sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Representanter för ensamkommande och påpekar i sina rapporter att det finns strukturella utmaningar som beror på en restriktiv asylrätt i och med den tillfälliga utlänningslagen. 3.3.5Skolan har en nyckelroll i nyanländas tillvaro I antologin bra början sammanfattas skolans betydelse för nyan- lända.112 I intervjuer som , professor i samhällsmedicin och folkhälsa vid , har genomfört med nyan- lända barn framkommer många positiva aspekter. Att gå i skolan är att få vara som alla andra barn. Skolan ger struktur, trygghet och ra- mar, vilket gör livet förutsägbart. Det kommer in betydelsefulla vuxna i barnens liv som ger nya förebilder. Allt detta främjar såväl hälsan som kunskapsutvecklingen hos nyanlända elever. och Röda Korset har kartlagt hälsa, livs- kvalitet och levnadsförhållanden bland barn från , och i en rapport 2019.113 I rapporten beskrivs skolan som en av de viktigaste skyddsfaktorerna för dessa barns välbefinnande vil- ket understryker vikten av att utbildningen ges och utformas ända- målsenligt för dessa elever. Lagen innebär: Färre skyddsgrunder, det vill säga en begränsning av vilka som har möjlighet att få asyl. Tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel, istället för permanenta. Begränsad möjlighet till familjeåterförening. Skärpt försörjningskrav vid familjeåterförening. 111Under 2018 kunde ungdomar (som hade fått avslag på sin asylansökan och som hade hunnit fylla 18 ) ansöka om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Vid up- pehållstillstånd omfattas dessa ungdomar även av kommunersättningsförordningen. För att berörda ska få permanent uppehållstillstånd behöver de skaffa sig ett jobb efter examen. Försörjningen ska vara tills vidare och gälla . /Privatpersoner/Skydd-och-asyl-i-Sverige/Uppehallstillstand-for- gymnasiestudier.html#Nyagymnasielagen 112Ascher, H Hälsans betydelse för nyanlända barn i skolan och skolans betydelse för nyan- lända barns hälsa i , G & , T (red) En bra början. 99–125. 113Hur mår nyanlända barn i ? Resultat från en kartläggning av hälsa, livskvalitet och levnadsförhållanden bland barn från , och . Barnen var mellan 12–och födda i dessa länder. De hade beviljats uppehållstillstånd i och hade blivit kommunmottagana . Skolans roll kan också illustreras med ett citat från ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt” Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktionsutbildning: (…)De nyanlända ungdomarnas avsaknad av tidigare kunskaper om det svenska utbildningssystemet gjorde dem mer beroende av lärare och övrig skolpersonal för att komma in i den svenska skolan. Beroendet av lärare och annan skolpersonal förstärks av att många av ungdomarna inte hade möjlighet att få hjälp hemifrån med sina studier, inte minst på grund av att föräldrarna var upptagna med att själva lära sig svenska och heller inte hade egna erfarenheter av det svenska skolsystemet. Således var ungdomarna, på grund av såväl sina egna som föräldrarnas begrän- sade kunskaper om olika utbildningsvägar i , i stort behov av väg- ledning från skolans sida, för att veta vad som krävs för att de fram- gångsrikt ska kunna slutföra sina gymnasiestudier och sedan kanske gå vidare till högskolestudier. – 114sidan 172. Elever kan naturligtvis uppleva att allt inte fungerar optimalt i skolan men det som nyanlända, framför allt asylsökande uppger som nega- tiva erfarenheter handlar mest om när de inte får gå i skolan. I den ovan refererade antologin beskrivs hur elever upplever att det tog innan de fick börja i skolan, skoldagarna var för korta, de fick inte gå i skolan och loven var för långa, särskilt som- marloven.115 Dessa erfarenheter har särskilt betydelse för denna ut- redning. De kan tolkas som indikationer på att dessa elever kan vara stressade över sin skolsituation men även att eleverna kan sakna ett socialt sammanhang utanför skolan och kan känna sig vilsna. Tiden nyanlända elever tillbringar i skolan har inte bara bety- delse för deras möjligheter att utbilda sig utan fyller även en viktig social funktion. 3.3.6Åtgärder för elever i med kort svensk skolbakgrund Det finns flera olika åtgärder i för att stödja nyanlända elever i deras skolgång. Några är förberedelseklass, anpassad och prioriterad timplan och studiehandledning på modersmål. Vidare kan nyanlända elever ha behov av ytterliga stöd i form av extra an- ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt” Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktionsutbildning. 115Ascher, H. Hälsans betydelse för nyanlända barn i skolan och skolans betydelse för nyan- lända barns hälsa i , G & , T (red) En bra början. 99–125. passningar och särskilt stöd, vilket de också har rätt till som alla andra elever i svensk skola. Dessa åtgärder beskrivsS i kapitel 4 och kapitel 5. 3.3.7Andra insatser för nyanlända Det finns ytterligare stärkande insatser som huvudmän och skolor kan få hjälp med i sitt arbete med nyanlända. har bl.a. i uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska.116 uppdrag syftar till att ge huvudmännen bättre förutsättningar i deras arbete med nyanlända elever. Målgrup- perna för insatserna är huvudmän, rektorer för skola och förskola, förskollärare, lärare i alla ämnen, modersmålslä- rare, studiehandledare på modersmålet, annan personal inom för- skola, grundskola och motsvarande skolformer samt inom gymna- sieskolan och vuxenutbildningen. Enligt uppdraget ska insatserna vara anpassade till målgruppernas olika förutsättningar och behov. För att möjliggöra synergieffekter ska även samordna uppdraget med andra uppdrag, så som uppdragen Samverkan för bästa skola och de nationella skolutvecklingsprogrammen (NSP). har beslutat att myndighetens satsning ska bestå både av generella och riktade insatser. De generella insatserna riktar sig till samtliga huvudmän och skolor, samt till alla nivåer i styrkedjan, i de skolformer som omfattas av uppdraget. De riktade insatserna er- bjuds till ett urval av huvudmän som myndigheten bedömer har ett särskilt stort utvecklingsbehov. Typiska generella insatser som tagits fram av och som används på olika sätt av målgrupperna för uppdraget är webbutbildningar, moduler och stödmaterial som publicerats på webbplats. Andra vanliga områden som huvudmännen har behov av att ut- veckla är studiehandledning på modersmål och modersmålsunder- visning, elevhälsofrågor, studie- och yrkesvägledning samt samver- kan med vårdnadshavare. Även insatser kring skolans digitalisering med fokus på digitala verktyg som stöd för barn och elever med an- nat modersmål att utveckla språk och kunskaper förekommer. 116Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. Regeringsuppdrag till , (U2015/3356/S). tresset för och behovet av insatser som rör värdegrundsfrågor, insat- ser för att motverka rasism och öka interkulturella och normkritiska perspektiv på verksamheterna växer också. bedömer i sin redovisning av uppdraget att underlagen synliggör att de båda ansatser som används för genomförandet av uppdraget har lett till att myndigheten har nått ut brett med stödin- satser för målgruppen nyanlända och barn och elever med annat mo- dersmål än svenska. De riktade insatserna verkar dessutom ha lett till ökat samarbete i styrkedjan samt förbättrad kvalitet i det systema- tiska kvalitetsarbetet.117 3.3.8Språkets betydelse för nyanlända För elever som saknar grundläggande kunskaper i svenska och som varit i kan det vara utmanande att ta till sig under- visning som bedrivs på svenska. Särskilt utmanande är det för elever som helt saknar skolbakgrund och formella språkkunskaper i sitt modersmål. Forskning har visat att det är gynnsamt för dessa elevers språkutveckling i svenska om de får möjlighet att använda sig av sina kunskaper i sitt modersmål eller sitt starkaste skolspråk i undervis- ningen. Utredningen beskriver språkets betydelse för nyanlända och hur deras språkkunskaper kan utvecklas mer i detalj i kapitel 10. börjar de allra flesta elever, som inte blivit behöriga till ett nationellt program, på ett av gymnasieskolans introduktionspro- gram. Det finns fyra introduktionsprogram, varav språkintroduk- tion har varit det största. De övriga introduktions- programmen är programinriktat val, individuellt alternativ och yr- kesintroduktion. Det är främst kommunala huvudmän som anord- nar utbildning på introduktionsprogram.118 De fyra introduktionsprogrammen vänder sig till olika målgrup- per bland de elever som saknar gymnasiebehörighet. 117Redovisning av uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyan- lända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. 118Skolverkets statistik, Gymnasieskolan – Elever – Riksnivå, Tabell 5 A: Elever på program redovisade efter typ av huvudman och kön, /20. grammen är att ge elever som saknar behörighet en möjlighet att komma in på ett nationellt program eller leda till att de kan få ett arbete. Överväganden som gjordes inför införandet av introduk- tionsprogrammen beskrivs i kapitel 9. Introduktionsprogrammen är utformade så att huvudmän är skyldiga att upprätta en plan för utbildningen för varje program. Pla- nen ska innehålla syfte, längd och utbildningens huvudsakliga inne- håll. Alla elever som går på ett introduktionsprogram följer dess- utom en individuell studieplan som ska beskriva utbildningens mål, längd och innehåll, anpassat till varje enskild elevs enskilda behov och målsättning med sin utbildning. Dessa båda planer som anger utbildningens utformning och innehåll är mycket viktiga eftersom det inte finns något gemensamt examensmål eller någon gemensam programstruktur på introduktionsprogrammen. Det är den indivi- duella studieplanen tillsammans med huvudmannens plan för utbild- ningen som visar vad utbildningen ska innehålla. Eleverna som går på ett introduktionsprogram är en mycket heterogen grupp, både när det gäller bakgrundsfaktorer och behov samt målsättning med utbildningen. Introduktionsprogrammen be- höver därför vara utformade på ett sådant sätt att de så långt som möjligt möter de olika elevernas behov och motiverar dem att full- följa sina gymnasiestudier. Det flexibla upplägg som utbildningen har innebär att det finns möjlighet för huvudmannen och skolan att möta varje enskild elevs behov, som det kan innebära ut- maningar att säkerställa en likvärdig utbildning för alla elever. Rap- porter från och Skolinspektionen visar dock att utform- ningen av utbildningen i praktiken inte alltid utgår från individens behov, vilket beskrivs närmare längre fram. Enligt redovisning läste totalt 44 900 på ett intro- duktionsprogram /20.119 Av dessa var det 14 831 som läste språkintroduktion, som därmed var det största introduktions- programmet. Därefter kom programmet individuellt alternativ med 12014 elever, yrkesintroduktion med 9 073 elever och slutligen pro- graminriktat val med 8 509 elever. Preliminära siffror över antalet elever på introduktionsprogram indikerar att det nu är individuellt alternativ som är det största programmet med 12 300 elever medan det totala antalet elever på språkintroduktion 119Skolverkets statistik, Gymnasieskolan – Elever – Riksnivå, Tabell 5 D: Elever på program och inriktning redovisade efter skolår och kön, /20. minskat till 10 700.120 Antalet elever på introduktionsprogrammen totalt har minskat 2016/17. Antalet elever 2019/20 som gick på ett introduktionsprogram var färre än /19.121 De preliminära siffrorna indikerar att an- talet elever minskat med ytterligare sedan föregå- ende läsår. Denna minskning beror framför allt på att det är betydligt färre elever som går på språkintroduktion jämfört med föregående år. På de övriga introduktionsprogrammen har antalet elever ökat något. Elevers sysselsättning efter introduktionsprogrammen Av de elever som påbörjade ett introduktionsprogram /19 var det som bytt till ett annat gymnasie- program , /20. hade då bytt till ett nationellt program medan bytt till ett annat introduktionsprogram.122 En annan rapport från Skolverket123 visar att av eleverna som började på ett introduktions- program hade en sysselsättning i form av arbete eller studier . Av eleverna som först påbörjade ett introduktionsprogram 2012 och sedan övergick till ett nationellt program är det som också har fått gymnasieexamen , . av eleverna som började på introduktions- program varken arbetade eller studerade . Dessa siffror visar att långt ifrån alla elever på introduktionsprogram tar en gymnasie- examen eller etablerar sig på arbetsmarknaden. 3.4.1Elever på introduktionsprogrammet språkintroduktion Språkintroduktion står öppet för nyanlända ungdomar som saknar behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan och som be- höver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. 120Skolverkets statistik, Elever på program – preliminär statistik . 121Elever i gymnasieskolan /20. 123Introduktionsprogram, eleverna och deras sysselsättning efteråt. Rap- port: 484. kan gå på språkintroduktion om det finns särskilda skäl.124 Eleverna på språkintroduktion omfattas av flera av de förslag som utred- ningen ska utreda, bl.a. eventuell förlängning av skolplikten för ny- anlända. Som nämnts är det huvudmannens plan för utbildningen samt elevens individuella studieplan som avgör vilket innehåll som utbild- ningen har. Språkintroduktion kan t.ex. utformas på en mycket grundläggande nybörjarnivå varifrån eleverna sedan kan gå vidare till ett annat introduktionsprogram. Det går t.ex. att anpassa kraven på kunskaper i svenska språket på yrkesintroduktion för att nyanlända elever ska kunna tillgodogöra sig utbildning på det programmet på språkintroduktion.125 Språkintroduktion ska innehålla undervisning i grundskoleäm- nena svenska eller svenska som andraspråk. Undervisning i enbart dessa ämnen kan bedrivas under en kort inledande period.126 Därut- över ska utbildningen utformas utifrån den kartläggning som ska ha gjorts och innehålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsätta utveckling. Utbildningen kan bestå av kurser i gymnasie- ämnen, exempelvis yrkeskurser, men också grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i. Även andra insatser som är gynn- samma för elevens kunskapsutveckling såsom praktik kan ingå i ut- bildningen. Det är också möjligt att kombinera utbildning på grund- skolenivå med gymnasiekurser. Elever på språkintroduktion kan även läsa svenska för invandrare (sfi). Under /20 var av eleverna på språkintro- duktion nyinvandrade eller hade okänd bakgrund och hela 99,5 pro- cent hade utländsk bakgrund. av eleverna på pro- grammet var män. Det är relativt ovanligt att elever på programmet har föräldrar med eftergymnasial utbildning. För knappt hälften av eleverna är föräldrarnas utbildningsbakgrund okänd. Antalet elever på språkintroduktion har minskat , efter den kraftiga ökningen av elever på programmet i och med vågen av asylinvandring i åldersgruppen under framför allt 2015.127 Enligt preliminär statistik från fortsätter minskningen av antalet elever på språkintroduktion . /21 går 6 100 elever år 1 på språkintroduktion, vilket är färre än 12417 kap. 12 § skollagen. 125Plan för utbildningar på introduktionsprogram. 1266 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). 127Elever i gymnasieskolan /20. Jämfört med /17, då antalet elever på språk- introduktion 1 var som högst (25 700), har antalet elever minskat med nästan 20 000.128 Utmaningar som elever möter på språkintroduktion Både Skolverket129 och Skolinspektionen130 har uppmärksammat ett problem med att trots att nyanlända är en heterogen grupp erbjuds vid många skolor en homogent utformad utbildning som inte passar den enskilda eleven. Rapporterna visar att många elever känner sig understimulerade och skulle vilja ha fler lektioner och en undervis- ning som utmanar dem mer. Vidare lyfts det bl.a. fram i rapporterna att många elever endast erbjuds studiehandledning i begränsad ut- sträckning och att det finns en risk att elevers kunskapsutveckling hämmas i andra ämnen.131 Rapporter visar också på brister när det gäller stöd från elevhälsovård samt studie- och yrkesvägledning trots att många elever har stort behov av sådant stöd.132 I sin licentiatuppsats med . Nyanlända gymnasieelevers erfarenheter av ett introduktionsprogram133 har intervjuat 22 elever om deras erfarenheter av att gå på språkintroduktion. Rapporten förstärker och Skolinspektionens resultat på följande sätt: Eleverna uppfattar att de går på Språkintroduktion för att lära sig svenska men att de hindras i sitt lärande och i sin utveckling på grund av att de inte får studera i den omfattning de önskar. Eleverna berättar även att de upplever det som att vägen till fortsatt utbildning känns lång på grund av att de inte får läsa de ämnen de önskar studera och enligt egen uppfattning har kompetens inom, på grund av att de inte har betyg i svenska som andraspråk. – s. 79. Skolinspektionen beskriver i en rapport från 2019134 att huvudmän och rektorer, i jämförelse med tidigare granskning, genomför ett 128www.skolverket.se/skolutveckling/statistik/arkiverade-statistiknyheter/statistik/2020-11- 130Språkintroduktion i gymnasieskolan. Skolinspektionen, 2017. Diarienummer: 400– 2015:6585. 132Se exempelvis: Fortsatta utbildningsvägar efter språkintroduktion. Skolinspektionen, 2019. 133Boström , E., Språkintroduktion som Mellanrum. Nyanlända gymnasieelevers erfaren- heter av ett introduktionsprogram. Pedagogiskt arbete, 2018:27. 134Fortsatta utbildningsvägar efter språkintroduktion. Skolinspektionen, 2019.Dnr 400-2016- 11440. tydligare och bättre arbete för att nyanlända ska kunna ta sig vidare i gymnasieskolan eller annan utbildning. Trots det bedömer Skolin- spektionen att det är få skolor som överväger möjlig- heten för nyanlända elever att, där det bedöms lämpligt, samläsa vissa gymnasiekurser med elever på nationella program. Vidare framkom- mer det i granskningen att nyanlända elever ofta uppger att de inte känner sig som en del av skolans gemenskap. Denna bild överens- stämmer i stort med beskrivningarna i flera andra rapporter. benämner i antologin upp- levelser & professionellas erfarenheter135 språkintroduktion som ett si- dospår som med sin organisation skapar en rad olika hinder genom att undervisningen ofta sker i lokaler som är avskilda från resten av skolan samt genom att dessa elever inte heller har naturliga mötes- platser och kontaktytor med andra ungdomar på skolan. De inter- vjuade elever, som citeras i boken, upplever skarpa gränser mellan sig själva och de elever som går på gymnasieskolans nationella program. beskriver i rapporten ny skolform för obehöriga till gymnasieskolan136 eleverna på språkintroduktionen som verksamhetsmässigt starkt segregerade, vilket försvårar såväl språk- inlärningen som integrationen i stort. – s. 6. I antologin bra början. Mottagande och introduktion av nyanlända elever beskrivs också utbildning på introduktionsprogram av Live Stretmo och som en arena för segregation. Bokens intervjuer visar att i praktiken umgås inte de nyanlända ele- verna med de ”svenska eleverna”. På rasterna håller sig eleverna i in- troduktionsklasserna för sig och de svenska eleverna interagerar inte så mycket med dem.137 Vidare ser författarna systemet med gymna- sieantagning som ett strukturellt hinder för lärande och utveckling för dessa elever då det upplevs som orealistiskt att eleverna skulle ”hinna med” att läsa in betyg samt lära sig tillräckligt med svenska innan de hunnit fylla (för asylsökande eller papperslösa). I stället för att komma vidare ”fastnar” många av dessa elever på introduktionsprogrammen. När de har fyllt är de för gamla för 135Hagström, M. Ung och ny i – en vardag på ett sidospår. i Darvishpour, M & , N. (red) Ensamkommandes upplevelser & professionellas erfarenheter. 141–143. 136En ny skolform för obehöriga till gymnasieskolan. Undermåliga introduktionsprogram måste ersättas. 137Stretmo, L & , Ch. Den speciella situationen för ensamkommande barn i skolan. i , G & , T (red) En bra början. att söka in på en gymnasieutbildning. I boken uppges att åldersgränsen och kravet på antalet godkända ämnen upplevs samverka för att hindra nyanlända elever från att ta sig vidare mot högre utbildning.138 Elevers kunskapsresultat på språkintroduktion Eftersom språkintroduktion syftar till att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, läser nästan ute- slutande nyanlända på detta program. Resultaten för eleverna på språkintroduktion ger därför en god indikation på hur kunskapsut- vecklingen för nyanlända elever ser ut. Statistik som beskriver nyanländas genomströmning och resultat ger stöd för resultaten i rapporterna ovan. redovisar139 att av de elever som påbörjade språkintroduktionen 2015 var det som har slutfört ett nationellt program med examen eller studiebevis om minst 2 500 poäng . Av dessa är det som har fullföljt med examen. Av de elever som påbörjade språkintroduktion 2014 var det en större andel av eleverna vars föräldrar har en eftergymnasial utbildning, , som läm- nar gymnasieskolan efter påbörjade studier på programmet än elever vars föräldrar som högst har en gymnasial ut- bildning, . Dessutom var av eleverna som bör- jade på programmen 2014 kvar i gymnasieskolan hösten 2019.140 Som det har nämnts tidigare blir elever som börjar på språkintro- duktion ofta kvar på programmet . Det är också en re- lativt hög andel av eleverna på språkintroduktion som avbryter sina studier . Enligt var det av eleverna på språkintroduktion som avbröt eller gjorde ett uppehåll i sina stu- dier mellan /19 och 2019/20.141 Det framgår dock inte av statistiken i vilken utsträckning detta beror på att eleverna t.ex. flyt- tar utomlands. Det är också så att eleverna i viss utsträckning åter- kommer i studier eller arbete året därpå. Språkintroduktion kopplat till utredningens uppdrag, beskrivs även i kapitel 7, 9 och 10. Gymnasieskolan – Betyg och studieresultat – Riksnivå, Tabell 3C: Genomströmning för nybörjare 1 och Uppföljning av gymna- sieskolan 2020. 140Uppföljning av gymnasieskolan 2020. 4Gällande rätt – elevers rätt till extra anpassningar och särskilt stöd Utredningens olika delområden syftar, enligt direktivet, till att ele- ver ska få bättre förutsättningar att nå målen för utbildningen. Vissa av åtgärderna utredningen behandlar kan, i enskilda fall, ingå som ett av flera verktyg som skolor använder sig av inom ramen för särskilt stöd. I sådana fall skrivs åtgärden in i elevens åtgärdsprogram. Det är viktigt att tydligt slå fast att reglerna om extra anpassningar och särskilt stöd ska beaktas och vid behov tillämpas i samband med de åtgärder som utredningen behandlar. Utredningens överväganden och förslag behöver därmed förhålla sig till reglerna om extra anpass- ningar och särskilt stöd, eftersom de på olika sätt relaterar till varandra. I detta kapitel redogörs för gällande rätt avseende elevers rätt till extra anpassningar och särskilt stöd som skolorna ska använda sig av för att elever ska lyckas med att nå de kunskapskrav som gäller för utbildningen och de inträdeskrav som gäller för att bli behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan. Det görs även en över- siktlig redogörelse för regleringen avseende olika organisatoriska lösningar för elever i behov av särskilt stöd. vikort redogöra för hur tillämpningen av reglerna i 3 kap. skollagen skiljer sig åt när de används för eleverna på introduktionsprogram- men i gymnasieskolan och vilka övriga stödformer som finns för dessa elever inom deras skolform. Vad gäller de stödåtgärder som finns specifikt för nyanlända beskrivs dessa närmare i kapitel 5. Gällande rätt – elevers rätt till extra anpassningar och särskilt stöd 4.1Alla elever ska ges förutsättningar att kunna nå kunskapskraven