sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Ovan anges att sammanställningarna syftar till att förenkla innehållet. De norska forskarna beskriver i en studie också att lärare ofta skapar egna undervisningsmaterial när en lärobok är inaktuell.114 I en kartläggning som SPSM tog fram 2014 om läromedel för elever i grundsärskolan som läser ämnesområden framkommer att ett skäl till att lärare tar fram egna läromedel är att det saknas läro- medel för den aktuella elevgruppen, mer om detta i kapitel 5. Många lärare i nämnda kartläggning framhåller att tillverkningen av läro- medel är tidskrävande och att det sker på bekostnad av tid för att planera och utvärdera undervisningen.115 Forskare vid kopplar i en studie också samman lärares omfattande användning av material som de har producerat själva med brist på läroböcker. De menar att pengar i högre grad lagts på datorer än läromedel, något som även IFAU noterat i en utvärdering från 2019.116 Detta, i kombination med olika former av krav på att digitalisera klassrummet,117 påverkar vilka undervisningsmaterial lärare använder. Forskarna vid betonar bland annat utbildningsplattformarnas betydelse för hur undervisning organiseras och konstaterar att praxis i allt högre utsträckning är att lektionsinnehåll sammanfattas i digitala presentationer som läggs ut på lärplattformar och att detta får kon- sekvenser för undervisningen och användandet av läromedel. Exem- pelvis innebär de sammanfattningar som lärarna publicerar på lärplatt- formen att eleverna i mindre utsträckning behöver föra egna anteck- ningar under lektionerna.118 Material som lärare själva producerar kan ha flera fördelar, exem- pelvis kan det anpassas specifikt till den elevgrupp som ska nyttja det. Det finns emellertid också problem med detta material. Dels är det som nämnts inte kvalitetsgranskat på samma sätt som läromedel som tas fram av förlag och andra läromedelsproducenter, dels har 114Rasmussen och (2015). 115Gröndahl (2014). 116IFAU (2019). 117Forskarna lyfter i detta sammanhang bland annat Förslag på ny it-strategi för skola och för- skola, (2016). 118Tanner med flera (2017). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar materialet inte tagits fram med stöd av exempelvis bildsättare och formgivare, vilket gör att bildens potential inte alltid nyttjas och att grafiken ibland inte bidrar till elevers lärande. Det är inte heller säkert att de sammanfattningar som elever kan få via exempelvis en digital presentation är mer lättbegripliga än en längre läromedelstext. och , professorer vid , har beskrivit vad som känne- tecknar lättlästa texter, såväl i läroböcker som generellt sett. Lätt- lästa texter har bland annat ett personligt tilltal, omväxlande korta och långa meningar och ord som får meningar att hänga ihop.119 Punktlistor och korta resuméer kan alltså ibland vara mer svårlästa än en längre text. Lärare har också påpekat för utredningen att egen- producerat material inte finns inläst (om inte läraren själv gjort en inläsning), vilket kan vara utmanande bland annat för elever med läs- och skrivsvårigheter. Lärares produktion av eget material uppmärksammas också i reger- ingens nationella digitaliseringsstrategi för skolväsendet. Av strategin framgår att ”Digitaliseringen ger ökade möjligheter för förskol- lärare, lärare, förskolechefer, rektorer och huvudmän att skapa och sprida digitala lärresurser.”120 Här betecknas alltså lärares egenpro- ducerade material som en möjlighet, men som vi noterat ovan finns det även flera problem med denna utveckling. Utmaningarna be- skrivs också i 4.6.3. Utöver egenproducerat material använder lärare en stor variation av olika texter, webbaserade resurser och andra verktyg för att kom- plettera eller ersätta läromedel. Det handlar om allt från ledarartiklar och strömmade nyhetssändningar till dokumentärer, artiklar från vetenskapliga tidskrifter och utdrag ur annan sakprosa, eller tekniska manualer och instruktioner. Dessa material är exempel på det som ovan kategoriserats som öppna resurser. Dessa resurser är inte primärt framtagna för att an- vändas i undervisningen och förhåller sig därmed inte till kurs- och ämnesplanerna och heller inte till läroplanerna. 119Lundberg & (2009). 120Regeringen (2017a) s. 12. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Det finns emellertid även resurser som är framtagna för att an- vändas i undervisningen men som har en relativt svag koppling till kurs- och ämnesplaner. Utbudet av sådana resurser har ökat i och med digitaliseringen. ger på sin webbplats exempel på det som myndigheten kallar för ”olika genrer av digitala lärresurser”. Det rör sig om exempelvis drillprogram (självrättande program som kan användas för att repetera och befästa kunskaper), simulerings- program (program som används till exempel för att visualisera ett förlopp eller bygga en modell) och kreativa öppna program (mjuk- vara där användaren skapar innehållet) samt digitala spel och medier.121 I yrkesämnen och ämnen inom de praktiska och estetiska fälten finns dessutom en mångfald av andra resurser och verktyg, såsom basketkorgar, akvarellfärg och elkablar, som behöver användas för att eleverna ska nå målen för utbildningen. Även inom ämnen som vanligen betraktas som mer teoretiska spelar olika resurser och verk- tyg en betydande roll. Det kan exempelvis handla om miniräknare, mikroskop och pennor. I detta sammanhang fördjupar vi oss inte närmare i denna typ av resurser utan koncentrerar oss främst på textbaserade undervisningsmaterial som i vissa fall kan ses som alter- nativ till läromedel. När det gäller ämnen som av tradition betraktas som teoretiska och textrika förefaller en förskjutning ha skett, från att det främst är läromedel som används till att andra undervisningsmaterial fått större utrymme i undervisningen. Främst är det, som nämnts i 4.3.3, mate- rial som lärare själva producerar som kommit att få en ökad bety- delse, men det har också blivit vanligare att använda andra, ofta webbaserade, källor. Genom internet har lärare och elever en näst intill oändlig mängd källor att välja bland. I Läromedelsförfattarnas enkätundersökning uppger av de elever som inte använder läromedel att skälet till detta är att de i stället ska använda sökmotorer.122 Som nämnts ovan har också åtgärder vid- tagits, bland annat från , för att stärka lärares användande av digitala verktyg. Internet har inte bara ökat elevers möjlighet att söka efter infor- mation via sökmotorer utan även påverkat tillgången till bilder och film. Film har i själva verket länge varit en resurs som används i 121Skolverket (2021b). Enligt den terminologi som används på webb- plats är digitala lärresurser ett samlingsbegrepp som även innefattar digitalt innehåll (webb- sidor, podcasts etc.), digitala verktyg (datorer, lärplattformar etc.) och digitala läromedel. 122Läromedelsförfattarna (2020). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar I en enkätundersökning som forskare genomförde bland svenska niondeklassare 2013 ställs en fråga om hur eleverna oftast arbetar på historielektionerna. Eleverna svarar att det vanli- gaste är att läraren har genomgång (1). Därefter följer: vi löser upp- gifter (2), vi ser film (3), vi läser (4), vi gör egna arbeten (5) och vi arbetar i grupper (6).123 Enkätundersökningen berör som nämnts historieundervisning i årskurs 9 specifikt men det är rimligt att anta att film, i flera ämnen och för elever i olika åldrar, var ett relativt tidigt exempel på en teknisk resurs som delvis konkurrerade med läroboken. Enligt en studie av professor kan ett skäl till att elever i allt högre grad använder andra undervisningsmaterial än läromedel vara det ökade antalet individuella uppgifter.124 Indi- viduellt arbete har fått större utrymme i svensk skola under de senaste decennierna.125 Dessa arbetsformer har gett elever möjlighet till mer aktiva och självständiga sätt att arbeta på och de kan då själva välja vilka källor de ska använda.126 Trots att utbudet av källor är stort har studier visat att elever i stor utsträckning väljer webbplatsen som källa.127 Blikstad- Balas ställer till och med frågan om har tagit över läro- bokens hegemoniska ställning. Det förefaller finnas flera anledningar till att elever i stor omfattning använder just denna webbplats. Dels svarar elever i enkäter att de hittar vad de behöver där, dels dirigeras de dit automatiskt när de använder de vanligaste sökmotorerna. Blikstad-Balas menar vidare att användandet av sällan diskuteras i skolan. Därmed går en möjlighet till källkritiska samtal förlorad.128 Avslutningsvis konstaterar att det flitiga användandet säger något om uppgifterna och vad elever förväntas lära sig: If students have such a need for what they themselves describe as quick, accessible information across subjects, it must be because their school- related tasks actually reward this kind of information.129 123Ammert (2013). 124Blikstad-Balas (2014). 125Skolinspektionen (2017). 126Blikstad-Balas (2014). 127Blikstad-Balas & , (2013). är en digital med öppet inne- håll som skrivs av sina användare. 128Blikstad-Balas (2016). 129Ibid, s. 13. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Blikstad-Balas menar att en orsak till att används i så stor utsträckning är att de uppgifter elever får ofta handlar om att över- föra fakta från en källa till ett annat sammanhang.130 En annan form av uppgifter som i högre utsträckning implicerar fördjupad förstå- else, reflektion eller ett mer kritiskt förhållningssätt ställer möjligen andra krav på källorna. Även svenska forskare har noterat att elever väljer bort tryckta källor, som exempelvis en lärobok, delvis på grund av uppgifternas karaktär. Forskare vid har 2017 studerat hur mobiltelefoner, datorer och tryckta texter samspelar under lektioner i ämnet svenska i några gymnasieklasser på studieförberedande pro- gram. Resultaten visar att läraren ibland förespråkar att elever ska använda tryckta texter, såsom en lärobok, men att uppgifterna inte kräver den ingående läsning i boken som läraren uppmanar till. Dess- utom förefaller bristande tillgång till läroböcker (forskarna skriver att två elever kan behöva samsas om att läsa ur samma bok) påverka eleverna att välja digitala resurser framför läroboken.131 I våra hearings beskrev lärare ytterligare anledningar till att an- vända andra undervisningsmaterial än läromedel. Några nämnde att kompletterande material behövdes för att sätta undervisningen i ett aktuellt och för eleverna angeläget sammanhang. I språkundervis- ningen kan kompletterande material exempelvis ha en autentiserande funktion och bidra till att elever får möjlighet att utveckla aktuella kunskaper om områden och sammanhang där språket används. En annan anledning till att lärare kompletterar läromedlet med andra material är att det ibland behövs för att anpassa undervis- ningen till elevers olika kunskapsnivåer och förutsättningar, exem- pelvis funktionsnedsättningar. Många läromedel innehåller fördjup- ningsmaterial och lättlästa versioner, men kompletteringar kan ändå vara nödvändiga. Vid utredningens hearings betonade lärare i svenska och engelska också att det är väsentligt att komplettera läromedlet med skönlitteratur och lärare i samhällskunskap underströk värdet av aktuellt nyhetsmaterial. Det finns alltså många fördelar med att lärare kompletterar läro- medlen med andra undervisningsmaterial men lärare som utformar sin undervisning helt eller delvis utan läromedel kan också stöta på utmaningar. Exempelvis framhåller Gilje med flera i en studie från 131Tanner med flera (2017). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar 2016 att engelsklärare som endast eller i mycket stor utsträckning använder övriga undervisningsmaterial kan få vissa svårigheter när det gäller planeringen av undervisningen. Lärare som använder övriga material behöver exempelvis själva skapa struktur som ger eleverna progression i lärandet.132 Läromedel kan vara ett stöd när lärare ska planera undervisningen långsiktigt med sikte mot att eleverna ska få möjlighet att utveckla de förmågor och kunskaper som uttrycks i skolformens läroplan och i kurs- eller ämnesplanerna. Slutrapporten från forskningsprojektet , också , visar även att det är mycket utmanande för elever att arbeta med en mångfald av källor, bland annat för att informationen i de olika källorna kan vara motstridig. Forskarna konstaterar i studien att lärarnas roll att stödja elevernas användning av olika källor blir särskilt viktig när flera källor används. När elever stöter på kon- tradiktorisk information i olika källor kan det ge upphov till en kog- nitiv konflikt, som innebär att de behöver värdera sanningshalten i olika källor. Forskarna beskriver att den här typen av motsägelsefull information kan engagera eleverna och bidra till djupare förståelse av ämnesinnehållet. Detta ställer emellertid, som nämnts, höga krav på lärarens vägledning och ämneskunskap.133 Utöver de ovan angivna orsakerna till att använda andra under- visningsmaterial än läromedel har utredningen också vid flera till- fällen tagit del av en ståndpunkt som utvecklas vidare nedan, i av- snitt 4.5, nämligen att läromedel delvis har dåligt rykte. Läromedel verkar ibland vara förknippade med ”omodern” undervisning medan lärare som använder övriga undervisningsmaterial kan uppfattas som mer kreativa och progressiva. Det finns lärare och rektorer som motsätter sig denna bild men synpunkten återkommer ändå i många av de kontakter som utredningen haft med personer på olika nivåer i skolan. En lärare i en av utredningens hearings formulerade det på följande vis: ”Egentligen tycker jag att undervisningen blir bäst när jag använder traditionella läromedel men det vågar man knappt säga .” 132Gilje med flera (2016). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar 4.4Läromedlens roll i material och information från skolmyndigheterna Skolmyndigheterna verkar på olika sätt för att elever ska få goda för- utsättningar för utveckling och lärande och för att alla elever ska få en likvärdig utbildning. Eftersom ändamålsenliga läromedel kan bidra till att elever får goda förutsättningar och en likvärdig utbild- ning har utredningen undersökt hur läromedel framställs i de olika underlag och material som skolmyndigheterna tar fram. har, som nämnts i 4.1.1, enligt sin myndighetsinstruktion ansvar för att analysera utvecklingen av samtliga utbildningar och verksamheter. Detta gör myndigheten bland annat genom att vart- annat år publicera en lägesbedömning som avser att ge en samlad bild av situationen i skolväsendet, inklusive utvecklingstrender och för- djupade analyser. Här lyfter fram områden som enligt myndigheten är särskilt angelägna att prioritera framöver. Läges- bedömningarna är tänkta att ge ett underlag för nationella insatser och för det utvecklingsarbete som pågår lokalt hos skolhuvudmän och på skolor. Utredningen har gått igenom lägesbedömningarna från och i dessa nämns vare sig läromedel, läro- böcker, lärverktyg, undervisningsmaterial eller lärresurser . har /94 gjort regelbundna nationella undersökningar, Attityder till skolan, som omfattar elever i grund- skolans årskurs 7–9 och gymnasieskolan samt lärare i hela grund- och gymnasieskolan. ingår också elever i årskurs 4–6 i undersökningen. Den senaste rapporten publicerades . Här anges vad elever tycker om sina läromedel och i vilken mån lärare upplever att de får vara med och bestämma om läromedel. I lärar- enkäten ställs också flera andra frågor om förutsättningar för under- visningen. Här får lärare bland annat svara på om de har tillgång till ändamålsenliga lokaler och teknisk utrustning. Det finns emellertid ingen fråga specifikt om tillgång till läromedel eller lärarhandled- ningar. Däremot får lärarna svara på om de har tillgång till under- visningsmaterial. använder alltså i denna fråga det bredare begreppet undervisningsmaterial. Det innebär att attitydundersök- Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar ningarna inte ger svar på om lärare har tillgång till just läromedel så som begreppet vanligen förstås och som det definieras i detta betän- kande. Undersökningarna ger heller inga svar på om lärare har till- gång till lärarhandledningar. 2012 undersöktes även attityderna inom vuxenutbildningen. Detta var ett regeringsuppdrag med särskilda medel, till skillnad från Skol- verkets regelbundna undersökning Attityder till skolan. Att under- sökningen inte har upprepats inom vuxenutbildningen beror huvud- sakligen på metodologiska problem.134 Det faktum att myndigheten inte har fått något nytt regeringsuppdrag är enligt också en bidragande orsak.135 I rapporten anges vad eleverna tyckte om läromedel och i vilken mån lärarna har inflytande över valet av läromedel. Liksom i undersökningarna Attityder till skolan finns det i enkäten rörande vuxenutbildningen inte frågor om till- gång till läromedel, utan i stället enbart om tillgång till undervisnings- material.136 använder, utöver ”undervisningsmaterial”, flera olika begrepp. Ofta används till exempel, särskilt inom det digitala fältet, ”lärresurser”, ett begrepp som i likhet med undervisningsmaterial inte förekommer i skolförfattningarna. Enligt innefattar digitala lärresurser ”allt material som är digitalt och till nytta i under- visning och lärande”.137 Digitala läromedel kan därmed betraktas som en delmängd av de digitala lärresurserna. Begreppet används också i den av regeringen fastställda nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet 2017–2022 som arbete med digitaliser- ing som nämnts ska utgå från, enligt regleringsbrev.138 har även tagit fram webbstöd för hur lärare kan välja och värdera digitala lärresurser.139 Här ges bland annat vägledning för hur skolor bör hantera frågor om personlig integritet och person- 134Uppgift från : ”Eftersom komvux har löpande antagning och elevernas studier varierar i såväl längd som innehåll finns det inga registeruppgifter om eleverna förrän i efterhand. Det går därmed inte att göra slumpmässiga urval och skicka enkäter direkt till eleverna under utbildningen utan undersökningen måste genomföras på plats eller genom att personalen i komvux bistår med aktuella elevuppgifter. En undersökning riktad till elever inom sfi och grundläggande komvux innebär också språksvårigheter, eftersom enkäten kan behöva översättas och då vet man inte i förväg vilket modersmål respektive elev har. Kulturella skillnader medförde också att vissa elever tyckte att det var svårt att framföra kritiska åsikter om utbildningen till en statlig myndighet.” 136Skolverket (2013). 138Regeringen (2020c). 139Skolverket (2020f). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar uppgiftshantering i digitala lärresurser och här finns reflektionsfrå- gor som lärare kan använda när de värderar digitala resurser. Något motsvarande finns inte för vare sig tryckta eller digitala läromedel. Däremot finns en del material på Lärportalen, webbplats där myndigheten samlar texter, filmer med mera, som lärare kan använda för att utveckla undervisningen tillsammans med sina kollegor. Bland annat finns här en artikel som handlar om valet av läromedel för elever som läser ämnesområden inom grundsär- skolan.140 Här finns också material som handlar om språket i olika läromedels texter.141 Dessutom finns en artikel om att söka och vär- dera digitala läromedel, vilket i detta sammanhang definieras som ”digitala program, appar och resurser som uttalat är utvecklade för att användas i undervisning och för elevers lärande”.142 I denna utrednings direktiv nämns att tillgången till läromedel av hög kvalitet är viktig ”inte minst mot bakgrund av den utmaning som råder när det gäller lärarförsörjningen och det faktum att många elever får sin undervisning av obehöriga lärare”.143 Utred- ningen har därför bedömt det som relevant att särskilt undersöka hur läromedel och lärarhandledningar behandlas i det material som tog fram 2019 som en introduktion för obehöriga lärare i skolan. I detta material nämns läromedel och då upp- ges det vara viktigt att personer som arbetar som lärare använder olika typer av material som stödjer elevens kunskapsutveckling. Materialet på webbplats anger: ”Boken är ett traditio- nellt läromedel och ett studiebesök, en utflykt, en film eller annan digital media kan också vara material som är användbara”.144 Utred- ningen noterar att läromedel alltså i detta material, till skillnad från i denna utrednings direktiv, inte lyfts fram som en särskilt väsentlig resurs för undervisande personal som saknar lärarbehörighet. Även för lärare som är nya i yrket kan läromedel och lärarhand- ledningar vara en särskilt värdefull resurs. ger på sin webb- plats rektorer och huvudmän stöd för hur de kan organisera ny- utbildade lärares introduktionsperiod för att ge dem en bra start i 140Reichenberg (2019). 141Olvegård (2017) och Wejrum (2021). 142Åkerfeldt & (2016). Jämfört med den definition som anges i detta betänkande, är Åkerfeldts och definition mindre specifik. 143Regeringen (2019b), s. 7. 144Skolverket (2021c). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar yrket.145 Här ges rekommendationer för hur rektor kan planera in- troduktionsperioden och hur en kan introducera den ny- anställda. Bland annat finns en lista med elva punkter som kan samtala med nyanställda lärare om. Digitala verktyg nämns här, men det står inget om läromedel, lärarhandledningar och andra undervisningsmaterial.146 har även samlat digitala resurser och undervisnings- material på sin webbplats. Exempelvis publicerades resurser för undervisningen i nordiska språk. På webb- plats finns också det som myndigheten kallar för ”inspiration och stöd i arbetet”. Här återfinns en del material som benämns som lärar- handledningar, men som inte är knutna till ett visst läromedel. Dessa så kallade lärarhandledningar handlar om flera olika ämnen, till exem- pel finns material om öppna laborationer och om att väcka elevers intresse för nationella minoriteter.147 Skolinspektionen bidrar genom bland annat genom beslut och rappor- ter till att öka kunskapen om skolan. Det är emellertid relativt säll- synt att Skolinspektionen granskar eller ställer frågor om läromedel och lärarhandledningar. –2021 granskade Skolinspektionen skolors kvalitets- säkring och val av läromedel i de samhällsorienterande ämnena i årskurs 7–9.148 genomfördes en gransk- ning av läromedel . Den granskningen handlade om inne- hållet i och användning av läromedel i ämnet kemi i årskurs 4 och 5.149 I Skolinspektionens tillsyn, se 4.1.2, uppmärksammas vanligen inte skolornas arbete med läromedel särskilt.150 Brister avseende läro- medel tas ytterst sällan upp i Skolinspektionens tillsynsbeslut. En av punkterna som ingår i bedömningsunderlaget för tillsynen för både 145En huvudman som har anställt en lärare som har behörighetsgivande examen ska se till att läraren genomför en introduktionsperiod som ska vara minst ett läsår inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens behörighet. Rektorn ska se till att det finns en plan för intro- duktionsperioden Detta framgår av 2 kap. 22 a § skollagen och 5 kap. 1–3 §§ förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. 146Skolverket (2021e). 147Skolverket (2021f). 148Skolinspektionen (2021b). 149Skolinspektionen (2011). 150Enligt uppgift till utredningen , ska dock tillgång till läromedel ses som en kritisk faktor i Skolinspektionens tillsyn. Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är ”grundläggande förutsättningar för skolenheten”. Skolornas arbete med detta granskas bland annat genom bedömning av hur skolen- heten har tillgång till och använder ändamålsenlig utrustning, lokaler och digitala verktyg. Utredningen noterar att läromedel inte nämns explicit medan exempelvis digitala verktyg gör det.