sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — •Tvålen på toaletterna är oparfymerad. •Lokalen har åtminstone en tillgänglig toalett som är så stor att den fungerar för personer som använder eldriven rullstol. •Lokalen har pälsdjursförbud (placeras utanför entrén) men tillåter att ledarhund eller annan hund i tjänst kan vistas i lokalen. Att kunna lägga sin röst •Valsedlarna är placerade i framkant på bord eller ställ så att de är lätta att nå. •Röstnings- eller vallokalen är tillräckligt stor så att väljare som använder rullstol eller andra förflyttningshjälpmedel kan vända runt. •I varje röstnings- eller vallokal finns det minst en röstningsskärm som kan användas av en person som använder rullstol (bordshöjd cirka 70–). •Det går att komma tätt intill bord (bordshöjd cirka 70–) för att plocka valsedlar, rösta, avlämna och ta emot röstkuvert. •Det finns beredskap hos röstmottagare att hjälpa de väljare som ber om det. Funktionsrätt är en samarbetsorganisation för 46 funktionsrättsför- bund, som tillsammans representerar cirka 400 000 medlemmar. Funk- tionsrätt har förmedlat utredningens inbjudan till dialog till samtliga medlemsförbund, men har också inkommit med en egen skrivelse. Här följer organisationens synpunkter. •Koppla krav på tillgänglighet till partistödet för att det ska in- tegreras i de politiska partierna och inte bara bli tillfälliga insatser. •Bättre och standardiserad utbildning för röstmottagare. Förbund som har lyft för att säkerställa att den som behöver stöd får det på rätt sätt. •Förbättra och kvalitetssäkra processen för att anmäla hinder vid röstmottagning och tillse att klagomål följs upp och åtgärdas. Detta skulle ge mervärden för åtaganden om lokal tillgänglighet och bidra till lärdomar inför nästa val. Delaktighet, handlingskraft, rörelsefrihet (DHR) DHR – delaktighet, handlingskraft, rörelsefrihet är en organisation för och av personer med nedsatt rörelseförmåga. Här följer DHR:s synpunkter. Tillgången till information under förtidsröstningen En grundläggande utgångspunkt för delaktighet är information. Särskilt information om tillgänglighet och användbarhet. I den in- formation som kommer hem i brevlådan med röstkortet eller i övrig information, är hänvisning om tillgänglighet och användbarhet och om förutsättningarna i vallokalerna och förtidsröstningsplatserna avgörande. Om sådan information inte kan säkerställas i samband med röstkortet, ska hänvisning till var en individ kan få fördjupad information om tillgänglighet och användbarhet finnas. Då vi alla har olika behov är en webbplats med en förteckning av vallokaler och lokaler för förtidsröstning ett bra alternativ. Denna förteckning ska beskriva förutsättningarna på platsen med tillhörande bilder. Denna information är ett komplement till tillgängliga och användbara loka- ler för att individen ska få tydlig information utifrån sina egna en- skilda behov. Till en sådan lösning ska även ett komplement finnas i form av kontaktpunkt för specifika frågeställning. För många är per- sonlig kontakt det mest tillgängliga och användbara alternativet. Detta ska även gälla lokalerna för utbildning av röstmottagare. Anordnandet av vallokaler och röstningslokaler Att ta sig fram till lokalen: är det brister i att ta sig fram till lokalen. Det handlar om att gångvägen som leder fram till entrén, angöringsplats för färdtjänst och taxi samt parkeringsplatser, som är reserverade för personer med nedsatt rörelseförmåga, ofta finns vid byggnaders huvudentréer. är vallokalen ofta i skolors matsalar eller klassrum där alternativa entréer används. Till dessa tillfälliga huvudentréer saknas ofta parkering och dylikt och närmsta alternativ uppfyller inte tillgänglighet och användbarhet om de ens finns. Detta gäller även lokalerna vid förtidsröstning samt vid utbildning för röstmottagare. Att ta sig in och ut ur lokalen: Även gällande denna fråga återfinns problemen. är inte de alternativa entréer tillgängliga och användbara på samma sätt som huvudentrén. Detta innebär ofta att dörröppnare, tillgänglig toalett, logiska vägar att ta sig fram sak- nas. För att lokalen ska anses användbar är detta nödvändigt. För att kunna fullgöra uppdraget som röstmottagare är det en absolut förut- Då tjänstgöringen pågår , så krävs tillgänglig- het och användbarhet i lokalerna. Som tidigare angivits är detta gällande för lokalerna vid förtidsröstning samt vid utbildning för röstmot- tagare också. En annan stor brist är total avsaknad av frångänglighet och i händelse av exempelvis brand eller annan akut situation. Både lokalernas beskaffenhet samt kunskapen hos röstmottagare och andra funktionärer har så överhängande brister att riktigt farliga situationer skulle kunna uppstå och leda till ödesdigra konsekvenser för alla som befinner sig i lokalen. DHR tror att det civila samhället skulle vara en bra partner i fram- tagande av lämpliga röstningslokaler då många organisationer kan ha tillgång till tillgängliga och användbara lokaler för sina medlemsakti- viteter. kan det skilja sig i nivå på tillgänglighet mellan lokaler för förtidsröstning och vallokalerna. Speciellt gällande tillgång till tillgängliga röstningsskärmar. Vid avläggande av röst upplever vi från DHR att det fortfarande finns väldigt många brister. Ofta är det väl- digt trångt i vallokalen även med begränsat antal röstande i lokalen . Både där röstning sker och där valsedlarna är placerade. Det försvårar både att ta sig fram och att nå, men också att inte be- höva känna sig i vägen om det tar lite tid att plocka sina röstsedlar. Röstningsskärmar och bord i låg höjd finns inte alltid att tillgå. Många röstmottagare har ofta en vilja att hjälpa till, men kan ofta vara begränsade på grund utav lokalens utformning. Det finns helt enkelt inte plats rent fysiskt att kunna hjälpa någon. Oavsett om det handlar om att plocka valsedlar eller bakom skärm med själva röst- ningen. Att rösta med bud är ett bra komplement för alla de som inte kan ta sig till lokalen på egen hand. Dock är det som in- formation om legitimation och underskrift inte framgått tillräckligt tydligt, vilket leder till att rösten inte kan avläggas. Valsedlarna och valsedlarnas tillgänglighet Valsedlarna i sig är rätt otillgängliga, texten är liten, vilket försvårar röstning i personval, att helt enkelt kryssa rätt är en svårighet. Även pappret är tunt vilket gör att det är svårt att separera röstsedlarna och bara lägga i en röst i kuvertet. Detta leder till att många röster ogiltigförklaras i onödan. Även som röstmottagare kan det vara svårt att känna hur många röstsedlar som finns i ett kuvert. Representation är en viktig del av demokratin. Att tjänstgöra som röstmottagare vid val är en del i detta. är lokalerna för utbildning av röstmottagare otill- gängliga eller att man är hänvisad till att använda alternativ entré. I utbildningen finns inslag om tillgänglighet i form av en Power- Point bild. Avsnitten om tillgänglighet och användbarhet presente- ras av någon som inte själv förstår vikten av det och således hoppas avsnittet ofta över. Vid de tillfällen en person med synlig funktionsnedsättning närvarar, lyfts tillgänglighet och använd- barhet. Även som röstmottagare är det ofta svårt att röra sig runt i loka- len, vilket begränsar de uppgifter som kan utföras om en använder rullstol. Vi vill även lyfta frågan om digitalt röstningsförfarande. DHR:s uppfattning är att många personer med nedsatt rörelseförmåga skulle få utökade möjligheter att rösta på egen hand om ett digitalt röst- ningsförfarande kunde erbjudas. DHR är medvetna om att det kan finnas svårigheter kopplade till att bevara valhemligheten, men med- verkar gärna i dialog som kan möjliggöra röstning på digital väg. Avslutningsvis menar DHR att valet består av många delar där alla delar måste vara tillgängliga och användbara för att ett helt val- förfarande ska anses uppfylla behov av tillgänglighet och användbar- het. Då DHR finns representerat i nästan alla kommuner så finns vi gärna tillhands för samarbete för att göra valen genomförbara för alla. företräder personer med ME/CFS, (en neurologisk sjukdom) som beräknas drabba 0,1–0,av befolkningen. Det finns enligt förbundet minst 10 000 ME/CFS-sjuka i Sverige1. Här följer RME – synpunkter. •tyst och lugn miljö i vallokalen, •möjlighet till ambulerande röstmottagning, •slippa stå upp i kön, dvs ordna sittplatser och •möjlighet att rösta med BankID. Motiveringen till dessa förslag är: •många personer med ME/CFS är mycket känsliga för sinnes- intryck: ljud, ljus, dofter, •personer med svår ME/CFS kan inte gå längre sträckor och blir sämre av att åka bil, buss eller tåg, •POTS, dvs att man svimmar av att stå mer än en mycket kort stund. Detta är en vanlig samsjuklighet vid ME/CFS och gäller också många personer med långtids-covid. •för dem som är hembundna och inte vill rösta via ombud. FUB företräder personer med intellektuell funktionsnedsättning. Enligt förbundet har av alla barn och vuxna i någon form av intellektuell funktionsnedsättning, dvs. 1 av 100 per- soner. Här följer FUB:s synpunkter. 1Hämtat från förbundets webbplats: . 2Även termen utvecklingsstörning används av förbundet. Ingen åtskillnad görs i betydelsen av de termerna. Tillgången till information under förtidsröstningen För – personer med intellektuell funktionsnedsätt- ning (IF) – handlar det om tillgång till kognitivt tillgänglig infor- mation. Här tycker vi att den lättlästa informationen på Valmyn- dighetens webbsajt bör omfatta även filmer och bildstöd (Pictogram till exempel). Detta gynnar även andra grupper som av någon annan anledning behöver anpassad information. Men många i vår målgrupp har lämnats utanför det digitala samhället. Därför är det viktigt att det finns icke-digitala kanaler med information om valet under hela ”valsäsongen”. Vi vill också att det säkerställas att information om ambulerande röstmottagning når fram till vår målgrupp. Detta kan ske t.ex. genom riktade utskick till gruppbostäder. Anordnandet av vallokaler och röstningslokaler Här handlar det om att säkerställa att lokalerna uppfyller kraven på både fysisk tillgänglighet OCH kognitiv tillgänglighet. –det gynnar många grupper, men oftast har man glömt borta detta med kognitiv tillgänglighet. Tydlig skyltning och bildstöd är en bra lösning på detta. Som vi har skrivit under Tillgången till information, tycker vi att det är viktigt att riktade informationssatsningar bör göras om ambule- rande röstmottagare då den är en relativt nytt alternativ och inte så känt hos vår målgrupp. kan det finnas ett stort intresse för detta hos vår målgrupp. I intervjuer vi har gjort, tillsammans med , vet vi att många personer med IF inte deltar i val för att de tycker det känns jobbigt att gå till en lokal för Man är rädd för ett dåligt bemötande, rädd för att ”göra fel” och rädd att göra bort sig på något sätt. Det kan också kännas nervöst om man är osäker om man kan få hjälp i vallokalen vid behov. Vi har också fått rapporter från medlemmar att det finns okunskap hos en del röstmottagare om vad som faktiskt gäller i frågan om att få hjälp att genomföra själva röstningen. Redan nu har väljare som på grund av funktionsnedsättning inte själva kan göra i ordning sina röster, rätt att få hjälp med detta av en person som väl- jaren själv har valt. På vissa håll ifrågasätts denna rätt av röstmottagare. I övrigt vill vi lyfta vikten av att ta fram information på lättläst svenska om de olika sätten att rösta som når inte bara personer med IF som kan ta till sig digital information, men även till alla som står vid sidan om den digitala världen. Gärna en särskild kampanj riktad till gymnasiesärskolor där förstagångsväljare i vår målgrupp finns. Valsedlar och valsedlars tillgänglighet Vi tycker förslaget i delbetänkandet, Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen, gällande personer som inte själv kan ta sina val- sedlar är bra då den ger väljaren rätt att anlita ytterligare en person (utöver en röstmottagare) som hjälper honom eller henne med detta. Det är också viktigt att behålla riktlinjerna från valet om partisymboler på valsedlar. partibeteckning på en valsedel att ska innehålla en partisymbol, i stället för bara namnet på ett parti samt att både partisymbolen och partinamnet ska få tryckas i färg på valsedeln. Detta har stor betydelse för kognitiv tillgänglighet. Här följer Förbundet synpunkter. •Att kunna rösta i riksdagsval, regionval och kommunala val är en medborgerlig rättighet för alla medborgare i . Men många personer med dövblindhet har svårt att utöva sin medborgerliga rättighet. Samhället måste sänka trösklarna och bistå med insatser och anpassningar för att målgruppen ska kunna delta aktivt i valrörelsen. Det handlar t.ex. om svårigheter att ta till sig infor- mation från de olika partierna som utgör en stor del av hur med- borgare väljer att rösta under valdagen. Informationen som bud- skap, vallöften eller valmöten finns t.ex. inte i tillgängligt format som teckenspråk eller punktskrift. •Samhället bör erbjuda goda och kvalitativa rehabiliteringsinsatser för personer med dövblindhet för att bryta digitalt utanförskap och kunna inhämta information genom sociala medier eller hem- sidor med hjälp av skärmläsare, punktdisplay eller andra hjälp- medel. •Att ta del av politiska debatter kan också vara en tillgänglighets- fråga, om debatten finns teckenspråkstolkad, textad och syntol- kad så kan den vara tillgänglig för medborgare som har kombine- rad syn- och hörselnedsättning medan de medborgare som saknar syn – och hörselrester behöver personligt stöd av dövblindtolkar som kan tolka och återberätta vad den politiska debatten handlar om. För att kunna beställa dövblindtolkar behöver medborgaren skicka en tolkbeställning till sin regions tolkcentral som ska göra en bedömning om detta ingår i begreppet ”vardagstolkning” som det står i hälso- och sjukvårdslagen, HSL, och tillsätta lämpliga dövblindtolkar. Det betyder att det blir i praktiken så att tolk- centralen bestämmer om en medborgare som saknar syn- och hörselrester kan ta del av politiska debatter. Detsamma gäller om personer med dövblindhet som har behov av dövblindtolk måste beställa tolk för att besöka valstugor under valrörelsen, vid för- handsröstning eller under valdagen. •Om personer med dövblindhet vill ta politiska uppdrag behöver det finnas en överenskommelse kring tolkar och andra former av hjälpmedel. •För att personer med dövblindhet ska kunna ta sig till lokaler där man ska kunna lämna sin röst behöver lokalen uppfylla tillgäng- lighetskrav och vara enkel att ta sig till med hjälp av kollektiv- trafik, färdtjänst eller egen bil. •Om kommuner erbjuder ambulerande röstmottagare kan det vara ett gott alternativ för målgruppen, eller att erbjuda gratis ledsag- ning till/från vallokalen. Förbundet representerar barn och ungdomar som lever med någon form av nedsatt rörelse- förmåga. En del av förbundets målgrupp är alltså inte röstberättigad, men för de röstberättigade ser förbundet främst två hinder i sam- band med valdeltagande; fysisk otillgänglighet och svårigheter för en del att kunna bevara valhemligheten. Detta handlar om de vallokaler som finns att tillgå, både för för- tidsröstning och röstning på valdagen. Lokaler för förtidsröstning finns ju, oftast, på ett flertal platser, till skillnad från den ”egna” val- lokalen till vilken man är hänvisad på valdagen. Det gör att chansen att ta sig till en tillgänglig vallokal för att förtidsrösta är något större, inte minst eftersom de ofta förläggs till i övrigt tillgängliga platser som gallerior/köpcentrum, bibliotek och centralstationer. Valdagens vallokaler, inte sällan förlagda till kommunala byggna- der som skolor, lämnar dock ofta mer att önska. Byggnader som dessa kan och bör förväntas vara fullt tillgängliga för personer med olika grad av nedsatt rörlighet men så är inte alltid fallet, i synnerhet när det kommer till lite äldre byggnader. Det kan röra sig om tunga entrédörrar utan elektrisk dörröpp- ning, nivåskillnader i närmiljö (där även backar eller kuperad ”ter- räng” kan förekomma), entréområden och interiört eller att portar, passager och dörrar är för trånga för att kunna ta sig fram smidigt. I de fall hiss behövs för att ta sig från entré till vallokal är det inte alltför ovanligt att den kräver nyckel för att kunna användas eller att de är för små för att kunna transportera rullstolar av större modell. I vissa fall krävs till och med att den som är i behov av hiss eller ramp måste ta sig till en helt annan del av byggnaden än entréområdet för att ta sig in, ibland även med behov av att få tag i någon med nyckel till den alternativa ingången och/eller eventuell hiss. Möjligheten att bevara valhemligheten Gällande möjligheten att bevara sin valhemlighet, är det utformningen av ”valbåsen” och de små, fysiska valsedlarna som ställer till det. Att ta sig fram till de ställ där valsedlarna är uppställda kan vara ett hinder bara det, om de inte står på ett bord i vanlig höjd, för långt in på detta eller av någon annan anledning är svåra att nå på egen hand. Att då behöva hjälp, oavsett om det är av en personlig assistent, ledsagare eller familjemedlem, en främling som råkar stå bredvid eller en röstmottagare, gör att ens valhemlighet röjs, såvida man inte ber att få en av varje valsedel (vilket blir en ganska ordentlig bunt vid ett flervalstillfälle). Väl bakom röstningsskärmarna, där förhoppningsvis åtminstone en av dem är placerad på ett vanligt bord så att den som inte kan eller orkar stå upp kan sitta, har många problemet att nedsatt finmotorik i händer och fingrar gör det svårt eller omöjligt att själv placera val- sedeln, tillverkad i tunt papper utan stadga, i sitt nästan lika sladdriga kuvert. Önskar man dessutom stödja en viss kandidat, är det inte sällan omöjligt att sätta sitt kryss i den minimala rutan vid kandidatens namn. Om inte det har skett innan, röjs ens valhemlighet garanterat i denna stund om man behöver hjälp. Att den som hjälper en förhoppningsvis har vett nog att låta den röstandes val förbli en hemlighet är av mindre vikt här, eftersom hemligheten likväl röjs. Förbundsstyrelsen har dessvärre mindre kunskap vad gäller att rösta genom bud eller ambulerande röstmottagare och avstår därför från att besvara frågor rörande detta. representerar personer med afasi eller språkstörning. Språkstörning är en medfödd funktionsnedsättning som påverkar talet, språkförståelsen eller användningen av språket. Afasi uppstår efter en förvärvad hjärnskada, vanligtvis en stroke men även hjärntumörer, olyckor eller våld mot huvudet. Cirka 8 000– 10 000 personer får afasi . Afasi innebär är en osynlig funktionsnedsättning som innebär svårigheter att prata och/eller att förstå vad andra säger. Det kan innebära svårighet till ordmobilisering och att det kommer fel ord, ja blir nej och tvärtom. Afasi är en komplex funktionsnedsättning som yttrar sig på flera olika sätt. Många som har afasi har också svårt att läsa, skriva eller räkna. fungerar personer med afasi ofta intellektuellt som de gjorde tidigare. Många med afasi har hjärntrötthet. Det är mycket vanligt att den som har afasi även har halvsidig förlamning (oftast höger sida). En del personer använder därför rullstol, el-moped, rollator. Många kan ha svårt med handmotorik höger hand och arm. Kort om språkstörning/DLD Internationell forskning visar att 7–av alla elever i skolan har en språkstörning/DLD (Developmental Language Disorder). En språkstörning/DLD innebär att en person har mindre utvecklade språkliga förmågor än jämnåriga. En språkstörning kan vara grav, eller påverka endast vissa delar av språket. Internationella studier visar att språkstörning/DLD är jämnt fördelad mellan könen. Språk- störning/DLD är en livslång funktionsnedsättning som tar sig olika uttryck i olika åldrar. Svårigheter att uttrycka sig, förstå och använda språk ger stora konsekvenser. Till exempel har elever med språkstörning generellt en låg måluppfyllelse visar SPSM nationella kartläggning ”Vi behö- ver öka kunskapen om språkstörning” (2018). Många med språk- störning/DLD har svårt att läsa, skriva och räkna. Det finns personer med språkstörning/DLD som är teckenspråkiga. Beslutet med tillgängliga vallokaler var ett steg i rätt rikt- ning. Många av våra medlemmar med afasi har nedsatt rörelseför- måga och därför behov av fysiskt tillgängliga vallokaler. bedömer dock att det fortfarande finns mycket att jobba med för att personer med afasi och språkstörning/DLD som inte kan läsa, ska ges möjligheten att ta del av valsedlar och välja med bibehållen valhemlighet. Personvalen är också en viktig fråga, där det är svårt att kunna ta del av namnen på valsedlar för många av våra medlemmar. Det pratades mycket om it-lösningar för att göra valen tillgäng- liga val. Det är dock något som sällan passar våra medlems- grupper med afasi utan ofta snarare ställer upp nya hinder, då det är vanligt att ha svårt med digital teknik. Partisymboler tryckta på valsedlarna var dock bra för många. Det blir ett slags bildstöd. QR-kod kan vara bra för en del av väljarna med afasi och språk- störning. Kunna informera sig innan valet: Samhällsdebatt och partiledardebatt via deltog i dialoger med public service-företagen där den dåvarande ledamoten i representerade förbundet. lämnade dessa medskick: •Satsa på några annorlunda program inför valet. Afasirörelsen vill ha några program där man lugnt och sakligt berättar om de partier som ställer upp, och skillnaderna mellan dem. För oss är det job- bigt när man snabbt byter fokus på frågorna. Vi behöver program- ledare som är lugna och tydliga. Inslag som inte klipps . •Magnus tycker att det går bättre och bättre att bidra med sina erfarenheter till public-serviceföretagen. Men de kan bli ännu bättre på att lyssna på vad personer som har svårt att uttrycka sig vill säga. Vi som har afasi hamnar lätt utanför, för att vi inte hinner med i alla svängar. Inför valet är det särskilt viktigt att vi som har nedsatta förmågor inte glöms bort. Det gäller inte bara oss med afasi, utan många fler grupper med kognitivt och kommunikativt nedsatta förmågor, även äldre. Hur fungerar det för personer med afasi och språkstörning/DLD? Några röster i samband med valet Hur går det för personer med afasi eller språkstörning att vara del- aktiga och självständiga inför valet ? Vi frågade några medlemmar hur de tar del av partiernas valfrågor och om de behöver hjälp för att kunna rösta. Hur tar du del av del av de olika partiernas valfrågor? Tidningar och tv, men det går snabbt i debatterna i tv. Det är svårt att hänga med. På Edelvik pratar vi politik. Har du behövt hjälp för att kunna rösta? Jag behöver hjälp med att få in röstsedlarna i kuverten. Jag behöver också hjälp med det praktiska i vallokalen. Hur tar du del av del av de olika partiernas valfrågor? Jag ser nyheterna på tv, men följer inga debatter. Har du behövt hjälp för att kunna rösta? Ja, jag behöver ha assistans i vallokalen. Jag vill ha hjälp med röst- sedlarna och att öppna och stänga kuvert. Hur tar du del av del av de olika partiernas valfrågor? Genom tv och tidningen . Har du behövt hjälp för att kunna rösta? Vilken hjälp då? Jag behöver hjälp med att komma till vallokalen. Vad skulle göra det lättare för dig att rösta? Det vet jag inte. Det fungerar ok. Man från Bandhagen i Hur tar du del av del av de olika partiernas valfrågor? Tittar på tv och följer debattprogram. Har du behövt hjälp för att kunna rösta? Det klarar jag själv. Jag kan poströsta men vill helst rösta på valdagen i vallokal. Hur tar du del av del av de olika partiernas valfrågor? Jag lyssnar helst på tv. Jag har svårt att läsa långa texter. Har du behövt hjälp för att kunna rösta? Nej inte för att rösta. Innan jag röstar behöver jag hjälp av någon som läser upp texter som handlar om valet. Hur tar du del av del av de olika partiernas valfrågor? Pratar helst med familj och vänner om det. Det är svårt genom tv och tidningar. Har du behövt hjälp för att kunna rösta? Vilken hjälp då? Jag behöver hjälp för att komma till röstlokalen.