sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Myndigheten för delaktighet fick ett regeringsupp- drag att kartlägga deltagande och delaktighet i mellanvalsdemokratin för personer med psykisk funktionsnedsättning samt beskriva de faktorer som påverkar delaktigheten. Resultatet, som presenterades i rapporten hos personer med psykisk funk- tionsnedsättning, visade att ojämlika levnadsvillkor innebär sämre grundläggande förutsättningar för demokratisk delaktighet inom gruppen personer med psykisk funktionsnedsättning. Vidare visade resultatet att det finns ett antal hinder, både på samhällsnivå och individuell nivå, som utestänger gruppen från mellanvalsdemokra- tins arenor22. Rapporten presenterar ett antal förslag till fortsatt utveckling. Gäll- ande frågan om tillgänglighet för personer med psykiska funktions- nedsättningar framhålls särskilt vikten av att samhällsinformation måste finnas i format som är tillgängliga och lätta att förstå, att kognitiva hinder tas bort samt att utveckla nya mötesformer eller arenor för delaktighet. Kognitiv tillgänglighet handlar, enligt rap- porten, om sådant som vikten av struktur och förmågan att kunna orientera sig och rum. Kunskapen om vad som utgör kognitiva hinder är generellt låg23. 15–16. 22Myndigheten för delaktighet, rapport delaktighet hos personer med psykisk funktionsnedsättning, sammanfattningen, s. 5. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt 7.4.3Informationsrapport (2019) från Europeiska unionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till I samband med valet till 2019 publicerade Euro- peiska ekonomiska och sociala kommittén inom den Europeiska unionen, EESK, informationsrapporten för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till . Rapporten presenterar den aktuella situationen gällande rätten för EU-medborgare med funktionsnedsättning att rösta vid EU-val, både vad gäller det rättsliga perspektivet för EU och inom de olika medlemsstaterna liksom beskrivningar hur det ser ut i praktiken. Rapporten visar på konkreta hinder och presenterar exempel på god praxis främst inom områden som är relevanta för alla länder, t.ex. tillgången till information , hur röst- ning anordnas i allmänna lokaler, valsedlar och dess tillgänglighet24. De rekommendationer som ges i rapporten innefattar bland annat: •Att undanröja rättsliga hinder för personer med funktionsned- sättning att kunna delta i val25, •att utarbeta detaljerade principer som ska gälla överallt om hur röstningen ska organiseras, t.ex. flödet i lokalerna, valskärmarnas storlek och placering, tillhandahållandet av valsedlar och lokalens parkeringsarrangemang, •att arrangera lokalernas tillgänglighet utifrån hela röstningsproces- sen, dvs. hur väljarna ska komma in i lokalen, hur man rör sig genom lokalen, vilka moment som ingår, i vilken ordning mo- menten sker och hur väljaren tar sig ut från lokalen, •vikten av tillgänglig information, t.ex. på röstkortet, i val- och röstningslokaler och på andra sätt, •vikten av att i förväg kunna få information om lokalernas till- gänglighet, t.ex. genom att använda en telefontjänst, •att information och valskärmar i större utsträckning anpassas i höjdled, 24Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, informationsrapporten för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till , s. 3. 25Detta gäller särskilt personer med intellektuell funktionsnedsättning, som i vissa medlems- stater är fråntagna sin rättskapacitet och därmed sin rösträtt. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt •att se till möjligheterna för väljare med funktionsnedsättning att i förväg kunna välja vallokal i sitt bostadsområde utifrån nivån av tillgänglighet i lokalen, •se till möjligheterna att erbjuda teckenspråkstolk via en internet- tjänst för information i val- och röstningslokaler, och •valsedlarnas teckenstorlek och format, liksom hur valsedeln an- vänds för att avge en röst, eftersom detta spelar roll för hur enkelt det är för väljare med funktionsnedsättning att kunna rösta utan hjälp. omnämns som gott exempel gällande tillhandahållandet av tillgänglig information om röstning och röstningspaketet med punkt- skriftsmaterial för personer med synnedsättning, men som särskilj- ande från övriga länder gällande svårigheter som det svenska val- sedelssystemet för med sig för personer med funktionsnedsättning. anges som det land som har det mest komplicerade systemet för valsedlar i unionen26. 7.4.4Statistiska centralbyråns analys av valdeltagandet vid det allmänna valet Efter de allmänna valen 2018 genomförde , , en analys av valdeltagandet27. Analysen visar ett ökat valdel- tagande (87,i riksdagsvalet), men visar att andelen röstande varierar mellan olika grupper i befolk- ningen. Gällande valdeltagandet bland personer med funktionsnedsättning görs följande analys. Valdeltagande för personer med funktionsnedsättning är lägre än i öv- riga befolkningen med en skillnad på . Det är främst personer med synsvårigheter, nedsatt rörelseförmåga, svåra besvär av oro, ångest och ängslan, stora problem på grund av dyslexi/dyskalkyli, neuro- psykiatrisk diagnos samt i hög grad nedsatt aktivitetsförmåga som i lägre grad röstar än personer utan dessa nedsättningar eller besvär. Däremot kan (SCB, red. inte konstatera någon skillnad i valdeltagande 26Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, informationsrapporten för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till , s. 24–25. 27SCB, Analys av valdeltagande vid de allmänna valen 2018, webbversionen (statistiknyhet ). Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt mellan personer med nedsatt hörsel eller svåra besvär av allergi och astma jämfört med personer utan dessa nedsättningar eller besvär. 7.4.5Betänkandet av män och förvaltare – en översyn Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn över reglerna om gode män och förvaltare. överlämnade sitt betänkande män och förvaltare – en översyn (SOU 2021:36). Förvaltarskap anord- nas främst för vuxna med utvecklingsstörning, personer med ålders- betingade psykiska störningar och personer som lider av vissa psykiska störningar. Även allvarligt drogmissbruk kan ge anledning att an- ordna förvaltarskap. föreslår i sitt betänkande, bland annat, att den nuvarande regleringen i (1949:381), FB, för- stärks med en bestämmelse om att ställföreträdare ska beakta huvud- mannens vilja eller förmodade inställning när uppdraget utförs28. Vidare föreslås att det ska införas en lagstadgad skyldighet för överförmyn- daren att före förordnandet informera den tilltänkta ställföreträd- aren om vad uppdraget förväntas innebära och att det införs obliga- torisk förstärkt utbildning29. 7.4.6Betänkandet av demokratiutredning Låt fler forma framtiden! demokratiutrednings betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) redogörs, bland annat, för delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning. Där redovisas valdeltagan- det för personer med funktionsnedsättning års allmänna val och valet till , liksom möjliga or- saker till det lägre valdeltagandet. Valdeltagandet vid val för personer med funktionsnedsättning, som analyserats av SCB, visar samma resultat som motsvarande analys av val (se avsnitt 7.4.4 ovan). Betänkandet konstaterar att det finns begränsad forskning 28Ställföreträdarutredningens betänkande SOU 2021:36 män och förvaltare – en översyn, s. 26. 29Ställföreträdarutredningens betänkande SOU 2021:36 män och förvaltare – en översyn, s. 31–32. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt om orsakerna till det lägre valdeltagandet för personer med funk- tionsnedsättning, men pekar på att den forskning som finns anger faktorer såsom att gruppen i högre utsträckning är ensamstående, har en lägre utbildningsnivå och lägre inkomster, liksom att det finns institutionella faktorer som påverkar valdeltagandet. Med institutio- nella faktorer avses, t.ex., tillgänglighetsnivån på det material som används i politiska kampanjer och bristande tillgänglighet på röst- mottagningsställen. Den enskildes beslut, skriver utredningen i be- tänkandet, påverkas både av tillgängligheten till valrörelsen innan röstningen och utformningen av röstningen30. I utredningens samråd med företrädare för funktionshinderrörel- sen och Myndigheten för delaktighet framfördes bland annat följande brister med röstningssystemet31. •Personer med nedsatt syn kan inte personrösta med bibehållen valhemlighet, •personer med funktionsnedsättning kan inte alltid vara säkra på att de röstat på det de avsåg, och •avsaknad av tekniska hjälpmedel, såsom t.ex. förstoringsapparater och möjligheten att rösta digitalt. Utredningen föreslog, bland annat, att demokratisk delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning bör utgöra ett eget mål i den kommande funktionshinderstrategin, och att insatser bör genomföras för att öka valdeltagandet i gruppen32. På ett över- gripande plan föreslog utredningen ett nytt mål för demokratipoli- tiken och att en maktutredning tillsätts för att sammanställa kunskap om hur maktförhållanden i det svenska samhället har förändrats sedan millenniumskiftet och för att analysera hur pågående samhällsför- ändringar kan påverka maktförhållanden . antog ett nytt mål och ny inriktning för funktionshinder- politiken (se avsnitt 7.3). demokratiutredning Låt fler forma framtiden! Del A, s. 590. demokratiutredning Låt fler forma framtiden! Del A, s. 603–604. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt 7.4.7Rapport från Funktionsrätt om efterlevandet av Artikel 29 i Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Funktionsrätt är en samarbetsorganisation som består av 46 typer av funktionsnedsättningar. Organisationen samordnade arbetet med att granska hur lever upp till FN:s konvention om rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning. Resultatet presenterades i rapporten för rättigheter? – rapport om hur lever upp till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 201933. Gällande kon- ventionens Artikel 29, som avser deltagande i det politiska och offent- liga livet, anger rapporten bland annat följande34. Det föreligger fortfarande stora hinder i form av bristande tillgänglig- het, både för väljaren och för den som vill engagera sig politiskt. Trots ändring av lagstiftningen 2014 då dispensen att använda sig av otillgäng- liga lokaler upphörde, använder sig många kommuner fortfarande av undermåliga vallokaler. Ofta saknas valinformation i tillgängliga format, till exempel valsedlar i punktskrift. Valhemligheten fungerar inte till- fredställande (…). Antalet personer med funktionsnedsättning som kandiderar till eller innehar offentliga ämbeten är fortfarande låg. Rapporten presenterade följande förslag till förbättringar gällande efterlevnaden av Artikel 2935. •Säkerställ information till väljare med funktionsnedsättning genom att erbjuda valinformation i tillgängliga format, villkora parti- stödet med tillgänglighetskrav för valkampanjer och information, säkra anpassningar och stöd vid vallokaler samt ställ krav på public service och övriga medier att tillgängliggöra sina kanaler och dess innehåll även för personer med funktionsnedsättningar. Utveckla också de mekanismer som inrättas för att underlätta stödet till väljare i nära samråd med organisationer för personer med funktionsnedsättning, så att behoven blir tillgodosedda. 33https:///wp-content/uploads/2020/11/respekt-for-rattigheter- rapport-1.pdf. 34Respekt för rättigheter? – rapport om hur lever upp till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2019, s. 75. 35Respekt för rättigheter? – rapport om hur lever upp till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2019, s. 76. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt •Utse lämplig myndighet för tillsyn med sanktionsmöjligheter och vite om den kommunala valnämnden inte använder tillgäng- liga lokaler vid val, inte säkerställer stödet vid vallokaler eller om röstmottagare vid vallokalerna inte är utbildade för att hjälpa väljarna. •Säkerställ tillgängligheten och stödformer, som personliga assi- stenter och tolkar, för de personer med funktionsnedsättning som vill engagera sig politiskt eller väljs till ett offentligt förtroende- uppdrag. •Förverkliga förslaget års Demokratiutredning om att genomföra en maktutredning med särskilt uppdrag att belysa och lägga förslag, med fokus på delaktigheten för personer med funk- tionsnedsättning. •Formulera nationellt mål för demokratisk delaktighet och inflyt- ande för personer med funktionsnedsättning. •Arbeta i aktiv dialog med funktionshinderrörelsen och utveckla modeller för att angripa negativa effekter, diskriminering och ute- stängning som orsakas av maktordningar, bland annat utifrån funk- tionsnedsättning. 7.5Vilka väljargrupper har svårighet att utnyttja sin rösträtt? Enligt direktiven är det en given utgångspunkt att alla väljare, dvs. även de som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder har svårt att utnyttja sin rösträtt ska ges så jämbördiga förutsätt- ningar som möjligt att utnyttja den rätten. Direktiven anger vidare att en möjlig åtgärd kan vara att förtydliga och bredda målgruppen som har rätt att använda ambulerande röstmottagare, en annan kan vara att förbättra informationsinsatserna till olika grupper. En förutsättning för att kunna föreslå åtgärder som ytterligare kan förbättra likvärdigheten och tillgängligheten för alla väljargrup- per är att undersöka vilka svårigheter som olika grupper kan ha att i dagens system kunna utnyttja sin rösträtt. Utredningen har, förutom tagit del av publicerade rapporter (se avsnitt 7.4), bjudit in Funk- tionsrätt och dess medlemsförbund samt fyra ytterligare Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt förbund36 till en dialog om vilka åtgärder som kan vidtas för att ytterligare förbättra likvärdigheten och tillgängligheten i röstnings- förfarandet. Utredningen har vidare kontaktat om vilka synpunkter de får in från organisationer eller företrädare för olika grupper av väljare gällande svårigheter att utnyttja sin rösträtt och ta del av olika typer av information. 7.5.1Inkomna synpunkter från organisationer som företräder olika typer av funktionsnedsättning Funktionsrätt är en samarbetsorganisation för 46 typer av funktionsnedsättningar, som tillsammans repre- senterar cirka 400 000 medlemmar. Funktionsrätt har för- medlat utredningens inbjudan till dialog om vilka svårigheter som kan föreligga vid röstning och vilka åtgärder som föreslås för att komma till rätta med svårigheterna. Fyra ytterligare förbund, som inte är medlemmar i , har också bjudits in. Inbjudan skickades ut , och en påminnelse . Svar har inkommit från sex förbund samt från Funktionsrätt . En sammanställning av svaren återfinns i bilaga 5. Sammanfattningsvis kan det konstateras att många av de svårig- heter som påtalats i olika rapporter gällande, t.ex. tillgängligheten till lokaler, möblemangens utformning, tillgängliga format på valinfor- mation, utformningen av och tillgängligheten till valsedlar, bevar- andet av valhemligheten och en samlad tillgänglighetsanpassning av hela röstningsprocessen (ta del av valinformation, ta sig till och in i en lokal, att kunna rösta och sedan ta sig ut) beskrivs som brister också i förbundens svar till utredningen. Svårigheter med tillgäng- ligheten till lokaler och information, liksom svårigheter förknippade med hur rösten görs i ordning utgör de vanligast angivna bristerna. Men även andra brister och svårigheter beskrivs. Flera förbund pekar på att den demokratiska delaktigheten inte bara handlar om själva röstningstillfället utan också innefattar möjligheten att kunna ta del av partiinformation och debatter innan val, liksom möjligheten att kunna ta uppdrag som förtroendevald eller röstmottagare. Frågan om anpassningar i lokalerna inför en eventuell utrymning tas också 36Unga rörelsehindrade, Förbundet (), () och organisationen , handlingskraft, rörelsefrihet (DHR). Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt upp som en brist som – om den inte åtgärdas – kan få ödesdigra konsekvenser. Det har även framförts brister som ligger utanför valadministra- tionen och valförfattningarnas ansvarsområden, men som på olika sätt påverkar möjligheten för vissa väljargrupper att kunna använda sin rösträtt. Det kan, t.ex., gälla rätten till tolkhjälp och ledsagning, men också behoven av rehabiliteringsinsatser för att bryta ett digitalt utanförskap. Förbunden ombads att skicka in förslag på åtgärder för att för- bättra möjligheterna att kunna utnyttja sin rösträtt. Vikten av infor- mation i samband med röstkortet om hur man kan rösta och vart man kan vända sig som funktionsnedsatt har påtalats av flera, liksom behovet av tydligare och riktad information om hur röstningen går till och möjligheterna att kunna rösta genom ambulerande röstmot- tagare eller bud. Det efterfrågas även tydligare skyltning som är nedbruten i mindre delar inne i lokalerna för att underlätta förståel- sen för hur röstningen går till och i vilken ordning de olika momenten ska göras. Vikten av utbildning för röstmottagarna om funktions- nedsattas behov och hur de på bästa sätt kan hjälpa till finns också bland förslagen till förbättringar, liksom att lokalerna behöver vara storleksanpassade till den hjälp som behöver kunna ges på plats till personer med olika funktionsnedsättningar. Vidare påpekas att det finns grupper som inte är en del av det digitala samhället och därför behöver information från ”icke-digitala” kanaler. Statistik om personer med funktionsnedsättning Myndigheten för delaktighet, MFD, presenterar på sin webbplats information och statistik om funktionsnedsättning37. Där framgår att antalet personer med funktionsnedsättning inte exakt går att fast- ställa och att det saknas register över det totala antalet personer med funktionsnedsättning i . Den statistik som finns har sitt ur- sprung i olika typer av undersökningar. 37https:///resultat-och- uppfoljning/kunskapsunderlag/funktionshinderspolitikens-utveckling/statistik-om- personer-med-funktionsnedsattning/. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt Enligt de svenska urvalsundersökningar38 som innehållit frågor om funktionsnedsättning har andelen personer som uppgett en funk- tionsnedsättning varierat från till . Variationen beror på frågeställningens formulering, hur olika grupper definieras och hur undersökningen genomförts. Frågan ”Har du en funktionsnedsättning?” ger t.ex. en lägre andel jakande svar än om det finns flera frågor som tillsammans kan visa på en funktionsnedsätt- ning, t.ex. långvarig sjukdom, nedsatt syn-, hörsel- eller rörelseför- måga eller svårigheter att minnas. Personer som tillhör en eller flera av dessa grupper definieras då som att de har en funktionsnedsätt- ning. Ett annat sätt att definiera antalet personer med funktions- nedsättning är att använda register som är kopplade till olika stöd och insatser. Detta sätt att hämta in statistik ger dock ett betydligt snävare resultat än vid användningen av urvalsundersökningar39. Funktionsrätt ger en liknande beskrivning kring antalet personer med funktionsnedsättning, dvs. att antalet kan uppskattats på olika sätt beroende på hur benämningen ”funktionsnedsättning” definieras och i vilken utsträckning den påverkar den dagliga livs- föringen. Som exempel nämns att en stor del av befolkningen lider av kroniska sjukdomar såsom diabetes, hjärt- och lungsjukdomar, astma och allergi m.m., men att dessa människor inte nödvändigtvis upplever att de har en funktionsnedsättning som påverkar dem nämn- värt. Det finns, enligt organisationen, en varierad grad av funktions- förmåga hos oss alla (fysisk, psykisk, mental eller kognitiv funk- tionsförmåga), men det är först när någon funktionsförmåga är så pass nedsatt att den skapar hinder i livet, som det blir möjligt att ringa in vilka som kan definieras in i gruppen funktionsnedsatta. Funktionsrätt anger i en informell uppskattning att ungefär en av fem personer lever med en funktionsnedsättning som påverkar den dagliga livsföringen och att det är vanligare med stigande ålder. 38Statistiska centralbyråns (SCB) undersökningar om levnadsförhållanden, Folkhälsomyndig- hetens folkhälsoenkät, SCB:s tilläggsunderökning till arbetskraftsundersökningen. 3962 000 vuxna personer erhöll handikappersättning för och drygt 70 000 per- soner fick stöd eller service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt 7.5.2Väljargrupper med svårigheter identifierade av Gällande övriga grupper som kan ha svårighet att använda sin röst- rätt anger i sin rapport från valen 2018 att det finns grupper av väljare som inte får rösta genom bud och där andra former av röstning inte är lämpliga eller praktiskt möjliga. Det kan, t.ex., röra personer som är placerade i polisarrest eller på ett så kallat SiS-hem40 eller annan sådan vårdinrättning som begränsar den enskildes möjligheter att rösta i röstningslokal41. På en fråga från utredningen till om det finns väljargrupper som är i behov av särskilt stöd och där det kan vara svårt att nå ut med information omnämns personer på olika boen- den, t.ex. gruppboenden och tvångsomhändertagna, personer med skyddade personuppgifter, hemlösa och personer med kognitiva be- svär. Personer som är tvångsomhändertagna utanför Kriminalvårdens regi har inte möjlighet att rösta genom bud eller ambulerande röstmottagare. Personer som saknar boende kan sakna id-handling och behöver hitta någon som har en id-handling och som kan gå i god för honom eller henne. Flera av dessa grupper får inte sitt röstkort och behöver en dubblett, dels för att få information om bl.a. vallokal, dels för att kunna förtidsrösta. För personer med kognitiva besvär har det lämnats in synpunkter om utmaningar med att kunna orientera sig i vad som ska göras först och i vilken ordning och hur detta skulle kunna avhjälpas. Myndigheten tar även emot synpunkter från ner med funktionsnedsättning om upplevda svårigheter, t.ex. svårig- heter för rullstolsburna att nå valsedlarna och att valskärmarna inte alltid är anpassade i höjdled. Valsedlarnas färger anses svåra att sär- skilja och är inte tillgänglighetsanpassade. Många behöver hjälp med valsedlarna, och röstmottagarna behöver mer utbildning kring hur hjälpen bör gå till. Gällande personer med språk och/eller lässvårig- heter handlar det dels om personer som är uppvuxna i som har svårt att läsa och skriva, dels personer som är nya i och som behöver förstå hur röstningen går till. 41Valmyndighetens rapport från valen 2018, s. 28–29. Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt 7.5.3Målgruppen för ambulerande röstmottagare Sjuka, gamla och personer med funktionsnedsättning För väljargrupper som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte kan ta sig till ett röstmottagningsställe finns en möj- lighet att rösta genom att lämna sina valsedlar till bud eller ambu- lerande röstmottagare. Möjligheten att rösta genom bud har funnits och var ursprungligen reserverad för äkta makar. har kretsen bud utvidgats så att den har omfattat vissa närmare släktingar och vårdare, lantbrevbärare och anställda vid häkten och kriminalvårds- anstalter42. Budröstningsförfarandet är kringgärdat av särskilda krav för att trygga genomförandet av fria och hemliga val. Är de före- skrivna kraven inte uppfyllda får rösten inte tas emot och alltså inte heller räknas. Att medverka vid budröstning när förutsättningarna enligt vallagen inte är uppfyllda är också straffsanktionerat genom 17 kap. 8 § om otillbörligt verkande vid röstning. Möjligheten att rösta genom ambulerande röstmottagare infördes och tillämpades vid val43. Ambulerande röstmottagning betyder att röstmottagare kommer till väljarens hem eller annan plats där väljaren är för att ta emot väljarens röster.