sou · H9B395 · 2021-12-10 00:00:00 — Vilket pris uppskattar du är rimligt att ta gentemot kund för respektive besökstjänst? Källa: LRF:s dryckesproducentundersökning . I LRF:s dryckesproducentundersökning har de svarande fått ange hur stort besöksantal de har haft . För samtliga kategorier av producenter (öl, cider, vin och sprit) har det genomsnittliga besöksantalet ökat . Producenterna av öl och sprit uppgav en fortsatt ökning medan producenter av cider och vin hade ett, i genomsnitt, lägre besöksantal jämfört med . Det finns väldigt stora variationer i svaren avseende besöksantal vilket gör att medelvärden för besöksantalet, per dryckesproducent och år, riskerar att bli missvisande då ett par extremvärden påverkar genomsnittet i väldigt hög utsträckning. För att få en mer rättvisande bild av det genomsnittliga besöksantalet har låtit Ipsos, som genomfört undersökningen, ta bort extremvärdena avseende angivna besöksantal . Det get ett korrigerat medelvärde avseende besöksantal på 1 825 för ciderproducenter, 387 för bryggerierna, 837 för vingårdarna och 604 hos destillerierna för . 15 (17) ANALYS AV DEN SVENSKA Branschens intresse för gårdsförsäljning Detta avsnitt baseras på LRF:s undersökning 2020 och på intervjuer som genomfört med olika branschrepresentanter –juni 2021.83 Enligt LRF och företrädare för producenter av dryckeskategorierna öl, vin, cider och sprit finns ett stort intresse för att bedriva gårdsförsäljning. Företrädare från branschen bedömer generellt att steget till försäljningen inte behöver vara särskilt stort för de som redan erbjuder upplevelsetjänster. Besöksnäringen lyfts som en stark drivkraft för viljan att starta gårdsförsäljning. Även produktutveckling nämns som en potentiell möjlighet till följd av gårdsförsäljning, då producenter skulle ges ökade möjligheter att testa nya produkter i mindre uppsättningar och vara mindre beroende av tidpunkterna för Systembolagets lanseringsplaner. Möjligheten att kunna sälja sina produkter väntas enligt branschrepresentanter kunna öka värdet för den totala upplevelsen – att till exempel efter en dryckesprovning eller en rundtur i produktions- eller odlingsstället kunna sälja ett par flaskor av drycken. I LRF:s undersökning uppger drygt hälften av de svarande att de tror att gårdsförsäljning skulle ha en oförändrad, eller marginell, effekt på försäljningen via Systembolaget (en fjärdedel tror att gårdsförsäljning skulle bidra till ökad försäljning via Systembolaget). Av de svarande uppger vidare att antalet heltidstjänster i företaget skulle öka som en följd av införande av gårdsförsäljning. I genomsnitt uppskattar företagen att antalet heltidstjänster skulle öka med 2,17 tjänster per företag. Huruvida lönsamheten skulle öka till följd av gårdsförsäljning råder det delade meningar om men branschföreträdare tror att gårdsförsäljning skulle kunna locka fler besökare. Representanterna för vin- och ölproducenter menade att antalet besökare skulle kunna dubbleras. Även möjligheten att skapa intresse för andra kringliggande aktörer (exempelvis restauranger och odlingsträdgårdar) och därmed skapa fler arbetstillfällen lyfts hos representanterna. Systembolaget antas fortsatt vara en mycket viktig distributör, då det är via Systembolaget som det fortsatt kommer finnas möjlighet att få volym i försäljningen. Även om intresset för gårdsförsäljning generellt är stort, finns det fortsatt producenter som inte är intresserade av att bedriva egen försäljning. 83LRF:s undersökning skickades ut som webenkät till ciderproducenter, ölbryggare, vinproducenter och destillatörer. 188dryckesproducenter kontaktades och 95 av dem deltog (dvs. Intervjuer gjordes med , representant för Föreningen , , representant för Producenter av Alkoholdrycker (SPAA) och vd för , , sälj- och marknadsdirektör på musteri (medlemsföretag i ) och , representant för Föreningen och vd för 16 (17) ANALYS AV DEN SVENSKA Skulle ni starta s.k. gårdsförsäljning (dvs. försäljning direkt till konsument) om det blev tillåtet att sälja alkoholhaltiga drycker via den kanalen? Källa: LRF undersökning 2020 *Avser producenter från oberoende småbryggerier 17 (17) ANALYS AV DEN SVENSKA Uppskattningar av folkhälsokonsekvenser vid införande av gårdsförsäljning enligt utredningens förslag. uppskattar att införande av gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker kommer att leda till en förhållandevis liten ökning av totalkonsumtionen av alkohol (per invånare ) och att konsekvenserna för folkhälsan blir relativt små. antar att dryckesbranschen kommer att fortsätta växa och att intresset för att bedriva gårdsförsäljning kommer att vara högt bland dryckesproducenterna. Vidare antas att antalet besökare i genomsnitt per ”gård” kommer att öka vid ett införande av gårdsförsäljning. Sammantaget uppskattas att anskaffningen av alkohol via gårdsförsäljning kommer att uppgå till ca ren alkohol per invånare (eller äldre) . Det utgör av den totala alkoholanskaffningen per invånare () . bedömer inte att försäljningen som sker via ”gårdar” kommer att adderas fullt ut till den alkoholanskaffning som sker via andra källor utan att det kommer ske en viss substitution. Utifrån en forskningsstudie som analyserat sambandet mellan alkoholkonsumtion och skadeverkningar har uppskattat vilka konsekvenser, i termer av tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser, gårdsförsäljning väntas leda till.1 Utan gårdsförsäljning hade, enligt samma beräkningsmodell, antalet alkoholorsakade dödsfall uppgått till ca 2 540 och antalet alkoholorsakade sjukhusvistelser till ca 65 130.2 uppskattar att gårdsförsäljning, enligt utredningens huvudsakliga förslag, kommer leda till ytterligare ca 6–7 alkoholorsakade dödsfall och ytterligare ca 155–188 alkoholorsakade sjukhusvistelser . Procentuellt sett innebär det en ökning av alkoholorsakade dödsfall och sjukhusvistelser med mellan (beroende på antagande om substitution). gör bedömningen att konsekvenserna för folkhälsan vid ett införande av förslaget därmed väntas bli relativt små även om det i absoluta tal rör sig om ca 6–7 dödsfall och ca 155–188 tillkommande sjukhusvistelser. Observera att dessa uppgifter är uppskattningar som bygger på olika antaganden om framtiden. Siffrorna ska därför tolkas med försiktighet. Avseende konsekvenser för barn och unga kan ett införande av gårdsförsäljning, enligt utredningens huvudsakliga förslag, leda till att fler dryckesproducenter etablerar sig i städer där besöksantalet potentiellt är stort och växande och där den största andelen barn bor. Eftersom gårdsförsäljning endast får ske i samband med en upplevelsetjänst kommer utbudet av dessa tjänster att öka. Oavsett om besökarna väljer att köpa dryck eller inte antas besökstjänsten i sig ha som mål att väcka intresse för drycken som produceras. Detta kan leda till ett utökat intresse 1Stockwell et al. 2017,”What would be the public health impact of privatising the Swedish government alcohol monopoly?” 1 (20) för alkoholhaltiga drycker vilket på riskerar att medföra indirekta negativa konsekvenser för barn och unga. har av (2020:15) fått i uppdrag att utreda eventuella folkhälsokonsekvenser vid införande av gårdsförsäljning enligt utredningens förslag. Utredningen har presenterat ett huvudsakligt förslag samt ett alternativt förslag. ska uppskatta konsekvenserna av båda förslagen. I uppdraget ingår även att uppskatta den totala mängden alkoholdrycker som kommer att säljas genom gårdsförsäljning vid de två förslagen. Utredningens huvudsakliga förslag på utformning av gårdsförsäljning Följande villkor ska enligt utredningens huvudsakliga förslag vara gällande för att gårdsförsäljning ska få bedrivas: –Dryckerna som säljs är egentillverkade. –Vid gårdsförsäljning får försäljning endast ske i samband med ett studiebesök, föreläsning eller något annat liknande kunskapshöjande arrangemang med anknytning till den aktuella alkoholdrycken som erbjuds allmänheten mot betalning. –Endast fysisk försäljning är tillåten (ej e-handel eller annan distansförsäljning). –Vid gårdsförsäljning får försäljningen till varje enskild person vid samma besökstillfälle inte överstiga spritdryck, vin eller andra jästa drycker eller starköl. –Om inte kommunen beslutar annat, får gårdsförsäljning inte bedrivas tidigare än och inte pågå längre än . –Priset för alkoholdrycker som säljs genom gårdsförsäljning får inte sättas lägre än tillverkningskostnaden med tillägg för gällande skatter med ett skäligt påslag. Priset på det upplevelsearrangemang som ska tillhandahållas i samband med gårdsförsäljning får inte sättas lägre än självkostnaden med ett skäligt påslag. –Motsvarande lämplighets- och kunskapskrav mm. som för serveringstillstånd ska gälla för gårdsförsäljningstillstånd. –Den karaktärsgivande delen av tillverkningen som inte utgör blandning, spädning, filtrering eller liknande behandling av enklare art sker på tillverkningsstället. –Gårdsförsäljning får också bedrivas av den som yrkesmässigt odlar druvor som används vid vintillverkning under förutsättning att vinet som säljs har tillverkats av druvor uteslutande från de egna odlingarna och odlaren har godkänts som upplagshavare för sådana varor enligt 9 § lagen om alkoholskatt. 2 (20) Utredningens alternativa förslag innebär – utöver ovan – att huvuddelen av råvarorna som ger alkoholdrycken dess karaktär ska ha producerats på gården. redogör kortfattat för konsekvenserna för folkhälsan vid ett eventuellt införande av det ”alternativa förslaget”. uppfattar att de stora farhågorna rörande folkhälsoeffekter av gårdsförsäljning, från såväl experter som intresseorganisationer, främst handlar om eventuella framtida konsekvenser för detaljhandelsmonopolet. Resonemangen kan förklaras med en så kallad sluttande plan- problematik, där restriktiva förslag för gårdsförsäljning stegvis demonteras för att i slutänden landa i en avreglering. Swecos uppdrag omfattar inte att skatta sannolikheten för, eller effekterna av, en sådan utveckling.3 En annan förekommande farhåga handlar om efterlevnaden av det föreslagna regelverket. Swecos kvantitativa bedömning utgår från att de begränsningar som införs efterlevs och därmed skattas inte eventuella negativa effekter av att oseriösa aktörer får ökat utrymme att agera. Däremot diskuteras, i kvalitativa termer, upprätthållandet av åldersgränser. Detta då Swecos uppdrag omfattar att särskilt beakta folkhälsoeffekter för barn och unga. Val av metod för uppskattningar av folkhälsoeffekter Metod för att uppskatta förändrad alkoholkonsumtion till följd av gårdsförsäljning För att uppskatta konsekvenserna av gårdsförsäljning på folkhälsan måste det finnas antaganden om hur mycket mer alkohol som kommer att konsumeras till följd av ett införande av gårdsförsäljning. Uppskattningar av eventuell förändrad totalkonsumtion av alkohol kan göras genom att låta gårdsförsäljarna likställas med Systembolagets butiker och därmed, utifrån antalet nya ”försäljningsställen”, beräkna effekterna av en högre densitet. Givet de restriktioner som de aktuella förslagen innebär – att försäljning endast får ske i samband med en avgiftsbelagd upplevelsetjänst som i regel kommer behöva förbokas, att det finns en begränsning av hur mycket som får köpas per person och tillfälle och att försäljning bara får ske fysiskt - görs här bedömningen att gårdsförsäljning inte bör likställas med Systembolagets butiker. Därmed bedöms det inte vara relevant att göra skattningar av förändringar i totalkonsumtion baserat på antaganden om ökad densitet av försäljningsställen. En annan metod för att uppskatta eventuell förändring i totalkonsumtion av alkohol – och utifrån detta eventuella folkhälsoeffekter – är att beräkna volymen av den försäljning som väntas ske genom gårdsförsäljning. Vidare behöver antaganden göras om hur stor del av denna konsumtion som ersätter (substituerar) respektive tillkommer (adderas till) annan konsumtion. Därefter kan den skattade nettokonsumtionsförändringen av alkohol kopplas till relevanta 3Se istället Stockwell et al. 2017 (”What would be the public health impact of privatising the Swedish government alcohol monopoly?”) som granskar effekterna av ett avreglerat alkoholmonopol. 3 (20) skadeindikatorer för att uppskatta påverkan på befolkningens hälsa.4 bedömer att denna metod är mer framkomlig, eftersom gårdsförsäljningen, enligt utredningens förslag, inte anses vara jämförbart med Systembolagets försäljningsställen. Metod för att uppskatta folkhälsoeffekter av förändrad alkoholkonsumtion I skattningar av folkhälsoeffekter utgår från en studie av Stockwell et al (2017) där beräkningar har gjorts av hur många dödsfall och sjukhusvistelser som orsakades av alkohol 2014. Utifrån studiens beräkningsmodell uppskattar hur många tillkommande dödsfall och sjukhusvistelser en ökad alkoholkonsumtion (till följd av gårdsförsäljning) kan antas leda till. En sådan oavkortad uppräkning av skadeeffekter bortser från en mängd variabler5 men är lämplig för att approximera omfattningen av de tänkbara skadeverkningarna. En jämförande skattning görs även utifrån alkoholindex . För att bredda bilden av folkhälsoeffekterna uppskattar även hur gårdsförsäljning kan påverka den hälsorelaterade livskvalitén i befolkningen. Detta anges i termer av förlorade QALY (quality adjusted life years) som beräknats , till följd av ökad alkoholkonsumtion.6 Swecos uppskattning görs genom att anta att den förlorade livskvaliteten, i termer av QALY, ökar proportionerligt med totalkonsumtionen. Antaganden som ligger till grund för skattningar av folkhälsoeffekter av gårdsförsäljning Uppskattningarna av eventuella effekter på folkhälsan vid ett införande av gårdsförsäljning bygger på ett antal antaganden vilka är gjorda utifrån befintlig forskning, statistik samt uppgifter från branschen. Antagandena nedan är gällande för båda förslagen. För att kunna uppskatta framtida försäljningsvolym via gårdsförsäljning behövs ett antagande om hur många producenter som kan komma att bli aktuella för gårdsförsäljning. Enligt Dryckesbranschrapporten fanns det sammantaget 7497 dryckesproducenter i vilket var 121 fler än vad som var registrerat i SCB:s företagsregister. I arbetet med Dryckesbranschrapporten har uppgifterna från SCB kompletterats med uppgifter från dryckesproducenterna. Vidare har statistiken från SCB granskats och upptäckta felregistreringar har korrigerats. Mot den bakgrunden bedöms uppgifterna i Dryckesbranschrapporten vara 4Metoden inbegriper underförstått antaganden om hur en ökad tillgänglighet – eller densitet av försäljningsställen – kan antas påverka totalkonsumtionen, eftersom den bygger på en skattning av nettoförändringen i termer av total försäljningsvolym minus substitutionseffekt. 5Exempelvis befolkningens ålderssammansättning; förändrade samband mellan totalkonsumtion och givna skadeindikatorer; avtagande eller tilltagande marginalskadeverkningar beroende på grad av tidigare konsumtion; samt kundsegmentets specifika sammansättning. 6Ramböll, 2019. ”Alkoholens samhällsekonomiska konsekvenser.” 7Egentligen 729 men 20 av dessa tillverkade två eller flera olika dryckesslag och de räknas därför hädanefter som två producenter. 4 (20) de mest tillförlitliga att utgå från avseende antalet producenter och . Beräkningarna nedan utgår därför från uppgifterna om antal producenter i Dryckesbranschrapporten . har dryckesbranschen vuxit kraftigt och antalet producenter fortsätter att öka år – dock i en avtagande ökningstakt. Å ena sidan kan det vara svårt att tro att branschen kommer fortsätta växa så som den gjort . Tillväxtutrymmet kommer att minska och marknaden blir mättad. Å andra sidan ökar fortsatt efterfrågan på närproducerat och småskaligt. Regeringen gör satsningar på landsbygden, för en ökad livsmedelsproduktion och särskilt på att stödja bevarandet av småskalig livsmedelsproduktion.8 Detta väntas leda till bättre förutsättningar för de småskaliga producenterna (vilka de flesta är) och möjligheten att få bedriva gårdsförsäljning kan potentiellt göra att fler ser möjlighet till bättre lönsamhet i verksamheten. Givet allt detta antas att branschen kommer att fortsätta i ungefär samma takt som den gjort de senaste åren.9 Enligt Dryckesbranschrapporten ökade antalet producenter av alkoholhaltiga drycker med mellan början av 2018 och . var motsvarande ökning mer blygsam och uppgick till 5,3 procent10. Antalet bryggerier ökade mellan /2019 och . var motsvarande ökning vilket indikerar att ökningstakten minskat. Antalet destillerier ökade mellan /2019 och och med . Antalet cider- producenter ökade mellan /2019 och . var ökningen på . Vinproducenterna har, av naturliga skäl, haft en mer blygsam ökningstakt på motsvarande . Eftersom druvstockarna behöver växa till sig innan de kan ge druvor tar det att etablera vinproduktion än till exempel att börja brygga öl. Avseende branschens framtida tillväxt antar att den kommer fortsätt utvecklas i ungefär samma takt som . Det är oklart i vilken mån covid-19 påverkat utvecklingen och det är också osäkert hur framtiden kommer att se ut. Tillväxttakten har minskat något under de senaste 1–2 åren jämfört med tidigare. I Dryckesbranschrapporten anges vidare att antalet producenter i tidigare versioner av rapporten har varit något överskattat (pga. bland annat dubbel- eller trippelregistreringar) vilket gör att den tillväxttakt som angavs för längre perspektiv, i Dryckesbranschrapporten och 2019, kan ha varit överskattad. Baserat på tillväxten uppskattar att antalet producenter kommer att uppgå till 1 062 vilket motsvarar en ökning på i 8Budgetpropositionen 2021, UO23 areella näringar, landsbygd och livsmedel 9Då det är svårt att uppskatta vilken effekt covid-19 eventuellt har haft på branschen utgår från utvecklingen . 5 (20) Ökningen väntas därmed bli något högre än (5,) men lägre än (9,).11 Uppskattning av antal dryckesproducenter 2020–2025 Växande antal besökare12 och deras alkoholanskaffning via gårdsförsäljning. För att uppskatta antalet besökare har utgått från uppgifter i LRF:s dryckesundersökning . 106 dryckesproducenter svarade på undersökningen och 80 av dessa angav att de har någon form av besöksverksamhet. De svarande som angav att de har besöks- verksamhet har uppskattat antalet besökare de har samt hur stor andel av dessa besökare som är svenska. Med utgångspunkt har ett medelvärde för antalet besökare per producent och dryckeskategori tagits fram. Variationen för antal besökare är mycket stor och därför har extremvärdena tagits bort.13 Utländska besökare och deras eventuella inköp, väntas inte påverka den svenska folkhälsan, skattningarna nedan avser därför svenska besökare. Producenterna i undersökningen har uppskattat hur många fler besökare de tror att de skulle få om gårdsförsäljning tilläts. Även här finns stor variation i svaren. En dryg tredjedel uppskattade att besöksantalet skulle öka och en knapp tredjedel trodde på en ökning på mellan . Övriga svarande trodde på en ökning på . Dock gjorde producenterna dessa uppskattningar utan kännedom om de villkor för 11Utgår från de korrigerade uppgifterna om antal producenter i Dryckesbranschrapporten samt beräkningar om tillväxttakt 2019–2020 enligt uppgifter i Dryckesbranschrapporten . 12Med besökare avses här besökare som köper en upplevelsetjänst. 13Sweco har låtit företaget som genomfört undersökningen (Ipsos) ta bort ”extremvärden” 6 (20) försäljning som finns i förslaget avseende gårdsförsäljning vilket gör att de kan ha överskattat besöksantalet vid gårdsförsäljning (antal besökare kan exempelvis antas bli fler om inte kravet på deltagande i kunskapshöjande upplevelsetjänst hade funnits med). gick besöksantalet ned och det är fortfarande oklart vilken effekt pandemin kan komma att ha på gårdsförsäljning . Mot bakgrund av detta och uppskattningarna i LRF:s undersökning har i beräkningarna antagit att antalet besökare kommer att öka mellan . Antalet svenska besökare (ej unika individer) per producent uppskattades (av producenterna) till i genomsnitt 2 546 hos vinproducenterna, 1 088 hos destillerierna, 1 008 hos bryggerierna, 2 950 hos ciderproducenterna (efter att extremvärden plockats bort). Utifrån antaganden om en 50-procentig ökning av antalet besök till 2025 antas antalet besök uppgå till 3 819 och vinproducent, 1 632 per destilleri, 1 512 per bryggeri och 4 426 per ciderproducent. För att skatta försäljningen av alkoholhaltiga drycker via gårdsförsäljning behövs vidare ett antagande om hur mycket varje besökare kommer att köpa vid ett besök. Eftersom de alkoholhaltiga dryckerna bara kommer att få köpas i samband med en betald upplevelsetjänst antas att en del besökare kommer vilja köpa så mycket dryck som är tillåtet (vilket ger det lägsta möjliga literpriset om kostnaden för besökstjänsten slås ut på den köpta mängden dryck) medan andra inte kommer köpa någon dryck alls. I genomsnitt antar att varje svensk besökare köper hälften av den tillåtna mängden alkoholhaltig dryck vid varje besök. Ett dryckesslag per producent Majoriteten av dryckesproducenterna är registrerade för att tillverka en sorts dryck. Enligt Dryckesbranschrapporten finns det 729 producenter och ca 20 av dessa producerar två eller flera sorters dryck. I beräkningar antas därför att det finns 749 producenter, dvs en producent per dryckesslag. Det gör att antalet producenter överskattas något men kan en producent som tillverkar olika sorters dryck antas attrahera fler besökare vilket gör det rimligt att räkna en sådan producent som två. Dessutom har en producent som gör flera olika sorters dryck möjlighet att sälja mer vilket gör det mer korrekt att dela upp de producenterna i två och därmed få med de båda dryckesslagen i beräkning av potentiell försäljning. Tillstånd och krav för gårdsförsäljning antar att alla dryckesproducenter som vill bedriva gårdsförsäljning ser till att erhålla de (motsvarande) lämplighets- och kunskapskrav mm. som ska gälla för gårdsförsäljningstillstånd samt att bara egentillverkade drycker kommer att säljas. Ökad tillgänglighet leder till ökad konsumtion En viktig fråga är huruvida konsumtion från gårdsförsäljning kommer att ersätta befintlig konsumtion, dvs. substituera den, eller läggas till den (adderas). En översyn av litteraturen visar att varken full substitution eller full addition är troligt. Avreglering av detaljhandelsmonopol har historiskt lett till stora ökningar av alkoholkonsumtionen, inte minst i när försäljning 7 (20) av mellanöl (ca 4,2 volymprocent) tilläts i livsmedelsbutiker. Reformen ledde till en 95-procentig ökning av mellanölskonsumtionen och en ökning av totalkonsumtionen med 15 procent.14 Å andra sidan har totalkonsumtionen i inte ökat trots den succesivt ökade tillgängligheten till alkoholhaltiga drycker som gradvis skett. Även i har totalkonsumtionen minskat sedan en lokal topp , trots den gradvis utökade så kallade direktförsäljningen – minskningen synes dock ha planat ut . Effekten av en enskild reform måste dock ses i förhållande till ett kontrafaktiskt scenario där reformen inte genomförts. Både svensk och finsk totalkonsumtion hade kanske minskat ännu mer om inte tillgängligheten hade ökat. Trenderna visar dock att en ökad tillgänglighet inte varit tillräckligt för att leda till en ökad totalkonsumtion. Det finns flera olika sätt att resonera kring substitutionseffekten i samband med gårdsförsäljning. Ett antagande om effektens omfattning måste i slutänden förankras i forskningen. Forskningen visar entydigt att en av de mest effektiva metoderna för att minska folkhälsoeffekterna av alkohol är att inskränka den fysiska tillgängligheten.15 handlar problemen med privatisering till en inte oväsentlig del om att privata aktörer är sämre på att kontrollera kundernas ålder,16 vilket är en faktor som Swecos skattningar inte tar ställning till då det rör efterlevnaden av förslagen och inte förslagen i sig.