sou · H9B399 · 2021-12-21 00:00:00 — I de uppskattade overheadkostnaderna ingår kostnader för bl.a. lokaler, investeringar i utrustning, förändringar i befintliga IT-system samt uppstartkostnader för verksamheten. Över tid kommer overheadkostnaderna delvis övergå från kostnader för en uppstart av verksamheten till kostnader av förvaltande karaktär. Brå:s befintliga lokalytor i kvadratmeter bedöms inte behöva utökas för att kunna inhysa den nya verksamheten. Beroende på hur omfattande stödfunktionens verksamhet blir kan det dock komma att krävas viss ombyggnation av de befintliga lokalerna, vilket innebär en engångskostnad som myndigheten mer effektivt nyttjar befintliga lokaler och får en bättre kostnadseffektivitet per kvadratmeter. Tabell 10.1 Uppskattning av stödfunktionens kostnader i utifrån en bemanning motsvarande femton årsarbetskrafter 10.2.2Finansiering av den nya stödfunktionen Vårt förslag: Kostnaderna för inrättandet av en stödfunktion inom ramen för CVE bör täckas genom ökade anslag för . Denna kostnad kommer förutsätta att medel tas av reformutrymmet, vilket är motiverat med hänsyn till vikten av att förhindra att offentliga medel utnyttjas för att finansiera verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Vi bedömer att våra förslag kommer att medföra kostnader för det allmänna och vi ska därför lämna förslag till hur dessa ska finansieras. Våra förslag innebär ett utökat uppdrag för CVE som är en enhet inom Brå. Ett inrättande av en ny stödfunktionen i enlighet med våra förslag ryms inte inom centrets befintliga ekonomiska ramar utan förutsätter, enligt vår bedömning, ökade anslag för verksamheten. Våra förslag innebär inte någon minskning av det allmännas intäkter, men stödfunktionen kommer inte heller att generera några intäkter för staten. Enligt våra förslag ska den nya stödfunktionen vara kontaktpunkt för myndigheter och andra beslutsorgan samt bistå dessa med fördjupade granskningar av verksamheter. Syftet med att inrätta stödfunktionen är att säkerställa att offentliga medel inte fördelas till verksamheter som har kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Detta bedöms dock främst medföra att offentliga medel fördelas till berättigade verksamheter och således inte någon större påverkan på den faktiska fördelningen av offentliga medel. Stödfunktionens uppdrag kan därför inte finansieras genom detta. Inte heller på något annat sätt bedöms stödfunktionen kunna finansieras inom befintliga ramar. anser därför att ett inrättande av stödfunktionen kräver ett nyttjande av reformutrymmet. Det huvudsakliga syftet med våra förslag är att förhindra att offentliga medel betalas ut till verksamheter som har kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Åtgärder i syfte att förhindra att offentliga medel betalas ut till organisationer som sprider ett våldsbejakande budskap ligger i linje med de politiska överenskommelserna om åtgärder mot terrorism samt tillkännagivanden om att inga offentliga medel ska betalas ut till verksamheter som inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar. Enligt tillkännagivanden ska regeringen utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel. har vidare framhållit att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera verksamheter som inte bör få stöd från det allmänna, eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar. Våra förslag ligger i linje med dessa mål och är en viktig del i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vi anser därför att det är fråga om prioriterade reformer och att det är motiverat att finansiera ett inrättande av en stödfunktion genom reformutrymmet och statsbudgeten som helhet. Vår bedömning: Förslagen bedöms inte medföra några särskilda konsekvenser för . Enligt vårt förslag ska stödfunktionen i första hand placeras vid CVE som är en enhet vid Brå. Stödfunktionens uppdrag kommer att innebära en utökning av såväl verksamheten som personalen vid CVE och således också inom Brå. Vi har ovan bedömt vad detta kommer att medföra för konsekvenser i form av kostnader. Vi bedömer också att våra förslag till reglering av stödfunktionens uppdrag, sekretessreglering och lag om personuppgiftsbehandling kommer att förtydliga stödfunktionens uppdrag i förhållande till övriga delar av Brå. I övrigt bedömer vi att en placering av stödfunktionen vid CVE inte kommer att medföra några särskilda konsekvenser för vare sig CVE eller Brå. 10.4Konsekvenser för kommuner och regioner Vår bedömning: Förslagen innebär inte några ökade kostnader eller minskade intäkter för kommuner och regioner och påverkar inte heller den kommunala självstyrelsen. Däremot kan förslagen antas leda till vissa kostnadsbesparingar för de kommuner och regioner som väljer att remittera ärenden till den nya stödfunktionen. Utformningen av den kommunala bidragsgivningen till civilsamhället är en fråga för de enskilda kommunerna eller regionerna och mot bakgrund av den kommunala självstyrelsen brukar de statliga utredningarna inte beröra denna bidragsgivning. Våra förslag påverkar inte i någon del utformningen av den kommunala bidragsgivningen till civilsamhället. Kommuner och regioner ska dock enligt förslagen kunna vända sig till stödfunktionen för att få bistånd med fördjupade granskningar av verksamheter. Enligt vår bedömning kommer det såvitt gäller ärenden om stöd till civilsamhället primärt bli aktuellt för de kommuner och regioner som har valt att uppställa demokrativillkor inom sin bidragsgivning. För kommunernas del kan det även bli aktuellt att söka funktionens stöd i ärenden om t.ex. godkännande eller tillsyn över enskilda verksamheter enligt skollagen. Granskningar av om en verksamhet har kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska verksamheter är i många fall tids- och resurskrävande. Om sådana granskningar utförs av en statlig aktör, som vi föreslår, kan det därför förväntas innebära kostnadsbesparingar för de kommuner och regioner som väljer att remittera ärenden till stödfunktionen. Det kommer att vara frivilligt för beslutsorganen att vända sig till stödfunktionen och det är upp till varje beslutsorgan att avgöra om det finns skäl att söka funktionens stöd. Det skulle kunna argumenteras för att resultatet av en fördjupad granskning vid stödfunktionen i många ärenden kan komma att utgöra en avgörande del av utredningen och att stödfunktionens yttrande därför skulle få en sådan betydelse att det riskerar att inskränka den kommunala självstyrelsen. Stödfunktionen ska dock inte överta något beslutsfattande i de ärenden som remitteras till funktionen, utan endast bistå med granskningar av verksamheter. De uppgifter som kommer fram vid en sådan granskning ska sammanställas i ett yttrande som lämnas till beslutsorganet. Det är sedan upp till berört beslutsorgan att, tillsammans med övrig utredning i ärendet, bedöma de uppgifter som kommit fram vid den fördjupade granskningen och utifrån det samlade underlaget fatta ett beslut i ärendet. Vi bedömer därför att våra förslag är konstruerade så att de inte påverkar den kommunala självstyrelsen. Verksamheten vid den nya stödfunktionen ska, enligt vårt förslag, finansieras med statliga medel. Enligt vår bedömning kommer förslagen därför inte att innebära ökade kostnader eller minskade intäkter för kommuner och regioner. 10.5Konsekvenser för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism Vår bedömning: Ett inrättande av en ny stödfunktion förväntas få positiva konsekvenser för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, eftersom förslagen bidrar till att förhindra att verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer tar del av offentliga medel för sin finansiering. Förslagen bidrar vidare till det brottsförebyggande arbetet och minskad brottslighet. Syftet med vårt förslag om att inrätta en ny stödfunktion är att åstadkomma en mer effektiv kontroll vid tilldelningen av offentliga medel för att motverka att sådana medel utnyttjas för att finansiera verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Avsikten är att funktionen ska bistå beslutsorganen med fördjupade granskningar och på detta sätt åstadkomma en mer effektiv granskning för att förhindra att offentliga medel fördelas i strid med framför allt demokrativillkor och lämplighetskrav vid ägar- och ledningsprövningar. Att ett beslutsorgan bedömer att en verksamhet, på grund av kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer, inte uppfyller ett demokrativillkor eller ett lämplighetskrav är inte synonymt med att det har förekommit brottslighet inom verksamheten. Det är inte i sig en brottslig handling att ansöka om en offentlig förmån som man inte uppfyller villkoren för och förslaget till stödfunktionens uppdrag har inte utformats utifrån ett uttalat brottsförebyggande syfte, utan avser främst att bidra till en ökad kontroll av att offentliga medel betalas ut i enlighet med gällande villkor. dock förväntas få positiva effekter för såväl det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism som det brottsförebyggande arbetet och brottsligheten. Vi föreslår att den nya stödfunktionen, på initiativ av beslutsorganen, ska utföra fördjupade granskningar av enskilda verksamheter. Ansvaret för att granska frågor om en verksamhets kopplingar till extremistmiljöer ligger på handläggande beslutsorgan och det finns inte någon central funktion som har i uppdrag att bistå organen vid sådana granskningar. Beredskapen för att utreda frågor om en verksamhets kopplingar till vådsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer varierar från beslutsorgan till beslutsorgan, men i många fall saknar organen den kompetens som krävs för att på ett effektivt sätt granska sådana kopplingar. Mot bakgrund av att många beslutsorgan saknar tillräcklig kompetens om dessa miljöer anser vi att det finns anledning att anta att frågor om verksamheters kopplingar till extremistmiljöer inte granskas i den omfattning som egentligen är påkallad. Syftet med våra förslag om en ny stödfunktion är att möta detta behov. Ett inrättande av en ny stödfunktion kan därför förväntas medföra en viss ökad granskning av frågor om verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer som tar del av offentliga medel för sin finansiering. Med rätt kompetens och verktyg bedömer vi att stödfunktionens arbete kan bidra till att verksamheters kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer kan klarläggas i större omfattning än vad som sker . Förslagen syftar till att underlätta handläggningen vid beslutsorganen och våra förslag kan förväntas bidra till att beslutsorganen får tillgång till ett fullgott beslutsunderlag för att kunna bedöma om en verksamhet uppfyller kraven för att tilldelas offentliga medel. Detta kan, enligt vår bedömning, förväntas motverka och förhindra att offentliga medel utnyttjas av verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer och stärka rättssäkerheten vid prövningen av dessa ärenden. Om verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer tilldelas offentliga medel kan det bidra till såväl en ökad radikalisering som tillväxt inom dessa miljöer. Att minska det ekonomiska handlingsutrymmet för dessa verksamheter genom att förhindra att de tar del av offentliga medel kan därför förväntas hämma radikalisering och tillväxten inom antidemo- Inom de våldsbejakande extremistmiljöerna förespråkas samhällsförändring genom våld. Hotet från våldsbejakande extremism är mer komplext än endast en risk för våldsdåd och innefattar även annan typ av författningshotande verksamhet, såsom systematiska hot och trakasserier mot politiker, journalister och myndighetsföreträdare i syfte att påverka deras yrkesutövning. Våldsbejakande extremism utgör alltså även ett hot mot demokratiska funktioner och insatser som motverkar tillväxten av dessa miljöer kan därför förväntas skydda det svenska demokratiska styrelseskicket. Verksamheter som har kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer är ofta brottsaktiva. En minskad tillväxt inom dessa miljöer kan därför även förväntas få brottsförebyggande effekter och minska brottsligheten. 10.6Konsekvenser för tilltron i samhället Vår bedömning: Förslagen bidrar till en ökad tilltro till det allmänna och de sektorer som tar emot offentliga medel. Enligt vår analys kommer de ärenden som remitteras till stödfunktionen för fördjupad granskning huvudsakligen att gälla ärenden om offentligt stöd till civilsamhället och ärenden om ägar- och ledningsprövningar för enskilda verksamheter inom välfärdssektorn. För att upprätthålla legitimiteten för offentlig finansiering av sådana verksamheter är det nödvändigt att enskilda kan vara förvissade om att systemen fungerar effektivt och att medlen fördelas till dem de är avsedda för. Det är därför viktigt att det sker en tillräcklig kontroll av att de verksamheter som tilldelas offentliga medel uppfyller villkoren för att beviljas sådana medel. Vi menar att våra förslag kommer att leda till en ökad tilltro och legitimitet för offentlig finansiering av dessa verksamheter, eftersom förslagen bidrar till att förhindra att medel ur dessa system utnyttjas för att finansiera verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer. Vi är dock medvetna om att förslag som innebär en ökad kontroll av enskilda verksamheter även kan uppfattas som en avsaknad av tillit gentemot dessa, vilket i sin tur kan upplevas som ett underminerande av de insatser som utförs inom dessa verksamheter. Detta är särskilt allvarligt om det uppfattas som en misstro som riktas mot vissa delar I våra kontakter med framför allt representanter för civilsamhällets organisationer har det getts uttryck för en oro gällande en ökad offentlig kontroll av det civila samhället och vilka effekter en sådan utveckling kan få i längden. Denna oro har uttryckts inte minst av representanter för organisationer som företräder organisationer bildade på etnisk grund eller med en religiös inriktning. Flera organisationer har poängterat att det inom civilsamhället bedrivs ett eget arbete för att stärka demokratin och att många organisationer arbetar aktivt för att motverka förekomsten av våldsbejakande eller antidemokratiska budskap bland medlemsorganisationer, t.ex. genom att ställa vissa krav för medlemskap och ta fram kvalitetskoder genom värdegrundsarbete. Ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Offentligt stöd till det civila samhället fördelas i syfte att säkra existensen av ett självständigt civilsamhälle och med beaktande av den samhällsnytta som organisationerna bidrar med. Mot denna bakgrund anser vi att åtgärder som innebär offentlig kontroll av civilsamhället endast bör vidtas efter noggranna överväganden och med respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna enligt regeringsformen och svenska konventionsåtaganden. Den absoluta merparten av de civilsamhällesorganisationer som tar emot offentligt stöd bedriver seriösa verksamheter som utgör viktiga komponenter i en levande svensk demokrati. Förekomsten av organisationer med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer som tar del av sådana medel för sin finansiering är dock ett allvarligt problem. Det är oacceptabelt när det förtroende som präglar den offentliga bidragsgivningen till civilsamhället inte respekteras, utan tvärtom utnyttjas för våldsbejakande och antidemokratiska budskap. Detta riskerar att underminera de offentliga stöden till civilsamhället i allmänhet och leda till en minskad legitimitet för systemet som helhet. Detsamma gäller vid ett utnyttjande av välfärdssystemen där privata företag, föreningar och stiftelser ingår som en del i upplägget. De allra flesta privata aktörer inom välfärdssektorn är seriösa och gör en uppskattad och viktig samhällsinsats som en del av välfärden. Att aktörer med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer tar del av välfärdssystemen för sin finansiering riskerar dock att underminera de seriösa aktörernas förut- sättningar att verka och kan leda till att allmänhetens tilltro till välfärdssystemen som helhet minskar. Åtgärder i syfte att förhindra ett sådant utnyttjande av välfärdsystemen är därför viktiga för att kunna bibehålla en modell där privata aktörer kan bedriva offentligt finansierad välfärdsverksamhet. Ett inrättande av en ny stödfunktion i enlighet med våra förslag kan därför, enligt vår mening, förväntas leda till en ökad tilltro till den offentliga bidragsgivningen till civilsamhället och legitimiteten för privata aktörer inom den skattefinansierade välfärdssektorn. 10.7.1Ekonomiska konsekvenser för enskilda Vår bedömning: Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för kostnaderna eller intäkterna för företag eller andra enskilda. Enligt den nuvarande ordningen är det upp till varje beslutsorgan att vidta de utredningsåtgärder som organet bedömer vara nödvändiga för att granska om en viss verksamhet har kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Sådana utredningar kan utföras av beslutsorganen, men det förekommer även att organen anlitar externa konsulter för att genomföra granskningar av enskilda verksamheter. Genom inrättande av en stödfunktion i enlighet med våra förslag kommer behovet av att anlita externa konsulter för att utföra sådana granskningar att minska. Att beslutsorganen anlitar externa konsulter för sådana uppdrag har dock inte varit vanligt förekommande, utan har enligt vad vi har kunnat utröna endast skett vid enstaka tillfällen vid framför allt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Vi bedömer därför att våra förslag inte får några nämnbara konsekvenser för kostnaderna eller intäkterna för företag eller andra enskilda. Våra förslag innebär inte i någon del en ändring av nivån av de offentliga medel som fördelas till enskilda verksamheter inom t.ex. civilsamhället eller välfärdssektorn. Förslagen bedöms inte heller i övrigt medföra några kostnader för enskilda. 10.7.2Konsekvenser för den personliga integriteten Vår bedömning: Den risk för ökat integritetsintrång som ett inrättande av en stödfunktion kan medföra är acceptabel i förhållande till samhällsintresset av att förhindra att offentliga medel utnyttjas av verksamheter med kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska verksamheter. Risken för intrång i den personliga integriteten motverkas av en rad förslag i syfte att stärka skyddet för den personliga integriteten inom ramen för stödfunktionens verksamhet. Våra förslag om att inrätta en ny stödfunktion innebär en viss ökad risk för intrång i enskildas personliga integritet genom att fler uppgifter om enskilda kan komma att samlas in och lämnas mellan myndigheter. Vi har därför löpande beaktat konsekvenserna för den personliga integriteten och förslagen i detta betänkande har begränsats till vad vi har bedömt som nödvändigt för att stödfunktionen ska kunna utföra sitt uppdrag. Förslagen innebär inte i sig några nya krav på enskilda verksamheter som tar del av offentliga medel eller utökade möjligheter till kontroll av sådana verksamheter. De fördjupade granskningar som ska utföras av stödfunktionen ska utföras utifrån befintliga villkor, t.ex. demokrativillkor för stöd till civilsamhället. Skillnaden är att dessa granskningar utförs av respektive beslutsorgan, utan tydlig möjlighet att söka stöd vid genomförandet av sådana granskningar. Fördjupade granskningar ska utföras på initiativ av ett beslutsorgan i ärenden där organet anser att det finns anledning att anta att en verksamhet har kopplingar till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska miljöer. Stödfunktionen kommer alltså endast utföra fördjupade granskningar av enskilda verksamheter i ärenden där ansvarigt beslutsorgan har bedömt att en sådan granskning behövs. Vi lämnar inte några förslag som innebär att stödfunktionen ska få i uppdrag att på eget initiativ utreda verksamheter. Det är inte fråga om att stödfunktionen ska bedriva någon verksamhet med uppdrag att utreda och beivra brott, utan de fördjupade granskningar som ska utföras av funktionen utgör en form av utredningsåtgärd inom ramen för förvaltningsrättsliga ärenden. Enligt vår bedömning kommer funktionen till största del kunna inhämta nödvändiga uppgifter för en fördjupad granskning via öppna källor och en god samverkan med externa parter. Förslagen förutsätter dock att stödfunktionen har rättsliga förutsättningar för att utföra nödvändig behandling av personuppgifter. Utifrån det underliggande syftet med att inrätta en stödfunktion och utifrån våra förslag om funktionens uppdrag bedömer vi att det är troligt att stödfunktionen kommer behöva utföra en relativt omfattande behandling av personuppgifter och att en stor del av dessa uppgifter kommer att vara känsliga personuppgifter, t.ex. uppgifter som avslöjar politiska åsikter alternativt religiös eller filosofisk övertygelse. Funktionen behöver även kunna behandla uppgifter om att fysiska personer är misstänkta eller dömda för brott. Dessa omständigheter utgör uppenbara risker ur integritetshänseende och vi lämnar därför en rad förslag i syfte att stärka skyddet för den personliga integriteten inom ramen för stödfunktionens verksamhet. Bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt utgör en viktig del av det nationella skyddet för personuppgifter. Förslaget om en ny bestämmelse om sekretess för uppgifter i stödfunktionens verksamhet innebär därmed en förstärkning av skyddet för den personliga integriteten. Den föreslagna sekretessbestämmelsen innebär en begränsning av allmänhetens möjlighet till insyn i beslutsorganens handläggning av dessa ärenden till förmån för skyddet för bl.a. den personliga integriteten. Bestämmelsen minskar därigenom risken för spridning av sådana integritetskänsliga uppgifter som kan förekomma inom stödfunktionens verksamhet. Förslaget har därmed tydligt integritetshöjande effekter. Vi har även föreslagit en ny sekretessbrytande bestämmelse som innebär att uppgifter som omfattas av sekretess till skydd för enskilda i verksamheter som syftar till att förebygga eller beivra brott i vissa fall kan lämnas till stödfunktionen, utan hinder av sekretess. Utgångpunkten är att ett tillfredsställande integritetsskydd för information som hanteras av en myndighet förutsätter att sekretesskyddade uppgifter inte vidarebefordras utanför den verksamhet där de har inhämtats. Sekretessbrytande bestämmelser utgör ett avsteg från denna huvudregel och sådana bestämmelser innebär i sig en risk för integritetsintrång. Det förslag som vi lämnar innehåller därför begränsningar i flera avseenden som syftar till att tillgodose att en balans uppnås mellan det allmänna intresset av att förhindra att offentliga medel utnyttjas för att sprida våldsbejakande och antidemokratiska budskap och skyddet för den personliga integriteten. Bestämmelsen har utformats utifrån en avvägning mellan det allmänna intresset av att förhindra att offentliga medel betalas ut till verksamheter som har kopplingar till våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska miljöer och risken för intrång i den personliga integriteten. Vårt förslag till en sekretessbrytande bestämmelse kommer sannolikt att innebära ett visst ökat uppgiftslämnande från brottsbekämpande myndigheter. Detta kan förväntas leda till ett mer effektivt arbete för att förhindra att offentliga medel utnyttjas för att finansiera våldsbejakande extremism.