sou · H8B383 · 2021-01-01 00:00:00 — I uppgår de nitratkänsliga områdena till av jordbruksarealen. Det är kust- och jordbruksbygderna i södra och som har pekats ut som nitratkänsliga områden.123 En översyn av de nitratkänsliga områdena ska genomföras av Jord- bruksverket minst och rapporteras till EU-kommis- sionen. I nitratdirektivets bilaga III finns de åtgärder för att minska 12015 § förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket. 121Jordbruksverket 2018, Översyn av nitratkänsliga områden, Rapport 2018:29. 122EU-domstolens dom , Kommissionen mot , Mål C-258/00. 1235 § förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket. Ingen gödning till havet kväveläckaget som medlemsländerna minst måste vidta för de om- råden som har pekats ut som känsliga områden. Obligatoriska åtgär- der är: –tidsperioder när spridning på mark av vissa gödselmedel är för- bjuden, –stallgödselbehållarnas lagringskapacitet och –begränsning av spridning på mark med beaktande av markbe- skaffenhet. Dessa åtgärder är införlivade i svensk rätt genom förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket och genom Jordbruks- verkets föreskrifter och allmänna råd.124 Direktivet är ett minimi- direktiv vilket innebär att medlemsländerna kan införa strängare krav på nationell nivå.125 Eftersom reglerna är meddelade med stöd av ska även de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. miljö- balken beaktas vid tillämpning av bestämmelserna och vid all verk- samhetsutövning. föreskrifter och allmänna råd om växtnäringsämnen I 12 kap. 10 § slås fast att regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter som skä- ligen kan behövas från miljöskyddssynpunkt i fråga om begränsningar av antalet djur i ett jordbruk, försiktighetsmått för gödselhanter- ingen och växtodlingen. Enligt 10 § förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jord- bruket får meddela föreskrifter om försiktighets- mått för gödselhantering när det gäller spridning av gödsel och begränsning av antalet djur i ett jordbruk för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter. I föreskrifter och allmänna råd126 finns regler för lagring av stallgödsel, begränsningar av den mängd stallgödsel som får tillföras, spridning av stallgödsel och andra organiska gödsel- 124SJVFS 2004:62, ändrade genom SJVFS 2015:21. 125Artikel 193 FEUF (Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). 126Jordbruksverkets föreskrifter och allmänna råd, SJVFS 2015:21. Ingen gödning till havet medel, vilka försiktighetsmått som ska vidtas vid spridning av göd- selmedel samt att viss mark ska vara höst- och vinterbevuxen. Föreskrifterna är bindande för verksamhetsutövarna medan det av de allmänna råden framgår vilka försiktighetsmått och åtgärder som bör vidtas för att kraven i andra kapitlet ska anses vara tillgodosedda. Sammantaget ska åtgärderna säkerställa att den mängd stallgödsel som för varje gård eller djurbesättning sprids på marken inte överskrider en viss mängd per hektar. Det är endast jordbruksföretag som berörs av föreskrifter. För att vara ett jordbruk eller jordbruksföretag krävs det någon form av produktion. Många djurägare har inte ett jord- bruksföretag och omfattas därför inte av reglerna. Dessa verksam- hetsutövare måste dock beakta de allmänna hänsynsreglerna i andra kapitlet och allmänna råd.127 Det finns olika gödselmedel inom lantbruket. Med stallgödsel avses djurens träck eller urin med eventuell inblandning av foder- rester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvätt- vatten, pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Med andra organiska gödsel- medel avses organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stall- gödsel, som kan användas som gödselmedel. Med mineralgödsel (även kallat konstgödsel eller handelsgödsel) avses gödsel framställt genom industriella processer. Det svenska regelverket för gödselspridning gäller i huvudsak stallgödsel och andra organiska gödselmedel. Det saknas t.ex. regler- ing av hur mycket fosfor som får tillföras via mineralgödsel. Begränsningar för gödsling med stallgödsel För stallgödsel och andra organiska gödselmedel gäller följande begränsning för tillförsel till : 8 § Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar total- fosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för 127SOU 2020:10, Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning, betänkande av utredningen om minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete. De allmänna råden finns inarbetade i SJVFS 2015:21. Ingen gödning till havet företagets hela spridningsareal . Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.128 Bestämmelsen begränsar hur mycket fosfor som får tillföras åker- marken via stallgödsel. Bestämmelsen gäller i hela landet. 19a § Inom känsliga områden får stallgödsel inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar totalkväve per hektar spridningsareal och år. Kväve som förloras i samband med spridning får inte räknas bort från gödselns ursprungliga kväveinnehåll. Tillförseln av stallgödsel får räknas som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal. Bestämmelsen om hur mycket kväve som får tillföras åkermarken via stallgödsel gäller endast inom nitratkänsliga områden. Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln ha tillförts på hela spridningsarealen. Till spridningsarealen räknas och till viss del även betesmark. Förbud mot övergödsling av kväve via mineralgödsel För användningen av mineralgödsel finns ett fåtal föreskrifter och allmänna råd. När det gäller tillförsel av kväve via mineralgödsel gäller följande. 20 § Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel be- gränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. (…)Beräkningen ska dokumenteras genom en växtodlingsplan eller mot- svarande. Beräkningen ska användas som utgångspunkt för gödslingen. Förbud mot spridning av gödsel nära vattendrag Vidare finns några bestämmelser som gäller spridning inom känsliga områden och som omfattar både stallgödsel och mineralgödsel. Be- stämmelserna handlar bl.a. om att inte sprida gödsel närmare än från kant som gränsar till vattendrag eller sjö och att det under vissa tidsperioder är helt förbjudet att gödsla. 128Jordbruksverkets föreskrifter och allmänna råd, SJVFS 2015:21. Ingen gödning till havet 24 a § Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jord- bruksmark närmare än från kant som gränsar till vattendrag eller sjö. 24 b § Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jord- bruksmark som gränsar till vattendrag eller sjö och där markens lutning mot vattnet överskrider . 25 § Inom känsliga områden får inga gödselmedel spridas – . Av förordningen om miljöhänsyn i jordbruket framgår vilken lag- ringskapacitet som krävs för stallgödsel. Jordbruksföretag med fler än 100 djurenheter129 ska ha utrymme för lagring av stallgödsel som minst motsvarar en gödselproduktion under a)vid djurhållning som omfattar nötkreatur, hästar, får eller getter, samt b)vid annan djurhållning.130 För jordbruksföretag med fler än tio djurenheter gäller krav på lag- ringsutrymme som minst motsvarar en gödselproduktion under a)vid djurhållning som omfattar nötkreatur, hästar, får eller getter, samt b)vid annan djurhållning.131 Vid lagring av stallgödsel ska lagringsutrymmen vara utformade så att inget rinner eller läcker ut till omgivningen.132 På jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska dokumentation finnas över mottaget gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor den mottagna gödseln motsvarar, datum för mottagandet samt från vem gödseln 129Definitionen av djurenhet finns i 2 kap. miljöprövningsförordningen (2013:251) och avser t.ex. en mjölkko eller en häst. 1306 § första stycket förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. 1316 § tredje stycket förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. 1327 § förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket. Ingen gödning till havet På jordbruksföretag som för bort stallgödsel ska doku- mentation finnas över stallgödselmängden som levereras, vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller, datum för leverans samt till vem gödseln levereras. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år.133 Krav på växtodlingsplan eller liknande Inom nitratkänsliga områden, vid tillförsel av kväve via gödselmedel, ska behovet av gödselkväve beräknas med hänsyn tagen till vissa faktorer. Beräkningen ska dokumenteras genom en växtodlingsplan eller liknande och beräkningen ska användas som utgångspunkt för gödslingen.134 Inom nitratkänsliga områden, vid tillförsel av kväve, finns således ett krav på att beräkna behov av växtnäring. Växtod- lingsplaner kan även innehålla uppgifter om hur gården planerar sin verksamhet för att inte överskrida begränsningarna fosfor och kväve . Många lantbruk, särskilt stora djur- och växtodlingsgårdar, an- litar rådgivare för att få hjälp med att beräkna och upprätta en växtodlingsplan. Som underlag för växtodlingsplaner används ofta växtnäringsbalanser. En växtnäringsbalans är skillnaden mellan till- förd och bortförd växtnäring. I växtnäringsbalansen beräknas in- flödet av växtnäring på gården (inköp av djur, foder, utsäde, mineral- och stallgödsel samt luftnedfall och kvävefixering) och därefter dras utflödet av växtnäring ifrån (bundet i de produkter som lämnar gården). Balansen görs i ”vid gårdsgrind”. En positiv närings- balans innebär att det finns ett överskott av växtnäring på gårds- nivå.135 Enligt uppgifter från LRF ingår i princip alltid även fosfor i de växtnäringsbalanser som t.ex. Greppa Näringen tar fram inom rådgivningsstödet till lantbrukaren. För områden utanför de nitratkänsliga finns endast allmänna råd enligt vilka det gäller att ”tillförsel av kväve bör begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses nödvän- dig”, ”grödans kvävebehov bör i verksamheter m.m. omfattande 13313–14 § § SJVFS 2015:21. 13420 § SJVFS 2015:21. 135http://greppa.nu/, . Ingen gödning till havet växtodling lämpligen dokumenteras i en växtodlings- eller göds- lingsplan eller annan skriftlig form”. Tillståndsplikt för stora djurgårdar Det finns även bestämmelser om att anläggningar med stora djur- besättningar måste ansöka om tillstånd eller anmäla sin verksam- het.136 Det krävs tillstånd från för anläggningar med mer än 400 djurenheter av nötkreatur. För djuranläggningar med mer än 100 djurenheter krävs att anmälan görs till kommunen. Genom att stora djurgårdar måste prövas innan de får bedriva verksamhet säkerställs att de villkor som behövs för verksamheten, t.ex. skyddsåtgärder för att förhindra läckage av kväve och fosfor till mark och vatten eller krav på hur många hektar spridningsareal en lantbrukare måste ha, följer med tillståndet. är tillsynsmyndighet för stora lantbruk och kom- munerna för de mindre. Ofta har dock delegerat till- synsansvaret till kommunernas miljötillsyn. 14.11.3Jordbrukets struktur bidrar till regionalt överskott av växtnäringsämnen Specialiseringen och den geografiska uppdelningen mellan växt- odling och animalieproduktion bidrar till överskottet av närings- ämnen, vilket kan öka risken för övergödning. I fördes mer fosfor in genom foder (374 tusen ton), jämfört med mineralgödsel (322 tusen ton) 2010. av växtodlingen går till foderproduktion, men stora delar foder behöver fortfarande importeras, främst från . Detta beskrivs när- mare i Östersjöcentrums underlagsrapport om storskaliga fosforflöden i avrinningsområde.137 1362 kap. miljöprövningsförordningen (2013:251). 137McCrackin, M. 2019, Background document and synthesis: Phosphorus Flows in the Baltic Sea Catchment, . Ingen gödning till havet Djurproduktionen bidrar med fosfor , vilket är cirka fyra gånger så mycket som från människor. Djur- tätheten138 varierar stort inom , med störst täthet i , , och . Skillnaden i djurtäthet är en av orsakerna till att fosforöverskottet varierar stor inom avrin- ningsområdet, också beroende på stor import av djurfoder i dessa områden. Denna situation kan leda till att man gödslar mer än opti- malt och får ett överskott av näringsämnen i jorden, som ökar risken för näringsläckage till den miljön. Hur stallgödsel tas om hand och används har också en betydande effekt på fosforöverskottet. Till exempel har som har en djurtäthet i nivå med , mycket lägre fosforöverskott. I har regleringar av gödselhantering, gödselgivor och regler för antal djurenheter och skyddszoner haft en betydande effekt. Problemen som är knutna till den nuvarande jordbruksstrukturen är välkända och finns på både nationell och regional nivå i de olika länderna, vilket även är fallet i med stora regionala skillnader inom jordbruket. För har fosforeffektiviteten ökat från till i snitt över landet. Enligt AgriFood139 är jordbruket i nästan i balans när det gäller hur mycket fosfor som tillförs åkermarkerna via gödsling respektive förs bort via skörden. Det tycks ändå finnas en potential att förbättra utnyttjandet av fosforn i stallgödseln eftersom det finns en obalans i hur mycket fosfor som finns lagrad i marken mellan olika delar av beroende på om området domineras av djur- eller spannmålsproduktion. Detta tyder på att markerna övergödslas i vissa djurtäta områden, särskilt så länge det är mera lönsamt att använda stallgödseln på den egna gården i stället för att sälja den.140 138Djurtäthet anger antal djur per hektar. Olika djurslag ges olika måttenheter. T.ex. mot- svarar en mjölkko tio får, 143 kycklingar eller två suggor. 139AgriFoods verksamhet är ett samarbete mellan () och Ekonomihögskolan vid . 140AgriFood 2018, Stallgödsel i en cirkulär ekonomi, Fokus 2018:1. Ingen gödning till havet Östersjöcentrum har identifierat tre huvudsakliga tillvägagångs- sätt för att minska överskott av näringsämnen som beror på den nuvarande uppdelningen mellan växtodling och animalieproduktion: •Producera och konsumera färre animalieprodukter. De olika tillvägagångsätten utesluter inte varandra och kan även ge andra fördelar, som minskade utsläpp av växthusgaser och förbättrad hälsa.141 Är omfördelning av stallgödsel lämplig? Både Östersjöcentrum och AgriFood har analyserat om det är lämp- ligt att omfördela stallgödsel mellan regioner. Det finns ett antal hinder där bra åtgärder behöver utvecklas för att underlätta en omfördelning av stallgödsel. Stallgödsel är skrymmande och dyrt att transportera på grund av hög vattenhalt. Det är möjligt att processa den på olika sätt för att göra den lättare att transportera och hantera, men det är vanligtvis billigare att använda mineralgödsel i regioner som saknar stallgödsel. AgriFood lyfter fram att de höga kostnaderna för transport, hantering och spridning av stallgödsel gör att en omfördelning inte kommer till stånd av sig själv. Ett högt pris på mineralgödsel innebär att köpare vill betala mer för stallgödsel, medan strikta regler för hur stallgödsel får hanteras, lagras och spridas innebär att säljare kan vara beredda att sälja till ett lägre pris eller till och med betala för att bli av med stallgödsel. Enligt AgriFood skulle ett transportbidrag till lantbrukare som byter från mineralgödsel till stallgödsel kunna öka incitamentet till en ökad handel med stallgödsel. Transport av stallgödsel är inte stöd- berättigad inom landsbygdsprogrammet. Transportkostnader för stall- gödsel uppskattades 2012 till två till per ton och kilometer. I har kostnaden för transport av grisgödsel uppskattats till 141Östersjöcentrum 2018, Förändringar i jordbrukets struktur kan bidra till att minska när- ingsläckaget till , Policy brief 2018. Ingen gödning till havet per ton (en kilometer), per ton () och per ton ().142 Ett bidrag behöver dock vara högt för att täcka jordbrukarens alla merkostnader, även de för hantering och spridning av stallgödseln, om det ska ha effekt. Det behöver även göras en bedömning av de samlade miljövinsterna. Exempelvis ger minskade transporter av mineralfosfor upphov till miljövinster medan de ökade transporterna av stallgödsel ger ökade miljökostnader. Vilken effekt som dominerar är svårt att avgöra.143 Utveckling av teknik för att minska vätskehalten i stallgödsel kan dock bidra till att minska både kostnaderna och de negativa miljöeffek- terna av transporterna. AgriFood lyfter även fram att en skatt på mineralfosfor sannolikt skulle få större effekt på användningen av mineralgödsel och brytningen av ny fosfor än omfördelning av stallgödsel. Även stöd till innovation och teknikutveckling lyfts fram som ett viktigt styrmedel. Stallgödsel rötas för produktion av stallgödsel, antingen på gårdar eller i samrötningsanläggningar som ofta ligger i anslutning till kom- munala avloppsreningsverk. Den stallgödsel som rötas i samrötnings- anläggningar behöver transporteras och den biogödsel som pro- duceras behöver även transporteras åter till lantbrukaren eller annan gård. Det pågår även projekt med att efterbehandla biogödsel som kan bidra till att minska transportkostnaderna. Främjande av pro- duktion av biogas och biogödsel kan därför vara ett styrmedel för att utjämna de regionala skillnaderna när det gäller stallgödsel. gäller en ny EU-förordning om gödselprodukter som även omfattar gödselprodukter som tillverkas från återvunnet och organiska material.144 142IVL 2019, Åtgärder och väg framåt för att minska kväve- och fosforanvändningen i sam- hället, Rapport 6077. 143AgriFood 2018, Stallgödsel i en cirkulär ekonomi. 144Förslag till och Rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter och om ändring av för- ordning (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 resource.html?uri=cellar:d117e80d-ec28-11e5-8a81- 01aa75ed71a1.0006.02/ DOC_1&format=PDF, . Ingen gödning till havet Att omfördela djuren medför en större strukturförändring i lant- bruket än att transportera stallgödsel. Lokalisering av djurhållning är beroende av infrastruktur, som t.ex. närhet till foderleverantörer, slakterier och andra specialiserade anläggningar. Att flytta infra- strukturen skulle leda till ytterligare kostnader. Naturliga förutsättningar styr även jordbruksföretagens inrikt- ning. Historiskt sett föds djur upp i områden som är mindre lämpade för växtodling. Storskalig djuruppfödning sänker i allmänhet även produktionskostnaderna, åtminstone när miljöpåverkan eller djur- välfärden inte är internaliserade i det ekonomiska systemet. 14.11.4Ett mer effektivt utnyttjande av växtnäringsämnen i stallgödsel Det verkar finnas enighet bland merparten av de aktörer Miljömåls- beredningen varit i kontakt med att utnyttjandet av växtnäringen i stallgödseln kan förbättras. AgriFood anser även att skärpta regler för användningen och läckaget av näringsämnen är mer effektivt än att införa styrmedel för regional omfördelning av stallgödsel eller att styrmedel för omfördelning av stallgödsel behöver kombineras med regelskärpningar på gårdsnivå. IVL:s analys av kväveflödet inom det svenska lantbruket visar också på stora kväveförluster vid lagring och spridning av stallgödsel. Områden som har förts fram till Miljömålsberedningen där styr- medlen kan ses över och eventuellt stärkas handlar om: –Lagringskapacitet och utformning av lagringsutrymme. –Skärpta krav på eller obligatoriska gödselplaner eller växtnärings- balanser tillsammans med markkartering. –Analys av kväveinnehållet i stallgödsel, anpassning av spridnings- mängd och tid efter växtsäsongen. –Utveckling av teknik för precisionsgödsling över fältet efter grö- dans behov. Mineralgödsel är ofta enklare att sprida och näringsämnena i stall- gödsel är inte alltid i rätt mängd eller form för att möta växternas Ingen gödning till havet När stallgödsel används som komplement till mineralgödsel ökar även kostnaderna för jordbrukaren bl.a. genom att hen kan behöva sprida . Det krävs investeringar i specialutrustning för att samla in, hantera, lagra, processa och sprida stallgödseln. En utbyggnad av gårdsbaserad biogasproduktion kan leda till mins- kad kväveurlakning, förutsatt att rötresten hanteras och sprids med ett bättre kväveutnyttjande. Rötningsprocessen gör att den rötade gödseln minskar i volym, vilket gör det lättare att lagra och trans- portera. Fosformängden är dock fortfarande densamma. Rötrester innehåller en större andel mineralkväve jämfört med stallgödsel, efter- som andelen ammoniumkväve ökar vid rötning. De statliga stöden har bidragit till att antalet gårdsanläggningar i har ökat. fanns det 43 gårdsanläggningar för produktion av biogas i , jämfört med 19 anläggningar under 2011.145 Bättre återcirkulering och effektiv användning av stallgödsel mins- kar behovet av att importera kostsamma och energikrävande mineral- gödselmedel. 14.11.5 Beroendet av mineralgödsel Mineralgödsel av fosfor framställs av råfosfat ”jungfrulig fosfor”, vilket precis som fossila bränslen är en ändlig resurs. Till skillnad från fossila bränslen finns dock inga alternativ. Av världens tillgångar på råfosfat kontrolleras av endast tre länder: , och . Råfosfat finns på Europeiska kom- missionens lista över 20 kritiska material av stor ekonomisk bety- delse för vilka försörjningen är osäker. Produktion av kväve till mineralgödsel är energikrävande. Mine- ralgödsel produceras i princip enbart med fossila energikällor, främst naturgas. Naturgas beräknas med nuvarande årsförbrukning endast räcka i ytterligare 53 år.146 Mineralgödsel är ofta enklare att sprida och näringsämnena i stallgödsel är inte alltid i rätt mängd eller form för att möta växternas behov. Det krävs investeringar i specialutrustning för att samla in, hantera, lagra, processa och sprida stallgödseln. 145IVL 2019, Åtgärder och väg framåt för att minska kväve- och fosforanvändningen i samhället, rapport 6077. 146Jönsson, H. 2019, Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och återvinning från avlopp, och teknik, SLU Rapport 105. Ingen gödning till havet Import av mineralgödsel har enligt SCB:s statistik minskat kraf- tigt , då det importerades i genomsnitt fosfor per hektar och år, till fosfor per hektar och /2019. /såldes fosfor i mineralgödsel vilket är en nedgång från tidigare 14 300 ton.147 Detta är dock en ökning jäm- fört med 2008–2011 då snittförsäljningen av fosfor var fos- for per år.148 /såldes kväve i mineral- gödsel. Balansen för jordbruksmark (åker och betesmark) är enligt SCB, 2016 beräknad till noll kg per hektar för riket. På regional nivå redovisades dock underskott av fosfor för södra slättbygder, mellanbygder och norra slättbygder.149 Från fram till var innehållet av kväve och kadmium i mineralgödsel skattebelagda.150 fanns en miljöavgift, införd 1984, på kväve- samt fosforhalten i mineralgödsel.151 Motiveringen till att gödselmedelsskatten infördes var att användningen av handelsgödsel hade bidragit till övergödning av vattenområden och även till försurningen av mark och vatten. Från hälso- och miljöskyddssynpunkt ansågs det angeläget att använd- ningen av handelsgödsel minskade och för att uppnå detta infördes skatten.152 Fram till dess att avgiften övergick till en skatt 1995 var intäkt- erna från avgiften öronmärkta för att finansiera läckagereducerande åtgärder, rådgivning, samt forskning för att minska gödselanvänd- ningens effekter. När skatten infördes betraktades skatteintäkter som tillförsel till statskassan även om de i praktiken delvis användes för att finansiera olika åtgärdsprogram. 147SCB 2020, Försäljning av mineralgödsel för jord - och trädgårdsbruk /19, MI 30 , Tabell 2 2, Försäljning av mineralgödsel till jord- och trädgårdsbruk åren 2012/13– 2018/19, tusen ton fosfor (P). 148Naturvårdsverket 2013, Hållbar återföring av fosfor, Rapport 6580. 149Jordbruksverket 2019, Jordbruksstatistiks sammanställning 2019.