sou · H9B333 · 2021-05-11 00:00:00 — Efter ansökan av en enskild huvudman för förskoleklass och grundskola eller grundsärskola som godkänts enligt 2 kap. 5 § skol- lagen i dess äldre lydelse, får , genom en förenklad prövning, förklara huvudmannen godkänd för nya års- kurs 1 enligt bestämmelserna i skollagen i dess nya lydelse. Regeringen får meddela föreskrifter om den förenklade pröv- ningen. Det ska meddelas föreskrifter om den förenklade prövningen i förordning. Befintliga huvudmän ska ansöka till Skolinspektionen om de vill ha ett godkännande för nya årskurs 1. Ett godkännande ska bara avse motsvarande utbildning och samma skolenhet som det godkännandet avsåg. Ansökan ska vara avgiftsfri. Befintliga huvudmän ska beviljas ett godkännande om det inte finns särskilda skäl för att förnyat godkännande inte ska ges. Med särskilda skäl avses att det finns skäl för återkallelse. Någon annan prövning enligt bestämmelserna om godkännande ska inte göras. Beslutet om godkännande ska få överklagas enligt bestämmel- serna i skollagen. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Skälen för utredningens förslag Godkännanden avseende förskoleklassen ska upphöra att gälla Utredningen har i avsnitt 5.1 föreslagit att förskoleklassen ska upp- höra som skolform. Det innebär att enskilda huvudmän kan bedriva utbildning i skolformen och nya huvudmän kan inte heller få godkännande för sådan utbildning. Befintliga godkännan- den avseende förskoleklassen ska därför upphöra att gälla. Det finns flera olika kategorier av tillstånd och godkännanden som kan komma ifråga för upphörandet. De har utfärdats under olika tidsperioder och grundar sig på olika lagstiftningar. De kan också ha utfärdats av andra myndigheter än Skolinspektionen. Följande kategorier av tillstånd och godkännanden har utred- ningen kunnat identifiera, vissa tillståndskategorier är överlappande: •Godkännanden som givits enligt nya skollagen efter där verksamheten bedrivs. •Äldre tillstånd både enligt gamla skollagen (1985:1100) och gällande skollag (2010:800). Verksamheten bedrivs inte, men till- stånden är fortsatt gällande, eftersom det tidigare inte funnits bestämmelser om att verksamheten måste ha startat inom (jfr 2 kap. 4 § skolförordningen). •Det finns tillstånd som givits av en annan myndighet än Skol- inspektionen, t.ex. eller kommuner. I dessa fall bedrivs verksamheten men tillståndsbesluten finns inte alltid att tillgå. Äldre godkännanden anses som godkännanden enligt nya skollagen. Av lagen om införande av skollagen (2010:801) framgår enligt 7 § om förskoleklassen att ett godkännande av utbildning som motsvarar förskoleklassen enligt 2 b kap. 6 och 7 §§ skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för förskoleklass enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om bidrag lämnas enligt 2 b kap. 10 eller 10 a § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Särskilt om tillstånd där verksamhet bedrivs och som kommer att påverkas av förslagen om en tioårig grundskola och grundsärskola När förskoleklassen upphör kommer det att påverka vissa huvudmän mer än andra. Det gäller t.ex.: •Godkännanden enligt äldre eller nyare lagstiftning (t.ex. gamla skollagen 1985:1100 respektive skollagen 2010:800) där det finns en skolenhet som enbart har förskoleklass. •Huvudmän som har en verksamhet där det finns ett godkännande från kommunen avseende förskola men också ett godkännande från Skolinspektionen avseende en skolenhet med förskoleklass och fritidshem. •Skolenheter som har godkännanden avseende förskoleklass och grundskola eller grundsärskola. •Skolenheter som har godkännanden avseende grundskola eller grundsärskola, t.ex. årskurs 1–9, men inte förskoleklass. •Skolenheter som har godkännanden avseende grundskola eller grundsärskola i låg-, mellan- och/eller högstadiet, t.ex. årskurs 1–6, 4–9, 7–9 osv. Befintliga godkännanden ska gälla för motsvarande årskurser En följd av den föreslagna reformen är att alla tidigare meddelade tillstånd och godkännanden (hädanefter godkännanden) för grund- skola och grundsärskola kommer att ha fel årskursbeteckningar. För de huvudmän som har godkännanden som avser t.ex. grundskola årskurs 4–9 eller 7–9, innebär reformen inte mer än att årskurserna byter beteckning. För de huvudmän som har sådana godkännanden bör reformen inte innebära några administrativa åtgärder och utred- ningen föreslår därför att godkännanden som beslutats enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess äldre lydelse ska anses gälla som ett godkännande enligt 2 kap. 5 § skollagen i dess nya lydelse för de motsvarande års- kurser som det äldre godkännandet avser. För att det ska bli tydligt och överskådligt för alla aktörer inom skolan vilka godkän- nanden som gäller, bör Skolinspektionen få fatta beslut om godkän- nanden i enlighet med de nya årskursbeteckningarna. Dessa beslut ersätter befintliga beslut. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Många godkännanden avser dock och grundsärskolan årskurs 1–6 eller 1–9, vars godkännanden efter reformens genomfö- rande kommer att gälla för årskurs 2–7 eller 2–10. Därmed kommer det saknas en årskurs för att ha en tioårig grundskola eller grund- särskola. Dessa behöver därför under vissa förutsättningar få möjlig- het att bli godkända för den nya årskursen genom ett förenklat förfarande. Många fristående skolor har såväl förskoleklass som grund- skola eller grundsärskola på sin skolenhet. Dessa utbildningar bör vid reformens genomförande kunna fortgå och borde på ett enkelt sätt kunna anpassas till en tioårig grundskola eller grundsärskola. Huvudmän för förskoleklass och grundskola eller grundsärskola bör därför kunna ansöka om att bli godkända för nya årskurs 1 enligt ett förenklat förfarande. Den förenklade prövningen bör göras av Skol- inspektionen och endast omfatta en prövning som syftar till att ange om den enskilda huvudmannen får bedriva årskurs 1 på en skolenhet enligt godkännandet. Utredningen bedömer att ett godkännande ska kunna ges om huvudmannen bedriver motsvarande utbildning enligt gällande bestämmelser i skollagen. Det innebär att en enskild huvud- man som bedriver förskoleklass och t.ex. grundskola årskurs 1–9 på en skolenhet, som huvudregel, bör kunna få ett godkännande att bedriva grundskola årskurs 1–10 genom det förenklade förfarandet. Ett godkännande enligt de nya bestämmelserna bör bara kunna nekas om det finns särskilda skäl. Beslutet om ett nytt godkännande ska få överklagas enligt bestämmelserna i skollagen. Närmare om kravet på motsvarande utbildning Utredningen har att ta ställning till vad som kan anses vara en mot- svarande utbildning. När förskoleklassen upphör skapas en ny första årskurs i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Förskoleklassen är en egen skolform men har ändå ingått i grund- skolans, specialskolans och sameskolans läroplaner. Endast grundsär- skolan har inte haft en förskoleklass som genom styrdokumenten knutits till skolformen i fråga. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Det finns goda skäl att bedöma att en skolenhet som t.ex. har haft en förskoleklass och grundskola årskurs 1–9 har en motsvarande ut- bildning som en skolenhet med årskurs 1–10. På skol- enheten bedrivs grundskola som skolform och dessutom finns exempelvis lokaler och skolgård som är anpassade efter elevernas och verksamhetens behov vid undervisning av sexåringar. På skolenheten finns också personal som har kompetens och erfarenhet av under- visning av sexåringar. Inte sällan är förskoleklassen en välintegrerad del av skolverksamheten, såväl pedagogisk som organisatoriskt. När det gäller grundsärskolan kan det finnas fristående grundsär- skolor som har haft en förskoleklass knuten till sig, trots att det i styrdokumenten inte finns någon sådan verksamhet. kan det handla om att huvudmannen bedriver både grundskola, grundsär- skola och förskoleklass vid samma skolenhet. I dessa verksamheter är det svårare att hävda att förskoleklassen är motsvarande utbild- ning till den nya årskurs 1 eftersom förskoleklassen inte finns kopplad till läroplanen för grundsärskolan. För det fall en huvudman har god- kännande för en förskoleklass på samma enhet som grundsärskola bör det ändå kunna finnas skäl att bedöma att huvudmannen har motsvarande utbildning beroende på hur detta har organiserats. Närmare om särskilda skäl Ett godkännande enligt det förenklade förfarandet får inte lämnas om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl föreligger om det finns grund för återkallelse enligt 26 kap. 13 § skollagen. Det innebär att om en enskild huvudman bedriver motsvarande utbildning, t.ex. grundskola årskurs 1–9 och förskoleklass, får huvudmannen trots detta inte ett godkännande för nya årskurs 1 om det finns sådana brister i utbildningen eller hos huvudmannen att det före- ligger grund för återkallelse. Den situationen skulle kunna uppstå om det finns ett pågående tillsynsärende när huvudmannen gör en ansökan enligt bestämmelserna om det förenklade förfarandet. Det bör i sådana fall finnas möjlighet för Skolinspektionen att neka god- kännandet. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Ansökan utanför det förenklade förfarandet När det gäller grundskolor eller grundsärskolor, som har godkän- nanden för t.ex. årskurs 1–9 eller årskurs 1–6 men inte förskoleklass, kommer dessa genom den föreslagna övergångsbestämmelsen ha godkännanden för årskurs 2–10 eller 2–7 och därmed sakna den första årskursen. Dessa huvudmän har dock inte motsvarande utbildning på plats på skolenheten och de behöver därmed utöka sin verksamhet med t.ex. lokaler anpassade för ändamålet och personal. Utredningen anser att dessa huvudmän inte bör få möjlighet att ansöka enligt det förenklade förfarandet eftersom de inte kan anses bedriva motsva- rande utbildning. Dessa huvudmän bör i stället ansöka om ett utökat godkännande enligt bestämmelserna i 2 kap. 5 § skollagen. De enskilda huvudmän som har godkännanden som avser enbart förskoleklass har enligt utredningens mening inte heller motsvarande utbildning som nya årskurs 1. På skolenheten har utbildning enbart bedrivits i skolformen förskoleklass och inte i skolformen grundskola eller grundsärskola. Eftersom det handlar om ett skolformsbyte för dessa huvudmän bör de ansöka enligt bestämmelserna i 2 kap. 5 § skollagen och därför inte omfattas av det förenklade förförandet. infördes nya krav på insikt, lämplighet och ekonomiska förutsättningar för godkännande för enskilda att som huvudmän be- driva verksamhet inom skolväsendet (prop. 2017/18:158). infördes bestämmelser om att de myndigheter som ansvarar för att besluta om godkännande att bedriva verksamhet inom skolväsendet enligt skollagen ska få ta ut en avgift för att pröva en ansökan. Syftet med de nya bestämmelserna är att endast huvudmän som har förut- sättningar att bedriva verksamhet av god kvalitet ska kunna godkännas. Kostnaderna för ansökan som uppkommer med anledning av dessa krav bör bekostas av de enskilda aktörerna (prop. 2017/18:158 s. 55 f). Avgiftens storlek framgår av 2 kap. 5 § skolförordningen. När det gäller ansökan om nyetablering av fristående skola är avgiften och när det gäller ansökan om utökning av befintligt godkännande är avgiften . Merparten av de enskilda huvudmännen kommer att omfattas av det förenklade förfarandet. Det förenklade förfarandet omfattar endast Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 en prövning som syftar till att ange om den enskilda huvudmannen får bedriva nya årskurs 1 på en skolenhet enligt godkännandet. Efter- som prövningen enligt det förenklande förfarandet enbart innebär en prövning av om den enskilde huvudmannen bedriver motsvarande utbildning och inte en prövning av de moment som ingår i en ägar- och ledningsprövning eller förutsättningar i övrigt enligt 2 kap. 5 § skollagen, finns det inte skäl att förena förfarandet med en avgift. En sådan ansökan ska således vara avgiftsfri. En huvudman som inte omfattas av det förenklade förfarandet bör söka godkännande enligt 2 kap. 5 § skollagen. En prövning av en sådan huvudman kommer således att vara av samma omfattning som en gängse prövning. Dessa huvudmän ska alltså betala avgift i enlig- het med skolförordningens regler. Gruppen av huvudmän som kan komma att falla utanför det förenklade förfarandet är relativt hetero- gen. Avgifter kan uppfattas som betungande för den enskilde huvud- mannen, men behöver hänsyn tas till avgiftens syfte som bl.a. är att motverka förekomsten av godkännanden som inte utnytt- jas. Utredningen uppfattar dock att det i många fall kommer att handla om att huvudmannen utökar ett befintligt godkännande varför den lägre avgiften bör komma ifråga. 5.6.3Elevens rätt att fortsätta vid samma skolenhet Förslag: Den som har tagits emot i förskoleklassen vid en viss skolenhet /2026 har rätt att fortsätta sin skolgång i eller grundsärskolan vid samma skolenhet enligt 10 kap. 31 § eller 11 kap. 30 § skollagen i dess äldre lydelse. Skälen för utredningens förslag Utredningens förslag innebär att förskoleklassen inte kommer att finnas som skolform /2027 eftersom bestämmelserna ska börja tillämpas på utbildning som startar efter . Förslagen innebär vidare att vissa bestämmelser som har anknytning till förskoleklassen kommer att upphöra . För att elever som har mottagits i förskoleklassen /2026 ska Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 tillförsäkras samma rättigheter som övriga elever bör vissa övergångs- bestämmelser föreslås. När det gäller elever som blir mottagna till förskoleklassen vid en viss skolenhet har de, enligt gällande bestämmelser, rätt att gå kvar där om de ska fortsätta sin utbildning i vid samma skol- enhet (10 kap. 31 § skollagen). Detsamma gäller elever som ska fort- sätta sin utbildning i grundsärskolan (11 kap. 30 § skollagen). Nämnda bestämmelser kommer inte att tillämpas på utbildning som startar . De elever som blivit mottagna i förskoleklassen /2026 bör tillförsäkras samma rätt att gå kvar på viss skol- enhet och utredningen föreslår därför att det regleras i en övergångs- bestämmelse till skollagen. 5.6.4Elevens rätt att fortsätta efter färdighetsprov Förslag: Om en huvudman tagit emot en elev i förskoleklassen efter färdighetsprov enligt 9 kap. 6 a § skollagen /2026 får färdighetsprov inte användas som villkor för att eleven ska få fortsätta sin utbildning vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp enligt 10 kap. 9 a § skollagen i dess äldre lydelse. Skälen för utredningens förslag När det gäller elever som har tagits emot i förskoleklassen efter ett färdighetsprov enligt 9 kap. 6 a § skollagen har de rätt att få fortsätta sin utbildning i årskurs 1 i vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp, utan villkor om färdighetsprov (10 kap. 9 a § skollagen). Denna bestämmelse kommer dock, enligt utredningens för- slag, inte att tillämpas på utbildning som startar efter . De elever som blivit mottagna i förskoleklassen /2026 efter färdighetsprov bör därför tillförsäkras rätt att få fortsätta sin utbildning under de förutsättningar som gällde när de blev mottagna till förskoleklassen. Utredningen föreslår därför att det regleras i en övergångsbestämmelse till skollagen att färdighetsprov inte får an- vändas som villkor för att dessa elever ska få fortsätta sin utbildning i vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 5.6.5Elever som mottagits i förskoleklassen Förslag: En elev som har tagits emot i förskoleklassen /2026 ska läsåret därefter fortsätta skolgången i årskurs 2 i , om inte något annat beslutas med stöd av 7 kap. 5, 6 eller 7 § skollagen, eller 4 kap. 6 eller 7 § skolförordningen. Skälen för utredningens förslag Läsåret efter förskoleklassen ska varje elev enligt gällande bestäm- melse i 4 kap. 4 § skolförordningen fortsätta skolgången i , om inte något annat beslutas med stöd av 7 kap. 5, 6 eller 7 § skol- lagen eller 4 kap. 6 § första stycket skolförordningen. Denna bestäm- melse kommer inte att tillämpas på utbildning som påbörjas efter . För elever som tagits emot i förskoleklassen /2026 bör utgångspunkten vara att de ska fortsätta sin skolgång i grund- skolan . Utgångspunkten bör också vara att dessa elever fortsätter sin skolgång i nya årskurs 2 och inte i nya årskurs 1 efter- som den väsentligen motsvarar förskoleklassen. För att säkerställa att utbildningen tillhandahålls dessa elever på ett likvärdigt sätt bör detta regleras i en övergångsbestämmelse till skolförordningen. När det gäller elever som tagits emot i eller mot- svarande skolformers årskurser /26 ska varje elev vid läs- årets slut enligt 4 kap. 4 § andra stycket skolförordningen flyttas till närmaste högre årskurs om inte något annat beslutats med stöd av 5–7 §§. Eleverna som tagits emot /26 kommer således i slutet av det läsåret som huvudregel att flyttas upp till nästa årskurs. När startar ska förslagen om nya årskursbeteck- ningar tillämpas och den årskurs som eleven flyttats till kommer således att byta beteckning. I och med att eleven ska flyttas upp till nästa årskurs redan i slutet av läsåret innan de nya bestämmelserna ska börja tillämpas, behövs således ingen övergångsbestämmelse för dessa elever. Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 Förslag: Tystnadsplikt enligt 29 kap. 14 § skollagen i dess äldre lydelse ska fortsätta att gälla för uppgifter om enskildas person- liga förhållanden i förskoleklass. Skälen för utredningens förslag För enskilt bedriven förskole- och skolverksamhet gäller inte offent- lighetsprincipen. I stället finns bestämmelser om tystnadsplikt i 29 kap. 14 § skollagen. För enskilt bedriven förskoleklass gäller en- ligt nämnda paragrafs första stycke att den som är eller har varit verk- sam i sådan verksamhet inte obehörigen får röja vad han eller hon fått veta om enskildas personliga förhållanden. För enskilt bedriven skola gäller vad som föreskrivs i bestämmelsens andra stycke. Som en följd av att förskoleklassen upphör som skolform tas förskole- klassen bort ur 29 kap. 14 §. Det får dock som konsekvens att den som har varit verksam i förskoleklassen inte längre har tystnadsplikt avseende enskildas personliga förhållanden. Mot bakgrund av det skyddsintresse som regler om tystnadsplikt är avsedda att upprätt- hålla, bör en övergångsbestämmelse införas i skollagen. Av bestäm- melsen bör framgå att tystnadsplikt enligt 29 kap. 14 § i dess äldre lydelse ska fortsätta att gälla för uppgift som hänför sig till enskildas personliga förhållanden i förskoleklass. 5.6.7Sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen, OSL Förslag: Bestämmelserna i 23 kap. 2 § OSL i dess äldre lydelse gäller fortfarande för uppgifter som hänför sig till förskoleklassen. Skälen för utredningens förslag Sekretesskyddet för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskolan och same- skolan inom det offentliga skolväsendet regleras i 23 kap. 2 § OSL (se avsnitt 5.4.2). Som en följd av att förskoleklassen upphör som Lågstadiet ska utökas med en ny årskurs 1 skolform ändras nämnda paragraf på så sätt att förskoleklassen tas bort. Det får dock som konsekvens att sekretess om enskildas per- sonliga förhållanden i förskoleklassen i t.ex. sådan elevhälsa som hänför sig till psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats inte längre gäller. Sådana uppgifter som är hänförliga till förskole- klassen kommer dock att finnas kvar i verksamheten även efter att förskoleklassen upphört som skolform. Mot bakgrund av att intresset av att skydda den enskildes personliga förhållanden i förskoleklassen kvarstår oförändrat även efter att skolformen upphört bör en över- gångsbestämmelse föras in i OSL. Av denna bör framgå att bestäm- melserna i 23 kap. 2 § i dess äldre lydelse fortfarande gäller för upp- gifter som hänför sig till förskoleklassen. 6Behörighet, behörighetsgivande utbildning och kompetensutveckling I kapitlet redovisas utredningens överväganden och förslag om vilken behörighet som ska gälla för undervisning i det nya lågstadiet i grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I förskole- klassen är både förskollärare och lärare behöriga för undervisning. Mot bakgrund av det som föreslås i kapitel 5 finns därför skäl över- väga behörighetsreglerna. Vidare föreslås behörighetsgivande utbildning för vissa förskol- lärare samt en kompetensutvecklande insats som vänder sig till lärare som ska undervisa i det nya lågstadiet. 6.1Gällande bestämmelser om behörighet Enligt gällande huvudregel är det endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning, som får bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 13 § första stycket skollagen).1 Det är den legitimerade läraren eller förskolläraren som har ansvar för undervisningen (2 kap. 15 § första stycket skollagen). Vidare får endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § första stycket skollagen). Det är som efter ansökan utfärdar legitimation till en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen (2 kap. 1Undantag till denna regel finns t.ex. i 33 § lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Kortfattat består undantagen i 33 § bl.a. av att lärare och förskollärare som saknar legitimation och som ingått avtal om anställning som förskollärare, lärare och fritidspedagog före den 1juli 2011 har haft fortsatt behörighet att undervisa i enlighet med bestämmelser i 1985-års skollag, eller besluta om betyg, dock som längst till utgången av . För undervisning i bl.a. grundsärskolan och specialskolan upphör detta undantag vid utgången av . Behörighet, behörighetsgivande utbildning och kompetensutveckling 16 § första stycket skollagen). ska även efter en ansökan, eller vid en ny ansökan, komplettera en sådan legitimation med ytter- ligare behörighet, om läraren eller förskolläraren har fullföljt ytter- ligare behörighetsgrundande utbildning. Detta gäller oavsett om den kompletterande utbildningen har slutförts före eller efter den behö- righetsgivande examen. På motsvarande sätt ska komplet- tera legitimationen med ytterligare behörighet om läraren eller för- skolläraren på annan grund ska anses ha sådan behörighet (2 kap. 16§ tredje stycket skollagen). Beteckningen legitimerad lärare respektive förskollärare får bara användas av den som fått legitimation som lärare eller förskollärare (2 kap. 16 a § skollagen). Närmare bestämmelser om vem som är behörig att undervisa i de olika skolformerna framgår av förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskol- lärare (behörighetsförordningen). Behörig att undervisa i förskoleklassen är den som har avlagt en för- skollärarexamen. Även den som har avlagt en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 är behörig att undervisa i förskoleklassen. Detsamma gäller den som har avlagt en motsvarande äldre examen som är avsedd för arbete i förskolan, förskoleklass eller minst en av årskurserna 1–3 i grund- skolan. Därutöver är den som har avlagt en examen genom komplet- terande utbildning under vissa förutsättningar behörig att undervisa i förskoleklassen (2 kap. 2 § behörighetsförordningen). årskurs 1–3 Behörig att undervisa i årskurs 1–3 är som huvudregel den som har avlagt en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3. Detsamma gäller den som har avlagt en motsvarande äldre examen. Därutöver är den som har avlagt en examen genom kompletterande utbildning under vissa förutsättningar behörig att undervisa i årskurs 1–3. En lärare är endast behörig att undervisa i den eller de årskurser och i det Behörighet, behörighetsgivande utbildning och kompetensutveckling eller de ämnen som omfattas av lärarens utbildning (2 kap. 3 § be- hörighetsförordningen). Grundsärskolan årskurs 1–6