sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Förstagångsväljare (2018), man från i Hur tar du del av del av de olika partiernas valfrågor? Tittar på debatterna som sänds i tv. Tror du att du behöver någon hjälp för att kunna rösta? Nej, tror inte det. Röstade i kyrkovalet så vet lite hur det går till. (Ovanstående är anonymiserade röster som publicerats inför valet i medlemstidningen ). Intervju med , Unga med språkstörning (UMS/DHB) om att vara politiskt aktiv, och förstå politisk debatt med mera (8 sidor, 2021). Länk sprakstorning-hors-inte/?fbclid=IwAR1jfUjo66d716KBg1lJnD9H- EynrRKr6KuxwSLp4sPl2OvYOJuiHHE0L7A. Begriplig text och alternativa format ”Bli en lättläst politiker” Många med afasi och språkstörning/DLD har svårt att läsa och förstå ord och begrepp som används i politiken. Begriplig informa- tion (klarspråk) och tillgång till alternativa format som Lättläst och bildstöd är därför viktigt. Inför valet gjorde en satsning ”Bli en lättläst politiker” med råd kring att producera begriplig text. Begripliga texter är viktigt för båda målgrupper, . har också varit medsökande i Begriplig text som tittat på hur texter kan bli begripliga för personer med olika kognitiva funktionsnedsättningar. En webbsida finns med bland ammat de 19 råd för att skriva begriplig som togs fram av pro- jektet . 2021- 05 -06 Beteckning: gällande utveckling av hjälpmedel som förbättrar röstningsmöjligheterna för personer med synnedsättning för att stärka valhemligheten för dessa väljare. 2021- 05 -06 1 (19) Beteckning: gällande utveckling av hjälpmedel som förbättrar röstningsmöjligheterna för personer med synnedsättning för att stärka valhemligheten för dessa väljare. valutredning (Ju 2020:08) 2 (19) 3 (19) har på uppdrag av valutredning (Ju 2020:08) tagit fram tekniska hjälpmedel – prototyper- som gör det möjligt för väljare med grav synnedsättning eller blindhet att själva kunna göra i ordning sina röster, det vill säga att utan hjälp kunna ta önskad valsedel, få valsedeln uppläst, kryssa för den kandidat som önskas och att därefter får sitt kryss bekräftat. har efter målgruppsinvolvering valt att fokusera på att kryssa för personröst istället för alternativet att skriva namnet förhand på valsedeln, detta för att passa målgruppen bättre. Projektets övergripande metod var en användarcentrerad designprocess. Projektet innefattade förstudie, idéprocess, framställning av prototyper och användartester med representanter för målgruppen, som utsetts av (). Alla de tre olika framtagna koncepten uppfyllde ändamålsenligt alla scenariona, som att tex kunna välja önskad valsedel, personrösta samt få sitt kryss bekräftat. Med andra ord är alla koncepten möjliga hjälpmedel för att kunna personrösta. När det gäller effektiviteten hur dessa scenarion kunde utföras skiljde sig koncepten något åt och alla koncepten har punkter som bör uppdateras om de vidareutvecklas. Projektförfrågan års valutredning (Ju 2020:08) Grunduppdraget innefattar att arbeta fram minst två idéer och framställa prototyper av dessa idéer, samt testa dessa prototyper med målgruppen. Idéerna ska ligga inom ramen för nuvarande valsystem och innebär inte någon form av elektronisk röstning. De prototyper som framställs ska kunna testas av representanter för målgruppen, som utses av (). Målgruppen omfattas av personer som är helt blinda och personer med grav synnedsättning. Idéerna ska innefatta både att kunna hitta och ta sina valsedlar från valsedelsstället och kunna göra i ordning sin röst bakom valskärmen utan att behöva be om hjälp, dvs två skilda moment. Att göra i ordning rösten bakom valskärmen innefattar både att kunna rösta på parti och ge en kandidat en personröst, antingen genom att kryssa en kandidat eller att skriva ett kandidatnamn på valsedeln. Idéerna får inte försämra för andra grupper att kunna rösta. Tekniska förutsättningar för prototyparbetet De digitala delar som ingår i ett idéförslag måste vara s.k. ”stand-alone”. Det innebär att de digitala delarna inte kan vara uppkopplade till en server, vare sig i vallokalen eller någon annanstans. Den digitala delen ska inte heller innehålla inloggning (personifierade lösningar) eller lagring av individers valhemlighet. 4 (19) års valutredning (Ju 2020:08) valutredning har ett uppdrag enligt sitt utredningsdirektiv att undersöka om åtgärder, t.ex. tekniska hjälpmedel, bör göras tillgängliga för att underlätta röstningen för personer med synnedsättning, för att stärka valhemligheten för dessa väljare. Utredningens sekretariat ska lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att personer med synnedsättning ska kunna rösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. är och innovationspartner. I internationell samverkan med företag, akademi och offentlig sektor bidrar vi till ett konkurrenskraftigt näringsliv och ett hållbart samhälle. De 2 800 medarbetarna driver och stöder alla typer av innovationsprocesser. är ett oberoende, statligt forskningsinstitut som erbjuder unik expertis och ett 100-tal test- och demonstrationsmiljöer för framtidssäkra teknologier, produkter och tjänster. Mer information finns på . Projektgruppen från bestod av personer med olika kompetenser och bakgrunder inom produktutveckling med inriktning interaktionsdesign, tillgänglighet, användbarhet, användarupplevelse och mjukvaruutveckling. -(Projektledare/ Usability Researcher/Certifierad inom Tillgänlighet IAAP) -(Interaktion designer) -(Designer) -(Mjukvaruutvecklare) Projektets övergripande metod var en användarcentrerad designprocess, vilken är en iterativ metod där beslut fattas utifrån behov som identifierats hos målgruppen. Metoden bygger också på att utmaningar, behov och drivkrafter ligger till grund för förändringar i designarbetet. För att ytterligare stärka den användarcentrerade metoden har standarder för tillgänglighet legat till grund för utformning av prototyper för att säkerställa att de uppfyller målgruppens specifika behov. Detta innefattar standarden SS-EN 17161:2019 för Universell utformning. Insamling och sammanställning av relevant data Inledningsvis gjordes ett arbete med att gå igenom skriftligt och visuellt material relaterat till röstning samt valsedlar, valkuvert och valkuvert med punktskrift som används i svenska val. Utöver det nämnda materialet tog projektet även del av en rapport med tillhörande video samt ritningar om en idé på lösning 5 (19) framtagen 2017 av på hur synnedsatta och blinda ska kunna göra personröstning. Materialet skickades till års valutredning (Ju 2020:08) sekretariat. Projektgruppen gick igenom materialet för att få en god uppfattning om de regler som gäller samt vilken information som finns för väljarna i val- och röstningslokaler att ta del av i till exempel en vallokal. Ytterligare gjordes faktainsamling av statistik om målgruppen och vilka tillgängliga tekniker och hjälpmedel som finns för att underlätta för målgruppen. Intervjuer med målgruppen genomfördes 24 – . Rekrytering av målgruppen gjordes av . Totalt hölls fyra intervjuer á . Intervjuerna som hölls var strukturerade och följde manus. De som intervjuades var mellan 30 – , 2 kvinnor 2 män, varav två med blindhet och två med grav synnedsättning. Deltagarna var olika rutinerade punktskriftsläsare. Utifrån både insamling och sammanställning av relevant data och målgruppsintervjuerna togs kriterier för projektets lösningar fram och viktades i en parvis jämförelse för att kunna användas som underlag i senare faser av projektet. Kriterierna går att se i bilaga 1. Material från förstudien presenterades valutrednings (Ju 2020: 08) sekretariat och i samband med redovisning av de framtagna idéerna . Material från förstudien skickades efter presentationen till valutrednings (Ju 2020:08) sekretariat materialet går även att se som bilaga 2 Idépresentation. Fokus under denna fas var att generera en mängd idéer med utgångspunkt från ramverket i förstudien. Syftet med en stor kvantitet av idéer var att hitta flera infallsvinklar att angripa problemet på. Projektet använde sig av flera olika brainstorm-metoder för att få en bredd av förslag. Från detta arbete kom 14 st idéer samt förslag på förändringar av valsedeln för att tillgängliggöra denna. Skisserna på dessa idéer finns att se i presentationsmaterialet i bilaga 2. Presentation av designbyrån Osynligs idé tog projektgruppen del av en presentation av från Osynlig. Osynlig presenterade deras idé för röstning för personer med synnedsättning som vann 2019. Idén som presenterades visar samband med några av de idéer som projektgruppen arbetat med under idéprocessen. Att ta del av presentationen samt att delta i diskussion med Osynlig hjälpte till att stärka projektgruppens antaganden, dock på grund av avsaknad av validering av idén kan inte antagandena helt konfirmeras. Osynligs idé inkluderades i projektets beslutsmatris se bilaga 3. 6 (19) En sammanfattning av det material som kom fram från förstudien presenterades tillsammans med 14 idéer samt förslag på förändringar av valsedeln för att tillgängliggöra denna som projektgruppen genererat fram under Idéprocessfasen. Idéerna är kategoriserade i fem grupper: 1.Mallar för att kryssa 5.Lösningar som kräver ändring i valsystemet Presentationen hölls valutrednings (Ju 2020:08) sekretariat samt representanter från SRF. Presentationen går att ta del av i bilaga 2. Utifrån de viktade kriterierna kunde de olika koncepten jämföras i en s.k. beslutsmatris, och på så vis se vilka koncept som bäst skulle uppfylla kriterierna. Ett hjälpmedel för beslut om vilka koncept som skulle gå vidare till prototypfasen. Beslutsmatrisen återfinns i bilaga 3. Efter presentationen hade valutrednings (Ju:2020:08) sekretariat i samråd med SRF uppdraget att välja ut 2-3 idéförslag som projektteamet skulle arbeta vidare med. De idéer som beslutades att tas vidare till prototyputvecklingsfasen var: Koncept 1 – Skanner/ QR-kod+ ljud Koncept 2 – Mobilguide + app Koncept 3 – Röstningsassistans I idéförslagen var idéerna Skanner + ljud och kod + ljud två separata idéer men i överenskommelse med valutrednings (Ju 2020:08) sekretariat och kombinerades idéerna. Inom disciplinen designforskning läggs en stor vikt vid att skapa fysiska artefakter att testa med målgrupp och dra insikter från. Den fysiska aspekten är särskilt relevant för målgruppen, individer med synnedsättningar, då en större del av deras perception sker via känsel. Genom en iterativ process har ungefär 25 prototyper tagits fram, där insikter från en iteration har använts för att förbättra den nästkommande. För att framställa prototyperna har verkstad i använts, där 3D-skrivare, laserskärare och vanliga verktyg för trähantverk har varit de huvudsakliga hjälpmedlen. De första prototyperna framställdes med basmaterial och verktyg så som papper, sax och lim. förfinades prototyperna och framställdes med hjälp av mer tekniska verktyg. 7 (19) Fokus i prototypfasen har varit att ta fram fysiska prototyper för att validera koncepten med användare från målgruppen som interagerar med eller på annat sätt ger feedback om dem. Inom ramen för projektet har teknikutveckling inte rymts (tex OCR-teknik1, motorisk styrning, ljudåterkoppling, mobilapplikation) men idéerna är baserade på teknik som finns i existerande produkter och har således bedömts vara tekniskt genomförbara. Den tänkta tekniken har backats av en omvärldsanalys, där befintliga produkter har studerats, tillsammans med inspel från SRF och från designbyrån Osynlig. Produkter som 7, OrCam och appen SeeingAI är exempel på stöd för textavläsning, och Be My Eyes som är en tjänst där personer med nedsatt syn kan få distanshjälp av en seende genom kameran på sin telefon. I mitten av prototypfasen involverades målgruppen via representanter från SRF. Detta gjordes genom ett möte där projektteamet presenterade prototyperna, ställde frågor om tekniken, utformningen och interaktionen och att målgruppen gav deras erfarenheter och input på förslagen. Vidareutvecklingen av prototyperna styrdes därmed av målgruppens input och feedback. Användartesterna utformades utifrån ISO-standarden för användbarhet och användarupplevelse (ISO 9241-11). ISO 9241-11 Användbarhet hjälper oss värdera till vilken grad specifika användare kan använda en produkt för att uppnå ett specifikt mål på ett ändamålsenligt, effektivt och för användaren tillfredsställande sätt i ett givet sammanhang. Målgruppen för användartesterna rekryterades genom SRF och SRF . I testerna deltog sex personer med varierande men grav synnedsättning. Alla deltagare hade tidigare röstat i svenska val. Testerna skedde på i den 27 – . Då projektgruppen är placerad både i och i , var delar av projektgruppen med på länk. Under användartesterna fanns flera olika roller som projektmedlemmarna ansvarade för: moderator som leder deltagaren i testet genom att följa det förbestämda testprotokollet, observatör som antecknar beteenden och kommentarer under testet, ansvariga för teknik och prototyper samt agerande av röstmottagare. I användartestet fick varje deltagare testa de tre prototyperna utifrån ett bestämt testflöde (tesflödet beskrivs i bild 1 nedan). För att minska risken för påverkan av den ordning som användare interagerar med prototyperna så alternerades i vilken ordning som deltagare testade prototyperna. Efter användandet av varje prototyp fick deltagarna skatta deras upplevelse av att använda prototypen på en SUS-skala (System Usability Scale). Skalan består av tio påståenden i relation till användning som deltagaren skattar från 1 Håller inte alls med till 5 Håller helt med. Resultatet kan bli mellan 0 och 100, 1OCR-teknik (Optical Character Recognition-teknik) är en teknik för bildanalys som omvandlar digitala bilder av tryckt text till bokstäver och siffror som kan läsas upp av mjukvara. 8 (19) där högre poäng indikerar bättre användbarhet. Skalan är skapad av från 1986. Skalan som användes går att se i bilaga 4. Scenariona som utfördes under användartesterna samt tesflödet beskrivs i bild 1 nedan. Testflödet för användartesterna samt scenarion. För att testmiljön skulle vara så realistisk som möjligt försedde kommun projektet med två versioner av valskärmar och valsedelställ som används i svenska val. Dessa tillsammans med prototyperna och en riggning av teknik skapades en möjlighet för att observera och styra prototyperna (styrning av prototyperna beskrivs i stycket nedan Wizard of Oz-metoden) samt att skapa en så trovärdig miljö som möjligt för deltagarna att interagera med. Den tekniska riggningen för testet som konstruerades bestod av: Se bild 3-4 på nästa sida för tekniskt schema och riggning testmiljö. 9 (19) H e a d p h o n e s o n u se r Teknikroom/ user test room M ic ro p h o n e te k n ik ru m W e b c a m to w a tc h c lo s e in te ra c tio n s C o n fe re n c e m ic ro fo n H D M I / U S B L a p to p T e k n ik ru m L a p to p in u s e r te s t F u ll ro o m c a m e ra T E A M S L a p to p L in a to p v ie w c a m e ra L a p to p u s e r te s t ro o m P h o n e M e e tin g L a p to p L o v is a e x te rn a l m ic ro fo n e o n u se r Backup recordingof user'sspeech Styrning av prototyper: ‘Wizard of Oz’ metoden Under användartestet användes Wizard of Oz-metoden. Denna metod används för att testa funktionalitet som ännu inte har blivit implementerad i prototypen. Användaren testar en simulering av den faktiska funktionen. Istället för en riktig funktionalitet så styr ”Wizard of Oz” vad som händer i bakgrunden. I testet till exempel så styrdes Valsedelskannern genom att en person manuellt rörde armen upp och ner för att simulera en automatisk rörelse av skannerarmen när användaren interagerade med knapparna. Ytterligare ett exempel var den verbala återkoppling från den smartphone-applikation i konceptet Mobilguide, i detta koncept var det en person i ett annat rum som imiterade en automatisk röstrespons genom att läsa utifrån skript. 10 (19) Koncept 1: VALSEDELSKANNER (tidigare Skanner/QR-kod + ljud) Koncept 1: Valsedelskanner Konceptet består av en bottenplatta där användaren för in valsedeln, tvärs över bottenplattan finns en mekanisk arm som styrs upp och ner för att läsa av valsedeln. Användaren styr konceptet med två stycken knappar som är placerade till höger på armen samt får instruktioner och ljudåterkoppling via hörlurarna som är fästa på bottenplattan. När användaren har styrt armen dit hen vill finns ett hål på vänstersida av armen för att med en penna kryssa personröst. För att få valet bekräftat trycker användaren in båda knapparna i för att få valet uppläst. Konceptet är utvecklat för att kunna fungera på dagens utformning av valsedlar, med eventuellt tillägg av QR-kod2. Den mekaniska armen ska vara försedd med OCR-teknik som läser av vad som står på valsedeln och även användarens personröst. Detta gör att lösningen inte ska vara känslig för vilken sida av valsedeln som användaren stoppar i , så länge information om vilken sida det är finns på valsedeln. 2QR-kod (Quick Response-kod) är en rutkod som t.ex kan läsas av av en mobiltelefon och slussa användaren till specifik information. 11 (19) Valsedelskannern skulle också kunna skanna ID-numret3 längst ner på valsedeln för att läsa upp all information, detta skulle även göras via en QR-kod. För att användaren ska kunna känna sig till var valsedeln ska föras in har bottenplattan upphöjda kanter runt bottenplattan förutom nedtill där användaren för in valsedeln. Bottenplattan är även utrustad med en halvcirkelformad urtag nedtill för att användaren lättare ska kunna ta ut valsedeln. Konceptet är utvecklat för att kunna fungera på dagens utformning av namnvalsedlar, med eventuellt tillägg av QR-kod för att den mekaniska armen enkelt ska veta ifall den ska ta ett eller två steg och avståndet mellan dessa med tanke på att kandidater kan ha 1-2 rader samt att olika punktstorlekar kan förekomma. Detta innebär att konceptet ska klara av att identifiera fram och baksida (om information finns på valsedeln), läsa upp informationen på valsedeln, guida till kryss samt att bekräfta kryss även om valsedeln innehåller olika punktstorlek och 1-2 rader för kandidater, detta med hjälp av OCR-teknik. Den befintliga utformningen ger inte användaren möjlighet att identifiera valsedel i valsedelställ, men konceptets teknik i annan utformning skulle kunna användas för detta i ett nästa steg. Koncept 2: MOBILGUIDE (tidigare Fokusguide + app) Koncept 2: Mobilguide 3Ett ID-nummer finns längst ner på valsedeln i form av en sifferkombination som identifierar vilken valsedel det är. 12 (19) Inför användandet av det här konceptet laddar man ner en app till sin mobiltelefon. Konceptet innehåller även en vikbar kartongmall där användarens mobil ska placeras i ett torn så att mobilens kamera hamnar över valsedeln som placeras i tillhörande platta med ram. En markör till vänster på plattan kan flyttas upp och ner i höjdled längs med valsedeln, det är markören som hjälper appen att läsa av rätt rad på valsedeln för användaren. Ett kryss kan sedan göras på valsedeln genom att pennspetsen placeras i den utskurna rutan på markören. Genom hela processen finns instruktioner i appen, från hur mobiltelefonen placeras till hur man får sitt kryss bekräftat. För att snabbt och enkelt läsa av vilken valsedeln man har framför sig kan valsedeln hållas under mobilen utan att föra in den i . Då kartongmallen är vikbar kan den även som alternativ skickas direkt hem till de som önskar. På så vis kan man testa hjälpmedlet innan det är dags att rösta eller eventuellt förbereda sig hemma först. Appen till konceptet är tänkt att använda OCR-teknik och ska vara möjlig att ladda ner genom tex App Store eller via länk på valmyndighetens hemsida. Appen kan ge haptisk och ljudbaserad återkoppling när markören rör sig över en ruta på valsedeln. Konceptet är utvecklat för att kunna fungera på dagens utformning av namnvalsedlar, med eventuellt tillägg av QR-kod. Detta innebär att konceptet klarar av att identifiera fram och baksida, läsa upp informationen på valsedeln, guida till kryss samt att bekräfta kryss även om valsedeln innehåller olika punktstorlek och 1-2 rader för kandidater, detta med hjälp av OCR-teknik. Den befintliga utformningen har inte testats för att läsa av valsedeln i valsedelställ utan när valsedeln är placerad i mall, dock ger konceptet användaren möjlighet att med mobilapplikationen identifiera valsedel. Vid avläsning av valsedel i valsedelställ skulle mobilapplikationen tillsammans med QR-kod på valsedeln kunna vara ett alternativ för identifiering. Koncept 3: RÖSTNINGSASSISTANS (tidigare Röstcenter) Lösningen kopplar ihop användaren i ett anonymt röstsamtal med ett röstcenter med personal på distans. Användaren får med hjälp av en seende guide för att veta vilken valsedel hen har framför sig och blir guidad att sätta ett personkryss. För att underlätta guidningen finns en valsedelmall med en arm för att kunna styra till rätt kryssruta. Användaren och personalen kopplas ihop via en direktlänk med ljud och bild. För att valhemligheten och valsäkerhet ska vara bevarad har konceptet en låda (se bild nedan) med en kamera monterad i taket så att endast det som är i lådan filmas, användarens röst förvrängs under samtalet samt att användaren efter satt kryss kopplas vidare till ytterligare en personal som bekräftar det gjorda valet. I lådan finns också valsedelmallen samt en rund knapp för att starta samtal. Knappen skulle även kunna användas för bekräftelse. Innan användaren kopplas ihop med personal från röstcentret får hen instruktioner om hur man använder konceptet samt hur man ställer frågor utan att avslöja sin valhemlighet ut i vallokalen. Användaren och röstcentret kommunicerar via hörlurar. 13 (19) Konceptet är utvecklat för att fungera på dagens utformning av namnvalsedlar, detta eftersom konceptet tar hjälp av två seende personer som guidar väljaren rätt. Detta innebär att konceptet klarar av att identifiera fram och baksida, läsa upp informationen på valsedeln, guida till kryss samt att bekräfta kryss även om valsedeln innehåller olika punktstorlek och 1-2 rader för kandidater. Den befintliga utformningen ger inte användaren möjlighet att identifiera valsedel i valsedelställ, men konceptets teknik i annan utformning skulle kunna användas för detta till exempel genom att väljare kopplas upp till röstcentret via mobiltelefon och hörlurar. Koncept 3: Röstningsassistans 14 (19) Alla de tre olika koncepten uppfyllde ändamålsenligt alla scenariona, som att tex kunna välja önskad valsedel, personrösta samt få sitt kryss bekräftat. Med andra ord är alla koncepten möjliga hjälpmedel för att kunna personrösta. När det gäller effektiviteten hur dessa scenarion kunde utföras skiljde sig koncepten något åt och alla koncepten har punkter som bör uppdateras om de vidareutvecklas. Viktigt är att de instruktioner som finns och ges innan och under användandet av koncepten också utvecklas och utvärderas med användare från målgruppen. Detta gäller för alla tre koncepten och är viktigt för att få informationen så koncist och lättbegriplig som möjligt med så kort uppläsningstid som möjligt. Scenarion under testet med lägre effektivitet och där användarproblem uppstod: Koncept 1 - Valsedelskanner Hälften hade små problem med att föra in valsedeln, två av dessa testade det här konceptet först av de tre olika koncepten. Koncept 2 – Mobilguide Att placera sin mobiltelefon rätt i (tex rätt sida upp, rätt vinkel och i avsedda spår) var problematiskt för 4 användare, samt att (tornet) vältes av hälften när mobiltelefonen skulle placeras. Koncept 3 – Röstningsassistans arm var svår att styra precist för uppläsning av kandidater. Alla förutom en observerades ha problem och/eller nämnde själv att armen var svår att navigera. Hälften av deltagarna hade även små problem att hitta krysshålet. Farhågor som uttrycktes av användarna under testet ▪Alla använder inte mobiltelefon eller har vana av smartphones ▪Uttrycker oro om scannern går sönder, då finns det inget alternativ.