt i samhället. Principen om fullt och faktiskt deltagande och inkludering i samhället Denna princip innebär att samhället både i sina allmänna och privata delar är organiserat så att alla människor har möjlighet att vara fullt delaktiga. Vidare betyder det att samhället och relevanta aktörer ser värdet hos personer med funktionsnedsättning och erkänner dem som jämlika deltagare, exempelvis i alla processer där beslut fattas som rör deras liv. Delaktighet går längre än konsultation och inklu- derar meningsfull involvering i aktiviteter och beslutsfattande pro- cesser samt möjlighet att göra sin röst hörd. Delaktighet innebär även att kunna påverka och att klaga när detta nekas personer med funktionsnedsättning. Inkludering kräver en fysiskt och socialt tillgänglig och hinderfri miljö. Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män innebär att samma rättigheter uttryckligen gäller för kvinnor och män på jämlika vill- kor. Nödvändiga åtgärder ska vidtas för att säkerställa att kvinnor har samma möjlighet att åtnjuta sina rättigheter. Ett jämställdhets- perspektiv som synliggör kvinnor och flickor med funktionsnedsätt- ning och deras rättigheter bör tydligt framgå i alla åtgärder som berör dem. 10.1.2Att leva som andra De som bor i en bostad med särskild service enligt LSS ska ha samma möjligheter i samhället som alla andra. Alla myndigheter under regeringen ska utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. Utgångspunkter och allmänna överväganden De ska verka för att personer med funktionsnedsättning ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor och de ska också särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och infor- mation är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Kon- ventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska vara vägledande i det arbetet. Att ha en tillräcklig ekonomi och möjlighet att nyttja de resurser som finns i samhället är en del av att kunna leva som andra. Insatsen bostad med särskild service ska, tillsammans med stöd som den enskilde får enligt annan lagstiftning, stärka den enskildes möjlighet att leva ett självständigt och oberoende liv och att delta i samhällslivet. För att uppnå jämlikhet i levnadsvillkor krävs att personer med funktionsnedsättning får samma möjligheter som andra att få växa upp tillsammans med sina föräldrar, erbjudas god barnomsorg och utbildning, ha ett förvärvsarbete, ha en trygg bostad, kunna delta i olika kultur- och fritidsaktiviteter samt få den äldreomsorg som behövs. Tryggheten och gemenskapen i samhället ska omfatta alla medborgare. Människor ska genom de sociala skyddsnäten garan- teras en rimlig levnadsnivå. Välfärdspolitiken ska syfta till att minska klyftorna mellan olika samhällsgrupper. Genom bland annat social- försäkringssystemet, och hälso- och sjukvården utgår ett offentligt och gemensamt ansvar. Den ekonomiska tryggheten ska minska de ekonomiska följderna av till exempel sjukdom och funktionsnedsättning. Så långt möjligt ska dessa insatser vara gene- rella och utgå ifrån behov och ges utan inkomstprövning. För en del personer med funktionsnedsättning är tekniska hjälpmedel och andra kompensatoriska insatser ofta viktiga komplement till andra generella åtgärder. En viktig och grundläggande funktionhinderspolitisk princip är att människor inte ska ha merkostnader på grund av sin funktions- nedsättning. Av förarbetena till LSS framgår att det är angeläget att ett omfattande stödbehov på grund av funktionsnedsättning inte medför en lägre levnadsstandard än den som gäller för personer som inte har motsvarande behov. Vidare konstateras att utgångspunkten bör vara att stöd och service enligt lagen ska vara avgiftsfri. Det är inte bara direkta merkostnader som påverkar levnads- förhållandena och den personliga ekonomin för den som har en funktionsnedsättning. Andra faktorer som hör samman med att bo i en bostad med särskild service enligt LSS har också betydelse för Utgångspunkter och allmänna överväganden den enskildes levnadsstandard. Den som beviljas en sådan insats sak- nar i de flesta fall möjlighet att välja en billigare bostad eller att flytta till en sådan. Det sker inte heller någon kontroll av att den som ska bo i en sådan lägenhet har tillräckliga inkomster för att betala hyran. För att personer med funktionsnedsättning som bor i bostad med särskild service ska kunna få jämlika levnadsvillkor krävs åtgärder även inom andra områden än de som utredningen berör i detta betänkande. Bedömning: Utmaningarna på bostadsmarknaden påverkar alla och bostadssituationen för dem som har behov av en bostad med särskild service enligt LSS behöver inkluderas och synliggöras i det större perspektivet. De svårigheter som finns är inte begrän- sade till merkostnader kopplade till boendet utan problemen hör till stor del samman med de utmaningar som finns på bostads- marknaden i stort. Utmaningar på bostadsmarknaden påverkar alla, även de som har behov av en bostad med särskild service enligt LSS. Det övergripande målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostads- byggande och ekonomisk utveckling underlättas.2 Målet är också långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven.3 Personer med funktionsnedsättning i behov av en bostad med särskild service har liten möjlighet att välja lägenhet och att byta bostad är svårt. Det finns också brist på sådana lägenheter i vissa kommuner. Av årliga bostadsmarknadsenkät framgår att behovet av bostäder är stort ute i kommunerna, men kommunerna planerar fortfarande inte att bygga fler bostäder än 2011/12:1Budgetpropositionen , bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89. 2008/09:1 Budgetpropositionen , bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116. Utgångspunkter och allmänna överväganden tidigare år.4 Kommunerna bedömer att drygt 1 100 bostäder kom- mer att börja byggas den närmaste tvåårsperioden, vilket är knappt 500 färre än vad kommunerna uppgav som förväntat i föregående års enkät. Trots det bedömer av de svarande kommunerna att behovet kommer att vara täckt , och att behovet är täckt . Länsstyrelserna gör regionala bostadsmarknadsanalyser som ger en bild av utvecklingen på de olika regionala bostadsmarknaderna. Varje län har sina specifika förutsättningar, men vissa gemensamma utmaningar återkommer också. I senaste sammanställning finns ett antal beskrivningar som flera län gett, och några av dessa listas här nedan. –Bostadsförsörjning handlar inte bara om volymer utan handlar också om att hitta lösningar för att möta de behov som finns. –Vi bygger för dem som redan bor bra. Det finns bostadsbehov som inte tillgodoses och stora grupper lämnas utanför. –Ett marknadsorienterat byggande löser inte bostadsförsörjningen för hushåll med lägre inkomster eller i kommuner med låga mark- värden. –Kommunerna har svårt att bedöma hur många människor som på- verkas av underskottet på bostäder eller hur underskottet ska bedömas kvantitativt. Det saknas statistik och metoder för att göra sådana bedömningar. Kommunerna efterfrågar mer stöd i arbetet med bostadsförsörjningen. –Flera länsstyrelser gör en koppling till Agenda 2030 och rätten till en lämplig bostad och skriver ”Med hänsyn till FN:s globala mål i Agenda 2030 och till EU:s sociala pelare om rättigheter för boende och hemlösa är det angeläget att hitta lösningar för de som inte har råd eller möjlighet att köpa eller hyra en nyproducerad bostad.” Även de som har behov av en bostad med särskild service enligt LSS påverkas av ovanstående. Det är en grupp vars bostadssituation behöver inkluderas och synliggöras i det större perspektivet. Arbetet med bostadsförsörjning och planering av bostäder måste även inne- hålla och lyfta de särskilda förutsättningarna för personer med funk- 4www.boverket.se/sv/samhallsplanering/bostadsmarknad/olika-grupper/funktionsnedsattning/ Utgångspunkter och allmänna överväganden tionsnedsättning med behov av en bostad med särskild service. De svårigheter som finns är inte begränsade till merkostnader kopplade till boendet utan problemen hör till stor del samman med de ut- maningar som finns på bostadsmarknaden i stort. 10.2.2Ekonomiska förutsättningar för den som bor i en bostad med särskild service enligt LSS Bedömning: De som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har i stor utsträckning sämre levnadsstandard än andra och det leder till en ojämlik situation i förhållande hur andra män- niskor har det. Detta beror på flera olika omständigheter men har främst att göra med att de i mycket stor utsträckning står utanför den reguljära arbetsmarknaden och har låga livsinkomster då de är beroende av transfereringar. Förslag som tar sikte på merkostnader innebär en begränsad påverkan på de enskildas ekonomi. För en förändring av den ekonomiska situationen krävs en översyn av inkomsterna. Myndigheten för delaktighet har i rapporten och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016 pekat på att bristande del- aktighet på arbetsmarknaden får konsekvenser och leder till att många personer med funktionsnedsättning lever i en ekonomiskt utsatt situation.5 Möjligheten till försörjning har sin grund i möjligheten att arbeta men är även beroende av de system som samhället tillhandahåller genom exempelvis aktivitetsstöd, sjukpenning med mera. I artikel 27 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning beskrivs rätten till arbete för personer med funktions- nedsättning på jämlika villkor som för andra. I förverkligande av rätten till arbete ingår åtgärder mot diskriminering och trakasserier. Vidare beskrivs främjande av möjligheter till anställning, befordran, arbetsrättsliga rättigheter, bibehållande och återinträde i arbete samt egenföretagande, stimulansåtgärder och skälig anpassning för perso- ner med funktionsnedsättning. Artikel 26 om habilitering och rehabi- litering behandlar åtgärder för att göra det möjligt att upprätthålla 5Myndigheten för delaktighet (2016) Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Utgångspunkter och allmänna överväganden bland annat yrkesmässig förmåga genom stöd och insatser samt tillgång till och kännedom om hjälpmedel. Artikel 28 i sin tur slår fast rätten till en tillfredsställande levnadsstandard och förbättrade lev- nadsvillkor, utan diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning har ofta sämre levnads- standard än andra vilket leder till en ojämlik situation i förhållande till de flesta andra grupper i samhället. De som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har i stor utsträckning en ansträngd ekonomi på grund av att de sällan eller aldrig haft ett arbete och är beroende av transfereringar. Att ha en svår eko- nomisk situation får konsekvenser på flera områden. Intresseorgani- sationer beskriver att deras medlemmar lever i fattigdom och att det innebär en utsatthet som har betydelse för hälsan och psykiskt och fysiskt och mående och också påverkar livslängden. Detta framkom- mer också i folkhälsomyndighetens rapport inom ramen för strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016.6 De som bor i en bostad med särskild service enligt LSS har små (eller inga) möjligheter att påverka sina livsval och förändra sin situation, både när det gäller inkomster och utgifterna för hyra. De låga inkomsterna leder till att dagens hyresnivåer får en stor inverkan på enskildas ekonomi. Den ekonomiska situationen för dem som berörs av utredningens uppdrag beskrivs närmare i kapitel 6. Utredningens uppdrag rör merkostnader på grund av funktions- nedsättning för dem som bor i en bostad med särskild service enligt LSS. De boendes ekonomi saknar betydelse för bedömningen av behovet av förändringar för att de inte ska drabbas av merkostnader. För att de som bor i bostad med särskild service enligt LSS ska få en förändrad ekonomisk situation och bättre levnadsvillkor krävs dock en översyn av inkomsterna. 6Folkhälsomyndigheten (2015) Delrapportering av regeringsuppdrag inom ramen för ”En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016”, dnr 00599/2014. Utgångspunkter och allmänna överväganden 10.2.3Enskildas behov i generella och allmänna system Bedömning: Generella och allmängiltiga system som inte har utformats efter de grundläggande principerna för funktions- hinderspolitiken, så som principen om universell utformning, kan innebära att personer med funktionsnedsättning inte får samma möjligheter som andra. I den mån individuella stöd är en del av ett generellt och allmängiltigt system måste de utformas med hänsyn till de särskilda förutsättningarna för personer med funktionsned- sättning. Personer med funktionsnedsättning är en heterogen grupp, kvinnor och män samt flickor och pojkar i alla åldrar med en stor variation av funktionsnedsättningar, både medfödda och tidigt förvärvade samt funktionsnedsättningar som uppkommer senare i livet. Traditionellt sett har , liksom många andra välfärdsstater, speciella lösningar för att ge stöd till den som har en funktionsnedsättning. Dessa lös- ningar finns inom exempelvis äldreomsorgen och sär- och special- skolan, men också i form av olika ekonomiska och individuella stöd. De ska dock betraktas som ett komplement till det ordinarie sam- hällsbygget. Grunden är att så många människor som möjligt kan leva själv- ständigt och delaktigt i samhället. De samhällsstrukturer och tjäns- ter som skapas och utvecklas måste därför fungera för så många som möjligt genom att beakta människors olika förutsättningar och behov och ge utrymme för att människors liv förändras. Att leva som andra Tillgänglighet, tillträde och tillgång till samhället, är grundläggande i genomförandet av funktionshinderspolitiken.7 Det är en förutsätt- ning för personer med funktionsnedsättning att kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter och ha möjlighet att vara delaktiga i samhället på jämlika villkor som andra i samhället. Det innefattar inte enbart den fysiska miljön utan handlar också om att personer med funk- tionsnedsättning ska kunna använda och ta del av verksamheter, 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86. Utgångspunkter och allmänna överväganden miljöer, tjänster, produkter och system. Hinder som personer med funktionsnedsättning kan möta går att förebygga och eliminera genom att förändra i miljö och omgivning genom förbättrad till- gänglighet och universella lösningar som fungerar för så många som möjligt. Brister i tillgängligheten försvårar för personer med funktions- nedsättning att vara delaktiga på jämlika villkor som andra. Till- handahållandet av individuella stöd och lösningar kan vara avgörande för individens möjlighet till delaktighet. Hur arbetet med tillgäng- lighet och universell utformning utvecklas har därför stor betydelse för behovet av individuella stöd och lösningar då dessa utgör kom- plement i förhållande till den generella tillgängligheten i samhället. Även generella system som fokuserar på stöd till individen behöver utgå från att de ska utformas så att de fungerar för så många som möjligt för att inte skapa onödiga särlösningar för vissa. Generella system och ekonomiska förutsättningar