sou · H9B374d2 · 2021-09-23 00:00:00 — Detta föranledde konungen att begära ett reservationsanslag om under sjätte hu- vudtiteln för restaureringsarbetena.1651 Att anslaget fördes upp under sjätte huvudtiteln var en följd av att revisorerna tillät sig ”ifrågasätta, huruvida icke möjligen anslaget med hänsyn till ändamålets natur”1652 borde uppföras under denna huvudtitel. Motiveringen bidrar knappast till klarhet ifråga om gränsdragningen mellan första och sjätte huvudtiteln. såldes en del av , som hörde till , till . hade arrenderats ut till staden, och överlåtelsen innebar att gick miste om en arrendeintäkt. hade dessutom renoverat för av egna medel. I samband med överlåtelsen höjdes anslaget för underhåll av slotten på ett sätt som tog hänsyn till inkomstminskningen, och konungen skulle få ersättning av staten för renoveringskostnaderna.1653 Den ekonomiska betydelsen av visningarna av slotten för turister dyker upp första gången budgetproposition. I budgetförslaget för hade Riks- marskalksämbetet tagit upp ett belopp om för att täcka ett underskott vid Drott- ningholms teatermuseum. Underskottet berodde på att inträdesavgifterna vid museet inte längre, ”sedan turistströmmen numera sinat”,1654 kunde täcka driftkostnaderna för museet. Det var uppenbarligen så att krigstiden hade påverkat turismen. 1920:1 samt bilaga Sjätte huvudtiteln s. 2-3 och 60-61, statsutskottets bet. 1920:6 s. 14, rskr. 1920:6 s. 15. 1921:1 bilaga Sjätte huvudtiteln, statsutskottets bet. 1921:6A s. 39, jfr 1921:1A s. 3, rskr. 1921:6A s. 20. 1930:1 Första huvudtiteln s. 15, Sjätte huvudtiteln s. 175-181, statsutskottets bet. 1930:12 s. rskr. 1897:1, statsutskottets bet 1897:2, rskr. 1911:1, statsutskottets bet. 1911:1, rskr. 1649 Se t.ex. rskr. 1919A:7A s. 45. 1921:1 bilaga Sjätte huvudtiteln s. 81. 1651 revisorers berättelse § 23 s. 81-82, prop. 1936:106, statsutskottets bet. 1936:49, rskr. 1652 revisorers berättelse § 23 s. 82. 1941:215, statsutskottets bet. 1941:136, rskr. 1943:1 Första huvudtiteln s. 7. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom dock turistverksamheten ha kommit som en överraskning. I propositionen står nämligen att han inte var ”beredd att taga ställning till principfrågan om museiverksamhetens samhörighet med de i slottsförvaltningen ingående uppgifterna”.1655 Och om ”det vid denna frågas pröv- ning skulle befinnas, att museiverksamheten bör betraktas som ett led i slottsförvaltningen, återstår en närmare budgetmässig granskning av de olika utgifterna för verksamheten.1656 Med hänsyn till att teaterbyggnaden med inredning och inventarier hörde till slottsegendo- men syntes det enligt finansministern rimligt att åtgärder från statens sida vidtogs för ekono- misk reglering av museiverksamheten. För det kommande budgetåret anslogs medel från slotts försäljningsmedels fond. Bakgrunden till museiverksamheten var att teatern återställdes till sitt ursprungliga utseende på slottsstatens bekostnad och att Drott- ningholms teatermuseum då startades som en verksamhet i anslutning till Riksmarskalksäm- betet.1657 bildades en stiftelse, Stiftelsen , i nära anknyt- ning till och på , en stiftelse som står under ”överinseende” av Riksmarskalksämbetet.1658 budgeten för , ordi- budgeten för , ordi- narie och tilläggsanslag (kur- (kursiva) medan högerko- siva) medan högerkolumnen lumnen (kursiv) avser vid (kursiv) avser vid 1940 års urtima riksdag och 1941 års 1940/41. hovstaten (omfattas ej av revision) 1943:1 Första huvudtiteln s. 8. 1943:1 Första huvudtiteln s. 8. 1657 SOU 2006:68 s. 52. 1658 Se SOU 2006:68 s. 53-55 och , ”Stiftelserna inom kulturområdet. En utredning av stiftelsernas rättsliga status”, Underlag A till RiR 2019:10, s. 88-91. 1659 Riksstat för ; tilläggsstat för . 1660 Riksstat för /31. 1661 Riksstat för /41; prop. 1940U:1 Första huvudtiteln, andra särskilda utskottets bet. 1940U:2, rskr. 1940U:7; prop. 1941:2 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1941:19, rskr. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Ved och kol för de (jfr nedan) (omfattas av revision) Polis-, lys- och ren- 0 (1662) 1662 På grund av krisläget anslogs av Djurgårdskassans överskott och av fonderade grusförsäljningsmedel från . Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 1 402 650 / 367 390 504 = 0,38 1 842 000 / 631 267 000 = Första huvudtitelns delposter . 6.5.10.Förändrad ordning för lustslottens förvaltning . Successiva uppräkningar av anslagen i enlighet med penningvärdesförsämringar I en budgetreform , tillämpad från och med /39, delades stats- budgeten upp i en driftbudget och en kapitalbudget. Driftbudgeten var skattefinansierad och täckte de löpande utgifterna, medan statens förmögenhet redovisades i kapitalbudgeten, som var lånefinansierad.1663 I en proposition föreslog departementschefen, finansminister , genomgripande förändringar avseende den budgettekniska hanteringen av slottsstaten och delar av hovstaten, men med utgångspunkten att de konstitutionella förutsättningarna för första huvudtitelns uppställning och för konungens rättigheter och förmåner inte skulle rubbas.1664 Wigforss inledde med en kort redogörelse överenskommelse och de förändringar som gjorts . Han ifrågasatte inte uppdelningen i hovstaten, som inne- fattade anslag till konungens och övriga kungliga personers egen disposition, ”för vilka end- ast kvitto och ej redovisning erfordras”,1665 och slottsstaten, där anslagen till de kungl. slotten togs upp, för vilka förelåg ”redovisningsskyldighet inför revisorer och riksräken- skapsverket”.1666 Men han menade att första huvudtitelns uppställning, särskilt vad avsåg slottsstaten, var mycket ålderdomlig och föga konsekvent. Han angav några exempel på detta: Anslaget för ved och kol togs upp under hovstaten, trots att det numera täckte alla kostnader för skötseln av centralvärmeanläggningar m.m. Anslaget var oförändrat , men förstärkningsanslag hade föranletts av inträffade prisstegringar. Uppdel- ningen avseende på dels reparationer, dels polis-, lys- och renhållning samt brandväsendet var föranledd av att den senare typen av anslag redan fanns på första huvud- titeln när reparationsanslaget fördes dit. Dessa anslag var oförändrade , men förstärkningsanslag hade tillkommit. Anslag till restaureringsarbeten samt större reparationer 1937:225, statsutskottets bet. 1937:151, rskr. 1944:228 s. 3. 1944:228 s. 3. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom äskades numera ”i regel”1667 efter förslag av på föredragning av chefen för , varvid anslagen uppfördes under sjätte huvudtiteln, me- dan anslagen under första huvudtiteln efter förslag från föredrogs av chefen för . Den byggnadstekniska vården av slotten ankom på Riks- marskalksämbetet och de under riksmarskalken lydande Ståthållarämbetena, medan större byggnadsarbeten numera handlades av i samråd med Riksmarskalksäm- betet. Wigforss lade fram nio principförslag: 1.Anslaget för ved och kol för de kungl. hoven skulle föras över till slottsstaten, be- räknas efter medelsbehovet och bli föremål för revision. 2.Underhållskostnaderna för och skulle föras över till försvarsväsendets fastighetsfond, utan rubbning av konungens dispositionsrätt till slotten under hans livstid. (Här synes det föreligga ett förbiseende på så sätt att dis- positionsrätten till dessa slott har olika karaktär, se ovan avsnitt 6.4.2. och 6.4.4. 3.De under slotten lydande skogs- och jordbruksegendomarna skulle ”i enlighet med bestämmelserna beslut”1668 föras över till domänfonden, med undantag för , som fortfarande ansågs böra i sin helhet lyda under slottsförvaltningen vid , mot att anslagen till slottsstaten skulle höjas med ett belopp motsvarande ifrågavarande egendomars avkastning. (Här kan det ifrågasättas om den nya ordningen är ’i enlighet med’ överenskommelse, det är snarare en utvidgning byggd på samma grundtanke. Det sägs senare i propo- sitionen ”i överensstämmelse med tidigare beslut”,1669 vilket är en mer rättvisande formulering.) 4.Slotten med tillhörande byggnader och markområden skulle redovisas som tillgångar i statsbokföringen, och medel till slottens reparation och underhåll skulle anvisas som en delfond under statens allmänna fastighetsfond och äskas efter förslag av . skulle ta över hela ansvaret för underhållet av slotten. 5.Överskottsmedlen från dels Djurgårdskassan, dels hyresverksamheten vid slotten borde tillföras fastighetsfonden. 6.Under slottsstaten i första huvudtiteln borde finnas kvar kostnader för uppvärmning, belysning, renhållning och bevakning samt medel för slottsförvaltningarnas avlö- ningar och övriga omkostnader, däribland kostnader för vården av parker och träd- gårdar samt skötseln av . Anslagen skulle även fortsätt- ningsvis ”utbetalas till riksmarskalksämbetet samt disponeras av ståthållarämbe- tena”.1670 7.De byggnadstekniska frågorna borde handläggas av i samråd med . borde fastställa generalplan och stå för kostnaderna för byggnadsunderhållet. 8.Djurgårdsförvaltningens överskottsmedel borde inlevereras till i stället för till Statskontoret. 1944:228 s. 3. 1944:228 s. 4. 1944:228 s. 6. 1944:228 s. 6. 6.Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom 9.Haga och slotts försäljningsmedelsfonder avseende grus m.m. skulle tills vidare reserveras för tillgodoseende av vissa eftersatta underhållsarbeten. Förhållandet mellan och ståthållarämbetena skulle, om förändring- arna genomfördes, att motsvara förhållandet mellan och länsstyrelserna när det gällde vården av länsresidensen. Wigforss noterade att även vad gällde förvaltningen av ”den vid vissa slott förekommande hyresverksamheten, vilken i viss mån har karaktären av en särskild affärsrörelse, komma ståthållarämbetena att bibehålla betydelsefulla arbetsupp- gifter”.1671 Detta skulle innebära att ståthållarämbetena på samma sätt som länsstyrelserna i viss mån skulle bli redovisningsskyldiga gentemot . I propositionen angavs att i princip inte hade något att erinra mot förslaget. instämde i finansministerns förslag, vilket bifölls av riksdagen.1672 budgetproposition fanns i första huvudtiteln en utgiftsökning med nära , vilken var av formell natur och hängde samman med att ”vissa fastighetsinkomster överförts till statens allmänna fastighetsfond och domänfonden”.1673 Ansvaret för underhåll av slotten flyttades till , som skulle utföra detta i samråd med Riksmar- skalksämbetet, medan genom respektive ståthållarämbete fortfarande skulle ha hand om ”den omedelbara vården och skötseln av slottsbyggnaderna med vad där- till hörer”1674 samt även parkerna. Därtill kom att uppvärmningsanslaget flyttades från hov- staten till slottsstaten och således blev föremål för revision, samt att alla uppvärmningskost- nader skulle falla under samma anslag (bortsett från uppvärmningen av och som bekostades av de där förlagda militära myndigheterna). hade en skillnad gjorts mellan uppvärmning för de kungliga personeras boende och för underhåll av slotten (se ovan avsnitt 6.3.2. ), och uppvärmningen av tjänstebostäder hade inte heller hört till ved- och kolanslaget. Inkomster från slotten för bl.a. uthyrning samt fruktträdgården vid , dock med undantag för överskott från slottsträdgårdarna vid och Tullgarn, skulle tillföras fastighetsfonden, och det var detta som föranledde att anslaget till slottsstaten behövde höjas. och hade kommit överens om följande. ”Den av slottsförvaltningarna bedrivna uthyrningsverksamheten torde lämpli- gen böra fortfarande skötas av dessa. De böra sålunda välja hyresgäster och i samråd med träffa avtal med dessa samt av inkomsterna be- strida löpande utgifter för byggnadernas inre skötsel, liksom utgifter för vatten, elektricitet och andra till hyresgästerna enligt kontrakten utgående förmåner. De slott, vid vilka hyresverksamheten är av sådan omfattning, att nämnda utgifter på angivet sätt böra bestridas, äro , och . I den mån dylik verksamhet förekommer vid övriga slott, böra däremot inkomsterna 1944:228 s. 6. 1944:88, rskr. 1945:1 s. 14. – Jfr i detta sammanhang Lyrevik 2018 s. 47 angående att slotten skulle ha utsatts för bristande underhåll eftersom kungafamiljen ”sannolikt” inte var intresserad av en ”sänkning av sitt exklusiva leverne och privata förmögenhetsgenerering” med vad som redovisas ovan i avsnitt 6.4.4. om hur underhållet av Tullgarn finansierats av hovstatsanslaget och även vad som redovisas i avsnitt 6.5.5. om att hovhållningsan- slaget hade använts för underhåll och reparationer på . 1945:1 Första huvudtiteln s. 2, se även s. 8. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom från densamma i sin helhet inflyta till fastighetsfonden, medan underhållet hand- haves och bestrides såsom för slottsbyggnaderna i övrigt.”1675 Under , och fanns jord- och skogsegendomar, men runt övriga slott endast park eller trädgårdar. Beträffande de tre slotten gjordes uppdel- ningar av marken mellan fastighetsfonden och domänfonden, medan övriga slott samt Djur- gården helt fördes till fastighetsfonden. Förvaltningen av skulle inte ändras utö- ver på så sätt att överskottsmedlen redovisades till fastighetsfonden och . Förändringen föranledde förhållandevis detaljerade beräkningar av omkostnaderna för för- valtningen av de olika slotten; dessa ska inte tas upp här men återfinns i budgetproposi- tionen.1676 biföll förslagen i propositionen och förändringarna började gälla den 1 juli 1945.1677 Djurgårdskassans överskott redovisas härefter som en inkomst av statens all- männa fastighetsfond. Beloppet togs t.ex. upp med under /51.1678 ställdes första huvudtiteln upp efter dessa principer.1679 Särskilda budgetar för de olika slotten gjordes upp och redovisades i budgetpropositionerna. En juste- ring gjordes dock på så sätt att lönekostnaden för vissa åldfruar flyttades från slotts- statsanslaget till anslaget för vård och underhåll av statens möbler, eftersom det stämde bättre med åldfruarnas huvudsakliga uppgift. Detta anslag höjdes också så att det motsvarade nivå- erna före kriget. Ett argument från Husgerådskammarens sida var att tillfälle ”måste beredas att tillgodose kraven på tekniskt och vetenskapligt korrekta konserveringsmetoder, inte minst i de slott och våningar, som hållas öppna för allmän visning”. Och vidare: ”Inför den väntade stora turisttrafiken är det av vital betydelse, att historiska interiörer kunna presente- ras i fullvärdigt skick såväl för svenska folket som för utländska besökare.”1680 Dessutom gjordes vissa justeringar för att likställa lönerna under första huvudtiteln med lönerna för statliga befattningshavare med liknande eller motsvarande arbetsuppgifter”.1681 Uttryckssättet är sådant att det framgår att hov- och slottsstatens anställda inte ansågs inneha statlig anställ- ning men skulle tillförsäkras likvärdiga villkor.1682 När det gäller pensionsrättigheter tillför- säkrades vissa befattningshavare inom hovstaten pensionsrätt i () . Detta skedde i samband med utvidgandet av pensionsrättigheter till befattningsha- vare som inte var statsanställda men som var verksamma inom vissa typer av statsunderstödd 1945:1 Första huvudtiteln s. 3. 1945:1 Första huvudtiteln. 1945:1 och 1945:26, rskr. 1945:1 och 1945:32. Se till tilläggsbudget för /45 prop. 1945:2 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1945:16, rskr. 1951:1 bilaga Statens allmänna fastighetsfond s. 28. 1946:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1946:1, rskr. 1946:1; prop. 1947:1 Första huvud- titeln, statsutskottets bet. 1947:1, rskr. 1947:1; prop. 1948:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1948:1, rskr. 1948:1; prop. 1949:1 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1949:1, rskr. 1949:15; prop. 1950:1 Första huvud- titeln, statsutskottets bet. 1950:1, rskr. 1946:1 bilaga Första huvudtiteln s. 4. 1946:1 bilaga Första huvudtiteln s. 10. 1682 Se t.ex. prop. 1947:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 5-6 och 8, prop. 1948:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 3 och 5 jämförd med rskr. 1947:56, prop. 1950:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 4, prop. 1951:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 4, prop. 1952:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 8, prop. 1958A:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 3, prop. 1967:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 1, prop. 1980/81:100 bilaga Kungl. hov- och slottsstaterna s. 8. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Även om Husgerådskammarens personal hörde till hovstaten skulle pensions- förmånerna hanteras på samma sätt som för slottsstatens anställda.1683 Förändringar skedde när hertigen av avled , varvid hans anslag föll bort. Hertigen av hade i egenskap av kronprinsen (VI) äldste son åt- njutit avkastningen från prinsessan , ca , men när hertigin- nan av blev änka behövde hon få ett eget anslag, som bestämdes till . Detta var beräknat utifrån att hon och hennes barn skulle bo kvar på slott.1684 När hade tillträtt som konung gjordes förändringar av anslaget till ko- nungens hovhållning.1685 Detta anslag hade varit oförändrat 800 000 sedan till- träde och hade gällt under början av regeringstid. Tilläggsanslag om hade regelmässigt beviljats förutom då det på konungens initiativ sattes ned till ett lägre belopp. ”Med hänsyn till reduceringen av penningvärdet under angivna tidsperiod torde det vara uppenbart, att anslagen icke varit tillräckliga för det avsedda ändamålet, i synnerhet som en stor del av de från anslagen täckta utgifterna avse avlöningar och pensioner. Frågan om förändring av anslagen har emellertid ansetts icke böra upptagas förrän i samband med ett inträffat tronskifte.”1686 föreslog att hovhållningsanslaget skulle bestämmas till och inkludera inte bara det tidigare förstärkningsanslaget utan även anslaget till utfodring. Hovstallsanslaget hade varit oförändrat och täckte endast en mindre del av kostnaderna för konungens bilhållning och hållande av stall. I övrigt hade utgifterna täckts ur hovhållningsanslaget. Å andra sidan skulle kronprinsanslaget bortfalla, och herti- ginnans av anslag skulle vara oförändrat. Hertigen av hade fått del av kronprinsens anslag, men föreslog att han skulle få ett eget anslag. Detta berodde på att ”representationsplikter i stor utsträckning motsvarande dem, som intill tronskiftet fullgjorts av Hans Maj:t Konungen under hans kronprinstid, numera måste anses åvila Hans Kungl. Höghet Hertigen av ”.1687 Departementschefen förut- satte ”att förevarande anslag skall utgå under Hans Kungl. Höghet Kronprinsens omyndig- hetstid”;1688 det var alltså fråga om en övergångslösning som orsakats av hertigens av Väster- botten tidiga bortgång. Det kan noteras att bröder prins och prins (hertigen av respektive ) hade haft egna anslag, medan bror prins (hertigen av ) inte hade det. arrenderade gods (se nedan avsnitt 6.7.3. 1953:215 s. 39-40, statsutskottets bet. 1953:135, rskr. Se angående pensionering av husgerådskammarens personal prop. 1962:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 2. Se beträffande att hovanställda jämställts med, men inte ansetts vara, statsanställda i senare regleringar av pensionsfrågor , De kungl. hovstaternas ställning, Promemoria, , , s. 3-4. 1947:80, statsutskottets bet. 1947:115, rskr. 1951:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1951:1, rskr. 1951:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 1. 1951:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 3. 1951:1 bilaga 3 Första huvudtiteln s. 3. Finansieringen av statschefens, kungahusets och hovets verksamhet samt den kungl. dispositionsrätten till statlig egendom Dessa principer för anslaget under första huvudtiteln kom sedan att gälla under regeringstid, dock med successiv uppräkning av anslagen på grund av försämringen av penningvärdet, höjda lönenivåer för statsanställda med motsva- rande uppgifter, och tillkommande kostnader för arbetsgivaravgifter, grupplivförsäkring m.m.1689 Ett extra anslag beviljades för begravningskostnader.1690 När hertigen av avled kom samma anslag som förut att utbetalas till hans änka till dess att hon avled . Några mindre justeringar gjordes , då slottsstatens anslag minskades med lönen till en slottsintendent varvid motsvarande befattning i stället togs upp under anslag, samt , då rationaliseringar i form av bl.a. moderna oljeeldningsanläggningar inneburit lägre anslagsbehov för uppvärmning av slotten. Sådana befattningshavare vid slottsförvaltningarna som bebodde lägenheter som hörde till slotten hade erlagt hyra genom löneavdrag, men ändrades detta så att tjäns- tebostäder skulle hanteras på motsvarande sätt som inom statsförvaltningen i allmänhet, det vill säga genom att de berörda personerna skulle erlägga hyra till slottsbyggnadernas delfond av den allmänna fastighetsfonden. förekom motioner om att hovstatsanslaget skulle underställas kon- trollmöjligheter och därav följande revisionsbestämmelser, samt att en rationaliserings- och besparingsplan borde tas fram avseende hovhållningen, bl.a. mot bakgrund av den löpande utbetalningen av Guadelouperäntan. Dessa motioner avfärdade statsutskottet utan närmare motivering.1691 Liknande motioner förekom . Bl.a. begärde motionärerna att hovstats- anslagen skulle delas upp på arvoden och representationskostnader. Representationskostna- derna borde omfattas av revision, medan de olika kungligheterna skulle få personliga arvoden att fritt förfoga över. inhämtade statsutskottet yttranden från Riksräken- skapsverket och . ansåg att en uppdelning på arvo- den och representationskostnader inte var motiverad, skulle stöta på vissa praktiska svårig- 1952:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1952:1, rskr. 1952:1; prop. 1952:2 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1952:14, rskr. 1952:20; prop. 1953:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, stats- utskottets bet. 1953:1, rskr. 1953:1; prop. 1954:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1954:1, rskr. 1954:1; prop. 1955:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1955:1, rskr. 1955:1; prop. 1956:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1956:1, rskr. 1956:1; prop. 1957:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsut- skottets bet. 1957:1, rskr. 1957:1; prop. 1958A:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, jfr även mot. 1958A:AK310, stats- utskottets bet. 1958A:1, rskr. 1958A:1; prop. 1958B:1 (hertiginnan av avlidit; anledningen till att hölls var ett extra andrakammarval det året), statsutskottets bet. 1958B:1; prop. 1959:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1959:1, rskr. 1959:1; prop. 1960:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1960:1, rskr. 1960:1; prop. 1961:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1961:1, rskr. 1961:1; prop. 1962:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1962:1, rskr. 1962:1; prop. 1963:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1963:1, rskr. 1963:1; prop. 1964:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1964:1, rskr. 1964:1; prop. 1965:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1965:1, rskr. 1965:1; prop. 1966:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1966:1, rskr. 1966:1; prop. 1967:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1967:1, rskr. 1967:1; prop. 1968:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1968:1, rskr. 1968:1; prop. 1969:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1969:1, rskr. 1969:1; prop. 1970:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, statsutskottets bet. 1970:1, rskr. 1970:1; prop. 1971:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, bet. 1971:FiU3, rskr. 1971:37, jfr mot. 1971:170 om kungahusets skattskyldighet, bet. 1971:SkU44; prop. 1972:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, bet. 1972:FiU4, rskr. 1972:47; prop. 1973:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, bet. 1973:FiU6, rskr. 1973:55; prop. 1974:1 bilaga 3 Första huvudtiteln, bet. 1974:FiU7, rskr.