sou · H8B383d2 · 2021-01-01 00:00:00 — Endast fiske efter europeiska ostron (Ostrea edulis) ska vara för- behållet innehavaren av den enskilda fiskerätten inom från fastlandet eller från en ö av minst 100 meters längd. Ändringen innebär att andra ostronarter inte omfattas av bestäm- melsen. 27.3Förslaget till lag om ändring av (1998:808) I paragrafen regleras i första stycket att regeringen ska fastställa ett åtgärdsprogram för havs- och vattenmiljön, enligt bestämmelserna i havsmiljöförordningen (2010:1341) och vattenförvaltningsförord- ningen (2004:660). Regeln innebär ändringar i att det är regeringen som ska fastställa åtgärdsprogrammet och att det ska vara ett gemensamt åtgärdspro- gram för både havs- och vattenmiljön. Regeringen, som har överblick och rådighet över regleringen och finansieringen av åtgärderna, bör även besluta om åtgärdsprogrammen så att de kan stämma överens med den intention regeringen har i frågorna. Havs- och vattenmiljö- förvaltningen är nära sammankopplad och åtgärdsarbetet bedöms under- lättas av att åtgärderna beslutas samlat. I andra stycket regleras att åtgärdsprogrammet ska, utöver vad som följer av 9 §, innehålla uppgifter om de åtgärder som regeringen behöver vidta för att miljökvalitetsnormerna ska kunna följas. Det är ett tillägg som följer av att regeringen ska besluta om åtgärdspro- grammen. Regeringen behöver även kunna vidta åtgärder för att miljö- kvalitetsnormerna ska kunna följas. Första stycket ändras genom ett tillägg som innebär att mark- eller vattenområde får förklaras som naturreservat även i syfte att bevara opåverkade områden utöver de andra syftena, som är bevara bio- logisk mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer samt till- godose behov av områden för friluftslivet. Med opåverkade områden avses områden som behöver skyddas i så hög grad som möjligt från all typ av lokal mänsklig på- verkan. Det som ska skyddas är naturliga processer med såväl hotade och exklusiva som triviala arter och livsmiljöer som förekommer i området. Områdena bör dessutom vara representativa för havsom- rådet och ska även kunna utgöra en referens i ett i övrigt påverkat havsområde. Ett tillägg görs även i andra stycket genom att ett område som behövs för att klimatanpassa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter också får förklaras som naturreservat. Det handlar om områden som bedöms kunna få en betydande roll för skydd av arter och livsmiljöer i ett förändrat klimat. Detta kan t.ex. vara områden med blåmusselbankar eller tångbälten som bedöms som triviala miljöer, men kan vara kärnområden för arter och livsmiljöer. Ett annat exempel är områden som bedöms förbli istäckta och då kunna vara kärnområden för vikare i . I andra stycket av syftesbestämmelsen för strandskyddet görs ett tillägg för att förtydliga att syftet med strandskyddet långsiktigt syftar till att dels trygga förutsättningarna för allemansrättslig tillgång till strandområden, dels bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet på land och i vatten, och därmed uppnå och bibehålla god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen (2010:1341) och god ekologisk och kemisk status enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660). Tillägget förtydligar att det som avses med att bevara goda livs- villkor för djur- och växtlivet på land och i vatten också innebär att uppnå och bibehålla god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen och god ekologisk och kemisk status enligt vattenförvaltningsför- ordningen. Strandskyddet är en skyddslagstiftning som inte ska be- handlas fristående från övrig skyddslagstiftning i kust- och strand- områden. 27.4Förslaget till lag om ändring i (2010:900) I första stycket görs ett tillägg med en ny punkt som ålägger kom- munen att i översiktsplanen visa hur kommunen i den fysiska pla- neringen inom kustvattenområdet (vattenområdet mellan strand- linjen ut till de särskilda avgränsningslinjer, en nautisk mil räknat från baslinjerna, som framgår av bilaga 6 till lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner) tar hänsyn till och sam- ordnar översiktsplaneringen med havsplanerna enligt 4 kap. 10 § miljö- balken (1998:808). Den nya punkten ska förmå kustkommunerna att samordna sina översiktsplaner med havsplanerna och därmed också göra översikts- planer över kustvattenområdena. Kommunerna har planeringsansvaret över kustvattenområdena men det har saknats ett samordningsansvar med havsplanerna. Ett tillägg görs i första punkten så att kommunen i detaljplan får bestämma skyddsåtgärder för att motverka havs- och vattenförorening utöver markförorening, olyckor, översvämning och erosion. Det görs också ett tillägg i en ny fjärde punkt så att kommunen i detaljplan även får bestämma skyddsåtgärder för att motverka nega- tiv påverkan på havs- och vattenmiljön. Ändringarna ger kommunen större möjligheter att ta hänsyn till havs- och vattenmiljön i sin detaljplanering. Negativ påverkan på havs- miljön kan gälla t.ex. biologisk mångfald, övergödning och under- vattensbuller. I paragrafens fjärde punkt görs ett tillägg för att sådana havs- och vattenföroreningar som avses i 12 § även ska tas hänsyn till när kom- munen ska besluta om lov eller startbesked för en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av markens användning. Sådant lov eller start- besked ska endast få ges under de förutsättningar som räknas upp i paragrafen samt med tillägget att markens lämplighet för bebyg- gande har säkerställts genom att en havs-, eller vattenförorening har avhjälpts. Särskilt yttrande av ledamoten (C) står fortfarande inför stora utmaningar när det gäller att uppnå miljömålen kopplade till havsmiljön. Det är därför värdefullt att Miljömålsberedningen fått i uppdrag att se över hur dessa mål och arbetet för att uppnå dem kan förbättras. Vår förhoppning är att detta betänkande i stort ska bidra till det. För är det viktigt att skapa ett samhälle där vi inte lever över naturens resurser, inte förstör ekosystem eller levnads- miljöer, och där vi brukar naturen utan att förbruka den. För att uppnå det vill vi se en miljöpolitik som är effektiv och bygger på en vetenskaplig grundsyn, men också tar hänsyn till effekterna på före- tag och livsvillkoren för enskilda människor. Detta i linje med grund- ansatsen i Agenda att politiken ska vara ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar. Tyvärr upplever vi att konsekvensanalysen av beredningens för- slag i många delar varit bristfällig. Vår representant i miljömålsbered- ningen har, tillsammans med andra, återkommande påtalat vikten av att bedöma vilken effekt olika förslag har dels för miljön, men också för näringarna i våra kustlän och för dem som bor och verkar i skär- gården eller vid kusten. Vid beslutstillfället har detta i stora delar sak- nats. I vissa delar har det tillkommit genom kapitel 26 efter att övriga kapitel justerats. Det är en brist som måste tas i beaktande, och som bör åtgärdas i Miljömålsberedningens framtida arbete. Till det finns det vissa förslag och överväganden vi inte kan ställa oss bakom: Vi anser att förslaget om en havsmiljölag är överflödig, och riske- rar att urholka miljömålssystemet i stort om det leder till att fler miljö- mål bryts ut. I förlängningen kan detta leda till att vi får ett splittrat miljömålssystem där mål som inte får en särskild lag kopplade till sig kan upplevas som mindre viktiga att uppfylla. vill i stället att miljömålssystemet i sin helhet ses över för att bli mer ändamåls- enligt och kopplas tydligare till de globala målen i Agenda . Vad gäller gödningsläckage från det svenska lantbruket välkom- nar vi att Miljömålsberedningen valt att inte lägga förslag på en skatt på handelsgödsel. Det vore att lägga på det svenska lantbruket en ytterligare ekonomisk börda och försämra dess konkurrenskraft utan att en tydlig miljönytta kan påvisas. Däremot ser vi att det är olyck- ligt att beredningen väljer att föreslå att områden ska pekas ut som övergödningskänsliga, utöver det system med nitratkänsliga områ- den som redan finns, samt att ställa ytterligare krav på redovisning av fosfor. Detta utan att kunna påvisa en tydlig miljönytta av förslagen, och trots att det bedöms innebära en ökad regelmässig, ekonomisk och arbetsmässig börda för lantbruket. I ljuset av den redovisning många lantbruksföretag redan gör i nitratkänsliga områden anser vi att förslagen är överflödiga och borde utgå. Lantbruket gör, som det slås fast i betänkandet, ett grundligt arbete för att minska närings- läckaget. Miljömålsberedningen borde ha som sitt fokus att stärka det arbetet, i stället för att utan en klar miljönytta lägga på lantbruket en ytterligare regelbörda. För att inte urholka betänkandets tyngd väljer vi att utrycka våra avvikande meningar genom ett särskilt yttrande, och inte i formen av en reservation. Särskilt yttrande av ledamoten (SD) är som helhet nöjda med beredningens betän- kande. Havs- och vattenfrågorna är viktiga, behöver ges ökad prioritet i svensk politik och det är därför positivt att samtliga av partier kunnat enas om en lång rad förslag om hur arbetet kan för- bättras. finns det några förslag som inte kan ställas sig bakom, vilket vi tar upp i detta yttrande. En havspolitisk lag och införande av en tvärvetenskaplig funktion Miljömålsberedningen har under sitt arbete konstaterat att det före- ligger omfattande problem, så väl hos myndigheter som hos reger- ingen, när det kommer till det havspolitiska arbetet. Det har under beredningens arbete framkommit synpunkter om att regeringen inte tar sitt ansvar och att samordningen mellan departementen fungerar otillfredsställande samt att detta pågått . Detta är natur- ligtvis allvarligt och understryker vikten av åtgärder. Majoriteten inom miljömålsberedningen föreslår med anledningen av detta, införandet av en havspolitisk lag. Lagen ställer upp krav på regeringen, att pre- sentera en havspolitisk proposition varje mandatperiod, där man stakar ut arbetet med att uppnå miljömålen på området. Sverigedemokra- terna välkomnar en sådan praxis. Däremot är inte detta en fråga som lämpar sig för lagstiftning, utan samma praxis kan utan problem etable- ras genom en politisk överenskommelse mellan partierna. Det främsta syftet med förslaget om lagstiftning tycks vara kommunikativt. Att visa på att frågan är viktig, vilket är en bra ambition, men det är inte en bra utgångspunkt när det kommer till att stifta nya lagar. Om det mot förmodan är så att lagrådet skulle tillstyrka ett förslag om lag- stiftning på detta område är beredda att om- pröva sitt ställningstagande. Som en del av införandet av en havspolitisk lag föreslår miljömåls- beredningens majoritet även inrättandet av en tvärvetenskaplig funk- tion. Det är otydligt vad som egentligen avses med en tvärveten- skaplig funktion, men man kan uppfatta det som att man vill inrätta något som liknar en motsvarighet till det , när det kommer till havsmiljöområdet. Vi är positiva till ökat stöd till forskning på området, men kan konstatera att det redan finns ett stort antal myndigheter, högskolor och forskningsinstitut som utvärderar den förda politiken och före- slår förändringar. Vad som krävs är ökat politiskt ledarskap. En över- tro på nya expertmyndigheter kan i detta sammanhang bli kontrakt- produktivt och frågan är om det nu börjar etableras en praxis om att man inom varje politikområde ska inrätta nya expertmyndigheter? Havsmiljöarbetet kräver ökat politiskt ledarskap och det är upp till politiken att väga olika intressen mot varandra och staka ut den bästa vägen framåt för att uppnå miljömålen. Forskningsanslag riktat till Havs- och vattenmyndigheten Miljömålsberedningens majoritet föreslår att , inom utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård, beslutar om ett nytt anslag med benämningen Havs- och vattenmiljöforskning. Detta anslag ska tilldelas Havs- och vattenmyndigheten. mot- sätter sig detta och skulle hellre se att anslaget hamnar inom ramen för Formas. Miljömålsberedningen har diskuterat möjligheten att återinföra båt- skatten. välkomnar att en majoritet av bered- ningen förkastat förslaget om att återinföra skatt på fritidsbåtar. Miljömålsberedningens majoritet vill emellertid gå fram med förslag om att låta utreda framtagandet av ett register för fritidsbåtar. Under beredningens gång har det framkommit att det gamla registret funge- rade dåligt, på så vis att många båtar var oregistrerade. har fört fram att det skulle vara möjligt att registrera alla nya båtar som säljs på marknaden, men att det skulle vara väldigt komplicerat att få till stånd ett register med alla befintliga båtar. Beredningen har inte heller, i tillräcklig omfattning, kunnat motivera behovet av ett båtregister. Sammantaget är bedömning att framtagandet av ett register innebär en ringa nytta och snarare skapar risker för införandet av beskattning framöver, varför partiet avvisar förslaget. Särskilt yttrande av ledamoten (M) () har utnämnt –2030 som ett årtionde för havsforskning. Ett initiativ som välkomnar. Modera- terna anser att havsmiljöfrågorna måste uppmärksammas i avsevärt högre grad och att arbetet med dessa ska stärkas såväl internationellt som nationellt. För oss är det viktigt att fokusera på handling där effek- tivitet, forskning och internationellt samarbete är ledstjärnor. Miljömålsberedningen tar sig an havsfrågorna ur ett helhetsper- spektiv och med ekosystemansatsen som utgångspunkt. Vi välkomnar även att många förslag i utredningen bidrar till förtydliganden av ansvar och förenklingar som kan göra olika åtgärder lättare att kommunicera, efterleva och utvärdera. Den föreslagna havsmiljölagen anser vi emellertid inte tillför något mer- värde, varför inte står bakom förslaget. Lagen riktar sig till regeringen men med få nya regleringar. anser till exempel att det är olämpligt att skriva in en arbetsmetod såsom ”eko- systemansatsen” i lagtext. Inte minst för att regeringen redan har in- fört skrivningar om att utgå ifrån ekosystemansatsen i till exempel Havs- och vattenmyndighetens och regleringsbrev i frågor som rör fiskeförvaltning. Dessutom har arbetat med frågan . Så sent som publicerade Natur- vårdsverket en litteraturöversikt1 som behandlar erfarenheter av det praktiska införandet av ekosystembaserad havs-, vatten- och fiskför- valtning i . En slutsats som författarna drar är att det finns behov av en tydligare styrning och uppföljning från centrala myn- digheter. Det kan förstå men anser inte att det är ett skäl till att arbetsmetoden därför bör införas i lagtext. En annan paragraf i förslaget syftar till att regeringen ska återkoppla resultaten av de havsanknuta miljökvalitetsmålen till . Det sker , varför anser att det inte behöver lag- stadgas. I enlighet med den föreslagna lagens fjärde och femte para- graf stöder vi att forskning ska vila på vetenskaplig grund och att en gång per mandatperiod ska få besluta om inriktningen för havsmiljöpolitiken genom en proposition som utarbetas med stöd av forskare från olika discipliner som rådgivande. 1Naturvårdsverket 2020, Ekosystemansatsen – praktiska erfarenheter från svensk havs- och vattenförvaltning, Rapport 6934. Till skillnad från en majoritet i miljömålsberedningen anser Mode- raterna att nya forskningssatsningar på havsområdet ska kanaliseras via Formas och inte anslås till Havs- och vattenmyndigheten (HaV), då HaV saknar erfarenhet av detta. Vi menar att Formas, som har ett samlat ansvar för att finansiera forskning och innovation inom areella näringar, miljö och samhällsbyggande, för att det blir en ökad effektivitet, helhetssyn och högre kvalitet i forsknings- arbetet. Det är också känt att Formas redan har uppmärksammat regeringen på vikten av att inrätta ett nationellt program för tvärveten- skaplig forskning om hav och vatten. har uttryckt stöd för Formas initiativ då vi bedömer att det kan bidra positivt till att få på plats välbehövliga och effektiva åtgärder och innovationer för en bättre havsmiljö. Miljömålsberedningen lämnar även förslag om nya utredningar i sitt betänkande. Ett förslag som inte stöder syftar till att utreda och utveckla ett fritidsbåtsregister. bedömer och befarar att ett av de främsta syftena med att låta utreda ett sådant register är att bereda vägen för införandet av en skatt för just fritids- båtar, vilket vi inte vill. I sammanhanget kan nämnas att beredningen prövade ett förslag om skatt men som en majoritet röstade emot, däribland . Beredningen har också prövat frågan om att införa en ny skatt på mineralgödsel. Förslaget bifölls dock inte, vilket väl- komnar då beredningen därmed inte lägger förslag som medför för- sämringar av det svenska lantbrukets konkurrenskraft. har också tagit avstånd till beredningens förslag om att införa krav på dokumentation av fosfor, för alla lantbrukare i ”övergödningskänsliga områden”. Ett sådant obligatorium bedömer vi kommer att kräva behov av markkartering även för mindre lantbruk, vilket anser orimligt. Beredningen lämnar flera förslag om nya uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten. hade dock önskat att HaV:s verk- samhet först hade hunnit revideras. Det är något vi har efterfrågat under de två senaste riksmötena. Men, då våra förslag inte har vunnit stöd har i beredningen i stället arbetat konstruktivt för att nya uppdrag ska leda till ökad tydlighet och kost- nadseffektivitet. ser uppföljning och utvärdering som vik- tiga styrmedel för politiken. Vi vill därför framhålla att vi även fort- satt anser att HaV:s verksamhet ska utvärderas då det nu är myndighetens arbete inleddes. Slutligen en kommentar till kapitlet som behandlar beredningens bedömning av konsekvenser. Undertecknad har frågat om såväl finansiella konsekvenser som samhällsekonomiska effekter av de olika förslagen. Av olika skäl hänsköt sekretariatet dock behand- lingen av dessa frågor till slutjusteringen av betänkandet. I synnerhet har de samhällsekonomiska effekterna av beredningens förslag enligt mitt förmenande därför inte kunnat behandlas och presenteras på ett rimligt och adekvat sätt. I vår senaste kommittémotion2 för /2021 anför bland annat: havs- och vattenmiljö är ett prioriterat politikområde för Modera- terna. Under den moderatledda regeringen gjordes också flera viktiga framsteg. Men framtiden kräver nya åtgärder. Dessa måste enligt Modera- terna utgå ifrån ett bredare perspektiv där det tas ett helhetsgrepp över olika politikområden som olika ansvar tydliggörs. Vi menar att arbetet kan effektiviseras genom att relevanta miljömyndigheter sam- arbetar mer och att det görs tydligare prioriteringar mellan de ibland överlappande och ibland motstridiga mål som har ställts upp. Modera- terna anser vidare att myndigheterna ska ges i uppdrag att samverka kring insamling och hantering av verksamhets- och forskningsdata. Flera av dessa uppfattningar föreslås nu av Miljömålsberedningen, vilket välkomnar. 2Sveriges Riksdag 2020, Hav och vatten, Motion 2020/21:3357 av m.fl. (M). Särskilt yttrande av ledamoten (KD) I arbetet med Miljömålsberedningens uppdrag att föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser har vi haft ett gott och konstruktivt arbete. Dock vill vi från lämna detta särskilda yttrande där vi kommer med några kompletterande förklaringar. I vår budget (2021) föreslår vi att Havs- och ska läggas ner och att myndighetens uppgifter ska fördelas på och . Eftersom vi som parti per står ensamma med denna förändring har vi valt att inte lägga avvikande åsikter i alla punkter där Havs- och Vatten- myndigheten ges uppdrag eller ekonomiska förstärkningar. Fram till dess att myndigheten läggs ner måste någon handha uppdragen, där- för har vi valt att vara konstruktiva i denna del. Dock har vi avvi- kande åsikt i en del. Utredningen har landat i att nya forskningssats- ningar på havsområdet ska gå via Havs- och vattenmyndigheten. Vi anser i stället att dessa ska kanaliseras via Formas som har ett samlat ansvar för att finansiera forskning inom areella näringar och miljö. Detta anser vi garanterar en helhetssyn, ökad effektivitet och kvalitet i forskningsarbetet. Vad gäller förslaget om en förutsättningslös utredning av ett nytt båtregister står vi inte bakom det då vi anser att vi inte på nytt ska försöka upprätta ett sådant. I frågan om övergödningskänsliga områden har vi också en avvik- ande åsikt gentemot majoriteten i utredningen då vi inte ser rimlig- heten i att införa ett krav på dokumentation av fosfor, för alla lant- brukare i känsliga områden. Parlamentarisk beredning för underlag om hur miljökvalitetsmålen kan nås En parlamentariskt sammansatt beredning, biträdd av regeringens utsedda experter och sakkunniga, ska lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Beredningens övergripande uppdrag ska vara att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner samt myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller till och med . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriter- ingar. Beredningens arbete ska utvärderas . Beredningens första uppdrag är att lämna förslag till en hand- lingsplan för hur strategier och etappmål bör utvecklas och, om till- räckligt underlag finns, föreslå etappmål. De prioriteringar som görs i propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) ska vara utgångspunkten för beredningens arbete. Hänsyn ska tas till de förslag till delmål som presen- terade i rapporten – nu är det bråttom (den fördjupade utvärderingen ). Handlingsplanen ska redovisas . En parlamentariskt sammansatt beredning tillsätts För ett effektivt och långsiktigt miljöarbete I propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) presenterade regeringen inriktningen för miljö- politiken och ett effektivare miljömålssystem. I propositionen föreslås bl.a. ett generationsmål med preciser- ingar som innebär att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och som anger inriktningen för vad miljöpolitiken ska sikta mot (prop. 2009/10:155 s. 21). Dess- utom ska de nuvarande delmålen ersättas med etappmål som ska vara målövergripande och inriktade på den samhällsomställning som behövs. En annan förändring innebär att uppgiften att följa upp och ut- värdera miljökvalitetsmålen skiljs från uppgiften att ge förslag till strategier med styrmedel och åtgärder. För uppföljning och utvärder- ing ansvarar fortsättningsvis myndigheterna i miljömålssystemet. Sam- tidigt ges nu en parlamentariskt tillsatt beredning i uppgift att ge förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Riks- dagen har beslutat i enlighet med propositionen (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr.2009/10:377). Den parlamentariska beredningen ska lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås För att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna får en parla- mentariskt sammansatt beredning i uppdrag att ge regeringen råd om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås på ett sätt som är kostnadseffektivt ur ett samhällsperspektiv. Beredningen ska hantera frågor som berör flera samhällsintressen inom olika politikområden, som därigenom kräver politiska avväg- ningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Beredningens uppdrag ska gälla . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv inom de områden som regeringen prioriterar. Beredningens arbete ska utvärderas . Beredningens övergripande uppgift är att föreslå strategier inom prioriterade områden Beredningens uppgift är att föreslå strategier inom av regeringen prio- riterade områden. Strategierna ska innehåll etappmål, styrmedel och åtgärder för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Det är ofta mer effektivt att arbeta med etappmål, styrmedel och åtgärder målövergripande och strategivis än uppdelat per miljökvalitetsmål.