sou · H9B380 · 2021-10-08 00:00:00 — 2Se mer om kontraheringsplikten och dess undantag i 3 kap. 1 § och 11 kap. 1 § försäkrings- avtalslagen samt i SOU 2016:37. 33 kap. 1 § och 11 kap. 1 § försäkringsavtalslagen gäller endast individuellt tecknade försäk- ringar. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar 5.3Vad är en privat sjukvårdsförsäkring? En privat sjukvårdsförsäkring är en försäkring som ersätter kost- naden för olika vårdinsatser, med vissa begränsningar. Flera större försäkringsbolag erbjuder sjukvårdsförsäkringar. Svensk Försäkring delar upp sjukvårdsförsäkringarna i grupp- försäkringar och individuella försäkringar. Gruppförsäkringar delas dessutom upp i två undergrupper: arbetsgivarbetalda gruppförsäk- ringar och övriga gruppförsäkringar. Den första gruppen betalas av arbetsgivaren medan den andra gruppen betalas av den enskilde själv, direkt eller indirekt.4 De privata sjukvårdsförsäkringarna redovisas följaktligen enligt Svensk Försäkrings indelning i följande tre huvud- kategorier: •Arbetsgivarbetald gruppförsäkring: Arbetsgivare handlar upp, teck- nar försäkringen för sina anställda och betalar premien för försäk- ringen. Arbetsgivaren är försäkringstagare och de anställda är för- säkrade. Alla som omfattas av gruppavtalet är automatiskt för- säkrade. De anställda har möjlighet att avstå från försäkringen.5 •Gruppförsäkring: Ett fackförbund, en idrottsförening eller en arbetsgivare kan handla upp en försäkring för sina medlemmar eller anställda. Gruppförsäkringen är som huvudregel frivillig och medlemmarna eller de anställda kan välja om de vill teckna och betala premien för försäkringen.6 •Individuell försäkring: Den enskilde begär in offert, tecknar och betalar premien för försäkringen, dvs. är både försäkringstagare och försäkrad. Närmare sex av tio sjukvårdsförsäkringar är arbetsgivarbetalda grupp- försäkringar. Tre av tio är gruppförsäkringar och en av tio försäkringar är individuella sjukvårdsförsäkringar, se figur 5.3 (i kapitel 5.8). 4Det innebär att den enskilde kan betala premien helt själv, genom egna inbetalningar direkt till försäkringsbolaget, eller genom att den kostnaden ingår i t.ex. en medlemsavgift till en idrottsförening. 5Arbetsgivarbetalda försäkringar var tidigare obligatoriska för den anställde, när arbetsgivaren valt att teckna försäkring, men i samband med att förmånsbeskattning av premien infördes kan de anställda välja att avstå från försäkringen. 6Gruppförsäkringar kan även vara obligatoriska. Ett exempel på obligatorisk gruppförsäkring är när fackföreningar tecknar inkomstförsäkring för alla sina medlemmar. är då försäkringstagare och betalar premien och medlemmarna är de försäkrade. Ett annat exem- pel kan vara när en idrottsförening både tecknar och betalar premien till förmån för idrotts- utövarna. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Vid tecknande av en individuell sjukvårdsförsäkring fyller den en- skilde i en hälsodeklaration. Beroende på utfallet av den kan sjuk- vårdsförsäkring tecknas fullt ut eller med vissa begränsningar. För- säkringsbolaget kan också neka att en försäkring tecknas. Sjukvårdsförsäkringen gäller inte för skador/sjukdomar som den försäkrade har haft symtom av, fått vård eller medicinering för eller på annat sätt har haft kännedom om innan försäkringen började gälla. Det finns dock undantag; försäkringen gäller om den försäk- rade har varit symptom-, vård- och medicineringsfri från en skada/ sjukdom av mellan 12–24 måna- der, beroende på försäkringens innehåll, innan det nya behovet av vård eller medicinering uppstår. Vissa försäkringsbolag har inte något uttalat undantag för kroniska sjukdomar, men givet kravet på att den försäkrade ska ha varit symtom- och behandlingsfri under 12–24 månader omfattas kroniska sjukdomar i praktiken inte av en försäkring. Vilken vård som omfattas och inte omfattas av försäk- ringar utvecklas vidare nedan i kapitel 5.4. Den vård som sker inom ramen för en sjukvårdsförsäkring måste godkännas av försäkringsbolaget. Vården betalas av försäkrings- bolagen. Försäkringsbolagen får i sin tur ersättning genom de pre- mier som försäkringstagarna betalar. 5.4Vård som omfattas av och ersätts av privata sjukvårdsförsäkringar De privata sjukvårdsförsäkringarnas utformning kan skilja sig åt beroende på försäkringsbolag och vilken försäkring som tecknas. I detta avsnitt redogörs för den vård och de insatser som vanligtvis omfattas och ersätts av sjukvårdsförsäkringarna, vilken vård som normalt sett inte omfattas, samt hur försäkringarna nyttjas. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar 5.4.1Försäkringsvården utförs av privata vårdgivare Försäkringsbolagen tecknar avtal med privata vårdgivare om att ut- föra vård på deras uppdrag. Det är således endast vård som utförs av privata vårdgivare som omfattas av sjukvårdsförsäkringarna. Det måste därmed finnas en privat vårdgivare som bedriver vården för att försäkringsbolagen ska kunna erbjuda den till sina kunder. Det inne- bär att vård som inte erbjuds av privata vårdgivare inte kan omfattas av privata sjukvårdsförsäkringar. Vård som ges av regionen i egen regi eller utförs på uppdrag av regionen genom avtal med privata vårdgivare, bekostas inte av privata sjukvårdsförsäkringar, utan av regionen och då främst genom skattemedel. Det finns dock försäkringar som ersätter den enskilde för de utgifter hen har för offentligfinansierad vård. En sjukvårds- försäkring kan nämligen ersätta de patientavgifter som uppkommer i samband med vård som ges av eller på uppdrag av regionen.7 5.4.2Den vård som omfattas respektive inte omfattas av privata sjukvårdsförsäkringar Vad som normalt omfattas och inte omfattas av sjukvårdsförsäkringarna Sjukvårdsförsäkringar kan delas in i komplementära respektive supple- mentära sjukvårdsförsäkringar. En komplementär sjukvårdsförsäk- ring innefattar sådant som inte erbjuds inom ramen för det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet (t.ex. ersättning för patientavgifter, rehabiliterande insatser etc.). En supplementär sjukvårdsförsäkring innefattar sådant som också erbjuds inom det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet, men ofta med erbjudande om bättre tillgänglighet eller större valfrihet. De privata sjukvårdsförsäkringar som finns på den svenska marknaden är ofta i huvudsak supplementära, men med komplementära inslag. I stor utsträckning omfattar den försäkrings- finansierade vården samma tjänster som även återfinns i den offentliga hälso- och sjukvården, och fokus är på korta väntetider. Innehållet i försäkringarna kan skilja sig åt mellan försäkrings- bolagen. Som huvudregel kan dock sägas att inledande vårdkontak- ter/rådgivning, förebyggande insatser, planerad öppen specialistvård 7Det förekommer också att arbetsgivare direkt ersätter kostnader för patientavgifter m.m. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar och rehabilitering omfattas, och att högspecialiserad vård, akutvård och vård för skador/sjukdomar som den enskilde haft innan försäk- ringen tecknas inte omfattas. Detta utvecklas nedan. och medförfattare8 har gjort en genomgång av det van- ligaste innehållet i sjukvårdsförsäkringar, och fokuserar på sju stora försäkringsbolag i : , , , , If, EuroAccident och . Av den genomgången framgår följande. Försäkringarna omfattar generellt sett förebyggande insatser, planerad specialistvård och rehabilitering. Följande insatser bru- kar omfattas: •Tillgång till sjukvårdsrådgivning och vårdplanering per telefon eller digitalt. •Möjlighet till digital vård, med möjlighet till remisskrivning. Garanterad första kontakt med den specialiserade vården inom cirka 3–, och opera- tion inom cirka 14–. •Ekonomisk ersättning om väntetidsgarantin inte hålls. •Utredning, vård och behandling från sjuksköterskor/läkare. •Sjukhusvård, operationsförberedande undersökningar och operation. •Tillgång till fysioterapeut, kiropraktor, naprapat, psykolog, psykoterapeut, logoped och dietist. •Ny medicinsk bedömning. •Vård i hemmet efter operation. •Eftervård, rehabilitering och hjälpmedel efter operation eller annan sjukhusvård. •Ersättning för resa och logi i samband med sjukhusvård eller operation. 8Kullberg et al. (2019). Se även sammanställning i Vård- och omsorgsanalys 2020:3 s. 32. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar •Ersättning för patientavgifter samt läkemedelskostnader inom offentligfinansierad vård upp till gränsen för högkostnads- skyddet. •Ersättning av självrisk vid vård under tillfällig utlandsvistelse. Vaccinationer, kristerapi, samtalsstöd, behandling vid missbruk samt rådgivning av jurist eller ekonom i frågor relaterade till hälso- och sjukvård kan också ingå. En del av det skydd som ingår i sjukvårdsförsäkringen kan även ingå i andra försäkringar eller finnas i andra förmåner som arbetsgivaren erbjuder sina anställda. Ersättning för patientavgifter återfinns exem- pelvis ofta i sjuk- och olycksfallsförsäkringar. Sådana kostnader bru- kar även ersättas direkt av arbetsgivare. Detta gäller även kostnader för läkemedel. Begränsade sjukvårdsförsäkringar kan även finnas med som en del av exempelvis en fordonsförsäkring.9 Som nämnts ovan är den vård som omfattas av privata sjuk- vårdsförsäkringar sådan vård som bedrivs av privata vårdgivare, och framför allt sådan vård som även erbjuds i den offentliga hälso- och sjukvården. Försäkringarna kan dock, som framgår ovan, också inne- hålla vård och behandling som oftast inte erbjuds av regionerna eller ingår i deras vårdutbud. Ett exempel är behandlingar av kiropraktor eller naprapat som ofta ingår i sjukvårdsförsäkringarna, men som inte alltid ingår i regionernas utbud.10 All den vård som erbjuds i den offentliga hälso- och sjukvården erbjuds inte inom ramen för privata sjukvårdsförsäkringar. Exem- pelvis ingår inte akutsjukvård eller intensivvård (IVA) i några av försäkringsbolagens sjukvårdsförsäkringar.11 Denna typ av vård er- bjuds av vissa privata vårdgivare, men omfattas ändå inte av någon privat sjukvårdsförsäkring.12 Det finns skillnader mellan försäkrings- 9En sådan försäkring kan då innefatta vård och eftervårdsinsatser i samband med trafikolyckor och dylikt. 10SOU 2019:15, s. 168. 11Uppgift från Svensk Försäkrings hemsida ”så här fungerar en privat sjukvårdsförsäkring”. 12Det kan bl.a. bero på att det är så få privata vårdgivare som erbjuder denna typ av vård, att dessa vårdgivare erbjuder denna vård på uppdrag av en (eller flera) regioner och deras avtal reglerar möjligheten att ha annan verksamhet, att den vården är mycket kostsam och en för- säkring som täcker sådan vård därmed skulle behöva bli väldigt dyr, och/eller att sådan vård ges i akuta skeden och därmed inte kan förhandsgodkännas, vilket är ett krav inom försäk- ringarna. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar bolagen gällande vilka typer av cancerbehandlingar som ingår, se vidare nedan. Högspecialiserad vård (dvs. vård som t.ex. till följd av komplexi- tet, kostnadsskäl och/eller förekomst/frekvens inte erbjuds i hela landet, utan vanligen endast erbjuds på universitetssjukhusen) er- bjuds inte av privata vårdgivare i någon nämnvärd omfattning. På grund av detta kan inte heller sådan vård erbjudas inom sjukvårds- försäkringen.13 Annat som vanligtvis inte ingår i sjukvårdsförsäkringar är vård eller insatser för långvariga eller kroniska sjukdomar och diagnoser, sjukdom eller skador som den enskilde haft innan försäkringen började gälla. I vissa försäkringar finns det uttryckliga undantag för detta, i andra finns det karenskrav på 12–24 månader för sjukdomar, symptom eller skador som den enskilde haft innan hen tecknade en försäkring. Kroniska sjukdomar kan därför i praktiken sällan om- fattas. Inte heller brukar behandling i samband med graviditet eller fertilitet, kosmetiska behandlingar, tandvård, och korrigering av syn omfattas av privata sjukvårdsförsäkringar. I allmänhet gäller att kos- metiska behandlingar, korrigering av exempelvis närsynthet etc. inte är försäkringsbara då skadan inte är plötslig och oförutsedd. Det går inte att försäkra något som man med säkerhet vet kommer att inträffa. har en sjukvårdsförsäkring med annan typ av innehåll börjat erbjudas, nämligen en form av cancervårdsförsäkring. Vård- och omsorgsanalys beskriver att det i den försäkringen bl.a. ingår en ny oberoende medicinsk bedömning, inklusive komplet- terande diagnostik och undersökningar för att identifiera och indi- vidanpassa cancerbehandlingen.14 Vanligaste åtgärderna som betalas av försäkringsbolagen via sjukvårdsförsäkring Det saknas officiella uppgifter om vilken vård som betalas via privata sjukvårdsförsäkringar. I Vård- och omsorgsanalys rapport finns en beskrivning av en datainsamling som Svensk Försäkring har gjort på Vård- och omsorgsanalys förfrågan. Av denna sammanställning fram- går följande. 13Se även resonemanget ovan om akutvård och intensivvård. 14Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 37. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Enligt uppgifter kan av försäkringsbolagens kostnader för försäkringsvård kopplas till förebyggande och rehabi- literande insatser och till planerad specialiserad sjukvård. Det ger en fingervisning om hur insatserna fördelas. Försäkringsbolagen som erbjuder sjukvårdsförsäkring finansie- rade omkring 248 000 specialistbesök och 26 000 operatio- ner. Motsvarande siffror var ungefär 246 000 specialistbesök och 18 000 operationer. Som referens genomfördes det enligt Social- styrelsens statistikdatabas totalt (både privat och offentligt finan- sierad vård) omkring 2,3 miljoner operationer inom öppen speciali- serad vård i . Av dem avsåg omkring 150 000 operationer . Inom slutenvården genomfördes drygt 808 000 operationer. Antalet försäkringsfinansierade operationer skulle då totalt sett motsvara knappt en procent av alla operationer, även om andelen kan skilja sig åt beroende på vårdområde. Antalet försäkringsfinansierade operationer inom ortopedi var t.ex. omkring 9 700, vilket i relation till samtliga operationer inom rörelseappa- raten (privat och offentligt finansierade) utgör 6–. Antalet operationer inom ortopedi uppgår till av det totala antalet operationer inom den försäkringsfinansierade vården. Be- handlingar inom hud, öron-näsa-hals, gynekologi och ögon uppges vardera stå för 5–av det totala antalet operationer. Av de vårdinsatser som försäkringsbolagen finansierade 2018 var insatser inom ortopedi och (axlar, rygg, knä m.m.) vanligast. Andra vanliga behandlingar avsåg t.ex. insatser inom hud, ögon, öron-näsa-hals, gynekologi och urinvägar samt psykiatri.15 I figur 5.1 beskrivs de diagnosområden där insatser är vanligast inom de privata sjukvårdsförsäkringarna. Insatser inom ortopedi står för av samtliga insatser. Uppskattningen utgår från antalet unika specialistbesök och det totala antalet operationer. Vanligen är det flera besök för en skada. 15Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 34. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Figur 5.1 Antal vårdinsatser finansierade av privata sjukvårdsförsäkringar, per specialitet, 2018 = 274 000. Antal i diagrammet angett i tusental / procent.1 18 / 19 / 1) Enligt bedömning från Svensk Försäkring. Not: På grund av avrundning uppgår summeringen inte till exakt . Källa: Vård- och omsorgsanalys 2020:3 (baserat på data från Svensk Försäkring). Vård som betalas med privata sjukvårdsförsäkringar kan skilja sig från den vård som regionen utför bl.a. utifrån organisation och pla- nering. Försäkringsvården är inte uppbyggd utifrån uppdelningen i primärvård och specialistvård. Den första kontakten inom försäk- ringen hanteras med hjälp av rådgivning och triagering per telefon eller digitalt vårdbesök, antingen av försäkringsbolaget anställd per- sonal eller genom en vårdgivare som försäkringsbolaget anlitat för denna tjänst. Det som inte utmynnar i egenvård skickas till specia- listvård. De tjänster som vanligtvis ges av primärvården med regio- nen som huvudman erbjuds inte genom försäkringar.16 16Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 31. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar 5.4.3Gränsdragning mot företagshälsovård, förebyggande behandling och rehabilitering samt skattemässig hantering av försäkringar Som redogjorts för i gällande rätt (kapitel 3.15) har arbetsgivare ett ansvar att erbjuda sina anställda företagshälsovård, förebyggande behandling och rehabilitering enligt arbetsmiljölagen (1977:1160). I avsnittet ovan framgår bl.a. vilken vård som vanligen omfattas av privata sjukvårdsförsäkringar. Vissa insatser som omfattas av försäk- ringarna kan anses utgöra företagshälsovård, förebyggande behand- ling och rehabilitering. De delar i sjukvårdsförsäkringen som inte avser företagshälsovård, förebyggande insatser eller rehabiliterande åtgärder förmånsbeskattas om försäkringen tecknas och betalas av arbetsgivaren, medan förebyggande och rehabiliterande insatser är skattefria (se 11 kap. 1 och 18 §§ inkomstskattelagen [1999:1229]). Flera av de arbetsgivarbetalda sjukvårdsförsäkringarna är upplagda som kombinationsförsäkringar, där såväl hälso- och sjukvård till arbetstagaren som arbetsgivarens skyldighet att erbjuda företags- hälsovård m.m. omfattas av samma produkt. Vid slopandet av skattefriheten för förmån av hälso- och sjukvård uttalade flera remissinstanser oro för gränsdragningsproblem mellan insatser och åtgärder som är skattebefriade respektive som inte är det.17 Den skattepliktiga förmånen av en sjukvårdsförsäkring som omfattar både skattepliktiga och skattefria insatser kan enligt ett ställningstagande från schablonmässigt beräknas till av försäkringspremien.18 Även före införandet av för- månsbeskattning beskattades de anställda för den del av försäk- ringen som avser ekonomisk ersättning för egenavgifter (dvs. pati- entavgifter och kostnader för läkemedel). Den delen uppskattades till av försäkringspremien.19 2017/18:131, s. 28. 18Skatteverkets ställningstagande, dnr 202 259391-19/111. 19Utredningen har försökt hitta en källa till detta, och fått information om att siffran kommer från ett numera upphävt rättsligt ställningstagande från . Detta har dock inte kunnat återfinnas vid kontakter med . Representanter från och Svensk Försäkring har dock muntligt uppgett att siffran är korrekt. Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Det saknas uppgifter om nyttjandegraden av sjukvårdsförsäkringar som går att koppla till individer, dvs. hur många eller hur stor andel av försäkringstagarna som utnyttjat försäkringen.20 Däremot finns det uppgifter om hur många vårdkontakter/besök som finansierats av försäkringar. var siffran för operationer (uträk- nat på antal operationer/antal försäkringar) och för spe- cialistbesök (totalt antal specialistbesök/antal försäkringar).21 Efter- som det saknas uppgifter över antalet individer som utnyttjar för- säkringen är dessa uppgifter det närmaste utredningen kommit i fråga om en kartläggning av nyttjandegrad. Siffrorna ger dock liten ledning kring hur många försäkringstagare som faktiskt utnyttjar sin försäkring, eftersom en specifik skada kan kräva ett besök, och en annan skada kan kräva ett tiotal besök och en operation.22 5.5Hur fungerar sjukvårdsförsäkringen? Försäkringsbolagen tecknar samarbetsavtal med privata vårdgivare utifrån expertis, kapacitet, pris och kvalitet om att utföra den vård som ingår i försäkringen. Ett försäkringsbolag kan ha avtal med flera hundra olika privata vårdgivare för att täcka in så många specialist- områden som möjligt i hela landet.23 Enligt uppgift från Svensk Försäkring fungerar en privat sjuk- vårdsförsäkring på följande sätt, se figur 5.2 för en översiktlig sam- manfattning. Vid en inträffad skada/sjukdom ska den försäkrade ta kontakt med vårdplaneringen på sitt försäkringsbolag. Vårdplaneringarna är bemannade med legitimerade sjuksköterskor och i vissa fall läkare, som antingen är anställda av försäkringsbolaget, eller arbetar för en privat vårdgivare som försäkringsbolaget har anlitat för denna verk- samhet. I den första kontakten, som sker via telefon eller digitalt, sker en medicinsk bedömning/triagering. Därefter sker en vårdpla- nering och det bokas besök (fysiskt eller digitalt) hos en lämplig vårdgivare som försäkringsbolaget har samarbetsavtal med i de fall 20Se dock et al. (2021) för vissa beskrivningar. 21Vård- och omsorgsanalys 2020:3, s. 34. 22Se et al. (2021) för ytterligare beskrivning. 23Uppgift från Svensk Försäkring och representant från vid utredningens expertgruppssammanträde . Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar det bedöms behövas. Det är först efter det att vården är godkänd och planerad av försäkringsbolaget som vården kan påbörjas. Om den enskilde har en försäkring med remisskrav krävs också att en remiss utfärdats innan vård kan planeras av försäkringsbolaget, och försäk- ringstagaren är i dessa situationer hänvisad till den offentligfinansie- rade vården (eller till att bekosta remissens utfärdande ur egen ficka) innan försäkringsbolaget kopplas in. Vårdplaneringen hos försäkringsbolagen kan även ge medicinsk rådgivning, t.ex. egenvårdsråd vid enklare sjukdomstillstånd, så som lättare luftvägsinfektioner, utan att ett besök bokas in hos en vård- givare, i de fall där vårdbesök inte bedöms medicinskt motiverat. De medicinska bedömningarna och rådgivningen som ges sker av legitimerad vårdpersonal, och det journalförs. Personalen som utför detta omfattas av patientsäkerhetslagens (2010:659) bestämmelser. Flera av försäkringsbolagen arbetar med oberoende medicinsk granskning av behandlingsförfrågningar från vårdgivarna för att säkerställa att vården är medicinskt motiverad. Flera försäkringsbolag använder sig av tjänsten Boka doktorn för att boka besök. Där lägger privata vårdgivare ut lediga tider som är tillgängliga för bokning av försäkringsbolag utifrån tecknade avtal och baserat på beräknat utrymme och efterfrågan med beaktande av eventuella avtal med regioner. Enligt Vårdföretagarna upplåter vård- givarna tider för vårdplaneringarna att boka på efter bedömning av vilken kapacitet som kan frigöras utan att komma i konflikt med andra tecknade avtal (t.ex. med en region). Den försäkrade kan inte ringa direkt till vårdgivaren och boka tid för nybesök utan bok- ningen sker alltid via vårdplaneringen på försäkringsbolaget.24 Om skadan innebär rehabilitering hos exempelvis fysioterapeut eller naprapat kan försäkringsbolaget godkänna ett visst antal besök, exempelvis 5 besök, i förväg. Det är vanligt att försäkringstagaren sedan bokar uppföljande besök direkt med vårdgivaren. Beroende på typ av skada och vilka insatser som bedöms behövas kan det ske ett uppföljande samtal med vårdplaneringen efter de förgodkända besö- ken. Därefter godkänns vanligen fler besök om det visar sig behövas. I figur 5.2 framgår hur vägen till vård fungerar för en patient med sjukvårdsförsäkring. 24Uppgift från Vårdföretagarna . Beskrivning av privata sjukvårdsförsäkringar Figur 5.2 Så fungerar sjukvårdsförsäkringen Hos privat vårdgivare, som har avtal med Bedömning & Planering Endast tillstånd som ingår i försäkringen 5.6Krav och andra villkor i de privata sjukvårdsförsäkringarna I likhet med andra försäkringar ställer försäkringsbolagen krav, ut- ifrån vad som följer av försäkringsmässiga principer, för att en person ska kunna teckna en sjukvårdsförsäkring. För att kunna försäkra sig mot en viss risk eller händelse måste olika kriterier vara uppfyllda. Ett kriterium är att en skada ska vara plötslig och oförutsedd. Det går inte att försäkra något som man med säkerhet vet kommer att inträffa. Det ska också vara möjligt att beräkna och uppskatta omfattningen och kostnaden av en skada.25 Kraven som försäkringsbolagen ställer skiljer sig bl.a. åt beroende på om försäkringen tecknas individuellt eller som en gruppförsäkring. I det följande ges några exempel på krav och andra villkor i försäkringarna. Försäkringsbolagen har en åldersgräns för hur gammal man får vara för att få teckna en sjukvårdsförsäkring. Den exakta gränsen skiljer sig åt mellan försäkringsbolagen och kan också variera beroende på 25Detta framgår inte av lag, men i prop.