sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Det är också möjligt att skolor köpt in licenser till digitala läromedel som gäller för läromedel i många olika ämnen och bedömer att det är mest kostnadseffektivt att använda läromedel från samma leverantör i flera ämnen. Det finns indikationer på att skolornas budgetering för inköp av läromedel, oavsett om det gäller analoga eller digitala, kan få stå till- baka till följd av allmänna satsningar på digitalisering. IFAU97 har 2019 uttalat att digitaliseringen ibland kan få sådana begränsande effekter. I en utvärdering om skolors så kallade 1:1-satsningar, det vill säga satsningar på att alla elever ska ha en dator, fann IFAU att sådana satsningar ibland tycks ha skett på bekostnad av minskade utgifter för läromedel.98 95SOU 2020:28, s. 26. 96Det framgår också av några av förlagens årsredovisningar att skolorna numera främst efter- frågar en kombination av tryckta och digitala läromedel. 97IFAU står för utvärdering. 98IFAU (2019). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen 5.4Läromedel med lägre efterfrågan 5.4.1Läromedel för elever med funktionsnedsättning Det finns stora variationer inom alla funktionsnedsättningar. En funktionsnedsättning kan innebära ett behov av särskilda läromedel, men det finns även personer med en funktionsnedsättning som kan använda ett läromedel utan att det har anpassats med tillgänglig- görande egenskaper. Anpassningar för att göra ett läromedel mer tillgängligt för personer med funktionsnedsättning kan också leda till att läromedlet får ökad tillgänglighet för alla elever. Exempelvis kan många elever ha nytta av uppläsning av text som ursprungligen gjorts för att anpassa ett läromedel för elever med synnedsättning. De allra flesta elever med en funktionsnedsättning kan gå i grund- eller gymnasieskolan och få undervisning i enlighet med dessa skol- formers kurs- och ämnesplaner. Skolformerna specialskolan, grund- särskolan eller gymnasiesärskolan är särskilt anpassade för elever med vissa funktionsnedsättningar. I specialskolan fullgör vissa elever som har en hörselskada, synskada eller grav språkstörning sin skol- plikt. I grundsärskolan får elever fullgöra sin skolplikt om de har bedömts inte kunna nå upp till kunskapskrav därför att de har en intellektuell funktionsnedsättning. Gymnasiesärskolans målgrupp är ungdomar vars skolplikt har upphört och som inte be- döms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskaps- krav därför att de har en intellektuell funktionsnedsättning.99 Per- soner med intellektuell funktionsnedsättning kan gå i särskild utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå om de sak- nar sådana kunskaper som utbildningen i grundsärskolan respektive nationella program i gymnasiesärskolan syftar till att ge.100 Enligt Myndigheten för delaktighet är utbildningsnivån lägre bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga befolk- ningen. Myndigheten anger att endast av personer med funktionsnedsättning har en eftergymnasial 997 kap. 5–6 §§ och 18 kap. 4 § skollagen (2010:800). I bestämmelserna anges begreppet ”utvecklingsstörning” men i SOU 2021:11 föreslås att detta begrepp ska bytas mot intellektuell funktionsnedsättning. Grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska enligt utred- ningsförslaget även byta namn till anpassad grundskola och anpassad gymnasieskola. 10020 kap. 4 § och 29 kap. 8 § skollagen (2010:800). I den sistnämnda paragrafen används begreppet ”begåvningsmässig funktionsnedsättning”. Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen I övriga befolkningen är motsvarande andel . Det är enligt Myndigheten för delaktighet också vanligare att unga med funktionsnedsättning hoppar av gymnasiestudierna. Inom gruppen personer med funktionsnedsättning i åldrarna 20–har avbrutit sina gymnasiestudier. Motsvarande andel i den övriga befolkningen är tre procent.101 Vissa funktionsnedsättningar påverkar hur elevers läromedel behöver vara utformade. SPSM har för utredningen angivit att en grundprincip för läromedelsproduktion bör vara universell utformning, vilket innebär att läromedel produceras för att passa så många som möjligt. Universell utformning syftar till att ge förutsättningar för alla att kunna delta i samhället på lika villkor, se 5.1.3. är uni- versell utformning ett av målen för svensk funktionshinderspolitik.102 SPSM ger i linje med detta läromedelsproducenter rekommendationer som främjar tillgänglighet och universell utformning av läromedel. På så vis ökar möjligheten att fler kan hantera, förstå och använda inne- hållet i läromedlen.103 Den tekniska utvecklingen skapar möjligheter för läromedels- producenter att framställa digitala läromedel som är tillgängliga för många elever redan från början. Exempelvis finns det ett relativt stort utbud av läromedel med inläst text. Vissa elever har emellertid behov av specifika läromedel. Elever med allvarlig synnedsättning och blindhet kan exempelvis behöva läromedel med punktskrift och elever med hörselnedsättning kan behöva teckenspråksfilmer med tillgängliggörande egenskaper såsom svensk undertext. SPSM anpassar, utvecklar och framställer läromedel för elever med funktionsnedsättningar när behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella läromedelsmarknaden. Både barn, elever och vuxen- studerande är målgrupper för SPSM och myndigheten kompletterar utbudet av läromedel för: •elever med synnedsättning, 101Myndigheten för delaktighet (2020a). Myndigheten har hämtat uppgifterna från , som i sin statistik utgår från de intervjuades egna svar på om de har en funktions- nedsättning eller inte. 2016/17:188. 103SPSM (2020b). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen •elever som använder teckenspråk eller behöver stöd på grund av hörselnedsättning, •elever med rörelsehinder, kognitiv funktionsnedsättning, neuro- psykiatriska funktionsnedsättningar och språkstörning, och •elever som behöver ett alternativt eller kompletterande kommun- ikationssätt för sin språkutveckling, främst inom Bliss, Pictogram och Tecken som alternativ och kompletterande kommunikation (TAKK).104 Pedagogisk anpassning av läromedel för elever med synnedsättning eller blindhet innebär att läromedels struktur, texter och bilder bearbetas för taktil läsning. Läromedlen produceras i tryckt punkt- skrift eller i digitala format för läsning på punktskriftsskärm. De digitala formaten går också att använda med förstoringsverktyg för elever med nedsatt syn. Bilder och grafiskt material i läromedlen får bildbeskrivningar eller produceras som taktila svällpappersbilder, som består av upphöjda linjer och rasterytor som går att läsa av med fingrarna.105 anpassade SPSM 232 läromedel till elever med olika funktionsnedsättningar. Majoriteten av dessa gällde läromedel lämp- liga för de obligatoriska skolformerna. SPSM anger i sin årsredovis- ning att de anpassningar av läromedel som skedde var komplexa och krävde pedagogisk bearbetning, till exempel med taktila bilder.106 SPSM utvecklar även nya läromedel exempelvis för elever med hörselnedsättning och intellektuell funktionsnedsättning. För elever med hörselnedsättning och elever som använder teckenspråk finns videoplattformen SPSM Play med filmer som tagits fram specifikt för elevgruppen och som har valbara undertexter på svenska eller svenskt tal som stöd. För elever med intellektuell funktionsnedsättning handlar det bland annat om läromedel som utgår från elevernas vardag med tydlig struktur, långsammare progression och lättavkodade bilder 105SPSM (2016). 106SPSM (2020a). Av de läromedel som anpassades av SPSM var 169 lämpliga för de obligatoriska skolformerna, 63 för gymnasieutbildning och 63 för vuxenutbildning. Ett och samma anpassade läromedel kan passa för flera utbildningsformer. Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen som både ger kunskaper och bidrar till att utveckla elevernas själv- ständighet.107 SPSM fördelar också, som nämnts i 5.1.3, produktionsstöd till förlag som tar fram läromedel för elever med funktionsnedsätt- ningar. Det framgår av SPSM:s årsredovisning att myndig- heten under detta år betalade ut i produktionsstöd till kommersiella läromedelsförlag för framtagande av läromedel med anpassningar för elever med funktionsnedsätt- ning. utvecklades 81 läromedel genom produktionsstöd från SPSM. Det handlade främst om läromedel lämpliga för de obli- gatoriska skolformerna. En trend som SPSM noterat är att de numera får fler ansökningar om stöd för produktion av digitala läromedel.108 SPSM arbetar också med att informera läromedelsförlag om de behov som finns och om vikten av tillgänglighet vid läromedels- produktion. Dessutom finns det inom SPSM läromedelsrådgivare som stödjer förlagen i samband med ansökan om produktionsstöd.109 SPSM har även i uppdrag att informera skolor och lärare om till- gången till läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktions- nedsättning.110 Informations- och söktjänsten Hitta läromedel, som beskrivits i avsnitt 4.4.3, är ett sätt för SPSM att främja arbetet med tillgängliga läromedel för elever med funktionsnedsättning. I webb- tjänsten Hitta läromedel kategoriseras läromedlen efter skolform, ämne, läromedelsegenskaper och medietyp för att de ska bli sökbara för olika målgrupper. Urval och beskrivning av läromedlen görs av rådgivare och specialpedagoger inom SPSM.111 Dessutom har SPSM möjlighet att ge bidrag för läromedel till personal som deltar i kompetensutveckling om rörelsehinderanpassad utbildning och för läromedelskostnader till deltagare i teckenspråks- utbildning för föräldrar. Vidare ger SPSM bidrag till folkhögskolor för anpassade läromedel och till för an- passningar av studiematerial för deltagare på folkhögskolor eller i studieförbund.112 Folkhögskolor och studieförbund omfattas dock inte av denna utrednings direktiv. 108SPSM (2020a). Av de läromedel som utvecklades genom produktionsstöd var 16lämpliga för förskola, 69 för de obligatoriska skolformerna, 15 för gymnasieutbildning och Ett och samma läromedel kan passa för flera utbildningsformer. 109Uppgifter från SPSM . 1106 § förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 111SPSM (2020a). 112Uppgift från SPSM . Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen För kurser och ämnen där det saknas läromedel för elever med funktionsnedsättning tas sådana ibland också fram med stöd av medel från Allmänna arvsfonden. Ett exempel på ett läromedels- projekt som finansieras av Allmänna Arvsfonden startade och ska avslutas . Det handlar om ett läromedel för döva elever i gymnasieskolan som ska överensstämma med innehållet i ämnes- planen Svenskt teckenspråk för döva 1-2.113 har ett antal utredningar gjorts för att komma till rätta med brister i läromedelsförsörjningen för elever med funktionsnedsättning. Genomgående har dessa utredningar kommit fram till att statliga stödinsatser är nödvändiga för framställ- ning och anpassning av läromedel för elevgruppen. Flera myndig- heter har på olika sätt involverats i att ta fram läromedel för elever med funktionsnedsättning. Den senaste statliga utredningen om läromedel för elever med funktionsnedsättning presenterades 2003, se 3.6.1. I den utred- ningen gjordes beräkningen att det handlade om drygt 50 000 barn och elever med funktionsnedsättning i förskola, skola och vuxen- utbildning. Det konstaterades att det i gruppen finns många olika och starkt individuella behov av läromedel. Utredningen anger att läromedel måste anpassas, kompletteras och i flera fall nytillverkas för att en elev med funktionsnedsättning ska kunna skaffa sig kun- skaper som är likvärdiga med övrigas i elevens undervisningsgrupp. Enligt den utredningens uppfattning är gruppen dock inte större än att det skulle vara möjligt att med en sammanhållen, effektiv organis- ation för utveckling och produktion tillgodose dessa individuella behov av läromedel.114 En mer sammanhållen organisation avseende läromedel för elever med funktionsnedsättning realiserades delvis i och med SPSM:s inrättande. När läromedelsutredning genomfördes arbetade flera olika statliga aktörer med utbildningsfrågor gällande elever med funktionsnedsättning. Detta förhållande gav upphov till gränsdrag- ningsproblem. När en större översyn av myndighetsstrukturen för skolväsendet genomfördes samlades därför i stället uppdragen om utbildning för elever med funktionsnedsättning, bland annat läro- medelsfrågorna, inom den då nyinrättade myndigheten . Reger- ingens avsikt med den nya myndighetsstrukturen för skolväsendet 113Allmänna arvsfonden (2020). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen var att ge förutsättningar för myndigheternas effektiva arbete med att på bästa möjliga sätt understödja en god måluppfyllelse inom skol- väsendet.115 5.4.2Läromedel på nationella minoritetsspråk Elever som läser nationella minoritetsspråk Som nämnts i avsnitt 5.1.4 är det så att de flesta elever som läser nationella minoritetsspråk gör det inom ämnet modersmål. Enligt den officiella statistiken för skolväsendet var knappt 13 000 elever berättigade till modersmålsundervisning i ett av de nationella minor- itetsspråken /20.116 Finska är det av minoritetsspråken som flest elever får modersmålsundervisning i och jiddisch är det minor- itetsspråk som minst antal elever får modersmålsundervisning i. Under /17 var det knappt 4 500 elever som deltog i modersmålsundervisning i finska i och 19 elever i grund- särskolan, medan färre än tio elever i eller motsvarande skolformer fick modersmålsundervisning i jiddisch samma läsår.117 Det är få grundskoleelever som läser nationella minoritetsspråk inom ramen för elevens val, bara omkring 75 elever /17. Något vanligare, men ändå relativt sällan förekommande, är att grund- skoleelever läser nationella minoritetsspråk som språkval. /17 var det 215 elever som läste nationella minoritetsspråk inom ramen för språkval.118 Grundskoleelever kan som nämnts i 5.1.4 också ha tvåspråkig undervisning, men det förekommer endast i begränsad utsträckning. När det gäller sameskolor finns det fem stycken och 2019 gick det sammanlagt 200 elever i förskoleklass till årskurs 6 i dessa. Därut- över var det 2019 också 240 elever i förskoleklass till årskurs 9 som deltog i integrerad samisk undervisning, det vill säga undervisning i med samiska inslag och undervisning i samiska utöver den undervisning som anordnas som modersmålsundervisning i samiska.119 2007/08:50. Med SPSM:s inrättande avvecklades , Special- skolemyndigheten, för särskilt utbildningsstöd och Nationellt centrum för flexibelt lärande. 116Skolverket (2020). 119Sameskolstyrelsen och 10 kap. 7 a-b §§ skollagen (2010:800). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen Det finns också några fristående tvåspråkiga sverigefinska skolor och kommunala skolor med klasser som får undervisning på finska.120 I tillämpas principen om självidentifikation för att avgöra vem som ingår i en nationell minoritet. Det innebär att var och en själv får avgöra om man vill ingå i en nationell minoritetsgrupp eller inte. Det är i inte tillåtet att föra statistik som grundar sig på människors etniska tillhörighet och därför finns inga exakta upp- gifter om hur många personer som tillhör respektive minoritet. Enligt utredningen om nationella minoritetsspråk i skolan skulle fler elever än kunna identifiera sig som tillhörande en nationell minoritet och läsa modersmål i nationella minoritetsspråk.121 Läromedel på nationella minoritetsspråk har ett ansvar för att revitalisera de nationella minoritets- språken. Språkrevitalisering handlar om att återuppliva ett hotat språk, bland annat genom att ge barn inom de nationella minoritets- grupperna möjlighet att lära sig sitt språk. Revitalisering av minor- itetsspråken är viktigt eftersom de nationella språken är en del av det svenska kulturarvet. Möjligheten för barn och unga att få undervisning i och på de nationella minoritetsspråken i skolan är avgörande för nya genera- tioner minoritetsspråkstalare. Det krävs därför läromedel såväl inom modersmålsundervisning som för de elever inom grund- eller same- skolan som följer en tvåspråkig undervisning. Det innebär att det behövs läromedel på nationella minoritetsspråk både i ämnet moders- mål och i andra ämnen. Det är inte en så stor efterfrågan på läromedel i och på minoritets- språk att de är lönsamma att producera på den kommersiella mark- naden. Sedan lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minor- itetsspråk trädde i kraft har därför haft enskilda upp- drag att ta fram läromedel för de nationella minoritetsspråken inom ämnet modersmål.122 Framtagandet av undervisningsmaterialen har finansierats med produktionsstöd, som betalat ut med stöd av förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel. regeringsuppdrag om läromedel på de nat- 122Se bland annat regeringen (2013). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen ionella minoritetsspråken har varit begränsade och ekonomiska resurser.123 Begränsningarna har resulterat i att undervisningsmaterial endast har tagits fram för vissa årskurser. Utredningen noterar att det exempelvis saknas undervisningsmaterial i chib för låg- och högstadiet och i jiddisch för lågstadiet. Materialen är publicerade på webbplats och är kostnadsfria. Här finns också länkar till andra undervisningsmaterial på nationella minoritetsspråk.124 Sameskolstyrelsen har, som nämnts i 5.1.4, i uppdrag att främja utveckling och produktion av läromedel på samiska språk. Sameskol- styrelsen understödjer både översättning av befintliga läromedel och produktion av nya läromedel. Regeringen har i regleringsbrevet till Sameskolstyrelsen angett att ska användas för utveckling och utökning av samiska lär- verktyg och läromedel.125 har Sameskolstyrelsen bland annat delat ut produktionsstöd för översättning av arbetsböcker till läromedel i naturorienterande och samhällsorienterande ämnen till nord- och lulesamiska. Dessutom har Sameskolstyrelsen anställt två lärare som arbetat deltid med att utveckla, färdigställa och digitalisera ett av påbörjat undervisningsmaterial på nordsamiska, vilket även planeras att översättas till lulesamiska och sydsamiska.126 och folkminnen, Isof, publicerar på sin webb- plats kostnadsfria undervisningsmaterial på samtliga nationella minoritetsspråk. Här finns material för alla årskurser i men utbudet varierar mellan ämnen. Dessutom finns det material om nationella minoritetsspråk för gymnasieskolan. Här finns också bland annat en lärarhandledning i lyrik på samiska. På finns också lästips och länkar till bland annat material från Utbildnings- radion, UR.127 Isof delar som nämnts i 5.1.4 ut statsbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken. Dessa statsbidrag benämns revi- taliseringsmedel och Isof fördelar . 2018 fick Isof i uppdrag att lysa ut extra medel, . Myndigheten valde i detta sammanhang att prioritera fram- tagning av pedagogiskt material. Flera ideella föreningar ansökte om 123Regeringen (2013). 124Skolverket (2021o). 125Regeringen (2020d). 126Sameskolstyrelsen (2021b). och folkminnen (2021). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen medel för att utveckla läromedel och tretton olika projekt beviljades medel. Samtliga nationella minoriteter fanns representerade bland de beviljade projektansökningarna.128 Isof konstaterade i utvärderingen av bidragsutdelningen att bristen på läromedel är stor, och att pedagogiskt material behöver tas fram på professionell basis och med långsiktighet.129 Isof har för utredningen beskrivit att de material som togs fram av de ideella föreningar som beviljades projektmedel är användbara i klassrummet. Isof klargör emellertid också att dessa material skiljer sig från de förlagsproducerade läromedel som finns i andra språk. Materialen som tagits fram av de ideella föreningarna och som finns publicerade på Isof:s webbplats överensstämmer sällan med hela kurs- eller ämnesplanen. Ett par av undervisningsmaterialen har dock karaktären av så kallade basläromedel men de saknar, enligt Isof, den professionella layouten med bilder et cetera som kännetecknar läro- medel som produceras av etablerade förlag och läromedelsprodu- center.130 I undervisningen i och på vissa av de nationella minoritets- språken, används även importerade läromedel, alltså läromedel som har tagits fram i ett annat land. Detta är emellertid behäftat med flera problem. För samisk undervisning används till exempel norska läro- medel men dessa är inte anpassade till de svenska kurs- eller ämnes- planerna och läroplanerna.131 Sverigefinländarnas delegation beskriver också att läromedel som är framtagna i en finsk kontext utgår från ämnen och exempel som kan vara främmande för sverigefinska elever. Detta riskerar enligt delegationen att påverka motivationen negativt.132 I förslag till handlingsprogram för bevarande av de samiska språken konstaterar att bristen på läromedel är en stor utmaning för undervisningen i och på samiska. I förslaget anges bland annat att eller Sameskolstyrelsen borde få i uppdrag att anpassa läromedel från och , i väntan på att nya läromedel i och på samiska anpassade för för- hållandena i produceras.133 och folkminnen (2020). 130Uppgift från och folkminnen . 132Uppgift från Sverigefinländarnas delegation . 133Sametinget (2020). Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen Det finns flera utmaningar med att ta fram läromedel på de natio- nella minoritetsspråken. En statlig utredning om förbättrade möjlig- heter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk konsta- terade 2017 att det råder brist på professionella läroboksförfattare och en tradition av professionell läromedelsutveckling för flertalet av dessa språk.134 En annan utmaning för att skapa läromedel på de nationella mino- ritetsspråken är att det finns språkliga skillnader inom dem. Inom samiska finns flera språk, inom chib finns flera varieteter och inom meänkieli finns olika dialekter. Detta innebär att elevgrupperna ibland är mycket små. Gränserna mellan de olika varieteterna i chib är inte skarpa, men skillnaderna kan vara stora. Det råder inte heller alltid enighet om hur varieteterna bör klassificeras och om en högre grad av standardisering är önskvärd. Enligt forskarna kan det röra sig om ett tjugotal varieteter inom chib. Graden av ömsesidig förståelighet mellan de språkliga variat- ionerna inom de nationella minoritetsspråken beror dels på den rent språkstrukturella närheten dels på bland annat berättartraditioner, skriftsystem, litteracitet samt attityder och relationer mellan talarna.135 5.4.3Läromedel för äldre elever med begränsad läs- och skrivförmåga Äldre elever med begränsad läs- och skrivförmåga De flesta elever lär sig att läsa och skriva på lågstadiet. Det finns emeller- tid elever på såväl mellanstadiet och högstadiet som i gymnasie- eller gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen som ännu inte tillägnat sig förmågan att läsa och skriva. Man brukar kalla detta för att eleverna saknar grundläggande litteracitet. Äldre elever som har invandrat till efter skolstart kan sakna grundläggande litteracitet.136 Gruppen nyinvandrade elever är hetero- gen.137 Vissa av dem har mycket god utbildningsbakgrund medan andra har haft sämre möjlighet att tillägna sig en utbildning. 135Bijvoet & Fraurud (2007). 136Med äldre elever avses i detta sammanhang elever som är och uppåt, eftersom det i denna ålder är mer ovanligt att i inte ha en grundläggande litteracitet. 137Skolverket använder i sin statistik begreppet nyinvandrade elever för att beskriva elever som är födda utomlands, har båda föräldrarna födda utomlands, och har kommit till . Stärka tillgången till läromedel för alla elevgrupper och i alla ämnen