sou · H9B359 · 2021-06-30 00:00:00 — Tabell 6 Personer som hade väntat , , och på första besök inom den specialiserade vården i 16 regioner, fördelat på män och kvinnor samt åldersgrupper 0–19 år 20–39 år 40–59 år 60–79 år Not: Inklusive patientvalt och medicinskt orsakat väntande. Baseras på information från 16 regioner som rapporterade ”detaljerade data” till väntetidsdatabasen. Källa: Väntetidsdatabasen, . Väntan på operation eller annan åtgärd Tabell 7 Personer som hade väntat (6 månader) på operation eller annan åtgärd , per region Not: Inklusive patientvalt väntande, exklusive medicinskt orsakat väntande. Källa: Väntetidsdatabasen, . Personer som hade väntat (6 månader) på operation eller annan åtgärd , per vårdområde Andel av dem som Öron, näs och hals Not: Inklusive patientvalt väntande, exklusive medicinskt orsakat väntande. Källa: Väntetidsdatabasen, . Tabell 9 Personer som hade väntat på operation eller annan åtgärd , per region Andel av dem som Not: Inklusive patientvalt väntande, exklusive medicinskt orsakat väntande. **Antal färre än 10, uteslutet för att undvika småtal. Källa: Väntetidsdatabasen, . Personer som hade väntat på operation eller annan åtgärd , per vårdområde Andel av dem som Öron, näs och hals Not: Inklusive patientvalt väntande, exklusive medicinskt orsakat väntande. Källa: Väntetidsdatabasen, . Tabell 11 Fördelning (procent) mellan regionerna av de personer som hade väntat på operation eller annan åtgärd för de åtta vårdområden med flest personer som väntat över 1 år Tolkning: Exempelvis, av föregående tabell framgår att 2 988 personer hade väntat på operation inom ortopedi . I denna tabell framgår att av dem fanns i , i och i Region . Öron, näs och hals Not: Inklusive patientvalt väntande, exklusive medicinskt orsakat väntande. Källa: Väntetidsdatabasen, . Tabell 12 Personer som hade väntat , , och på operation eller annan åtgärd i 16 regioner, fördelat på män och kvinnor samt åldersgrupper 0–19 år 20–39 år 40–59 år 60–79 år Not: Inklusive patientvalt och medicinskt orsakat väntande. Baseras på information från 16 regioner som rapporterade ”detaljerade data” till väntetidsdatabasen. **Antal färre än 10, uteslutet för att undvika småtal. Källa: Väntetidsdatabasen, . Sent avbokade planerade operationer Enligt information från kvalitetsregistret Svenskt Perioperativt Register (SPOR) gjordes drygt 21 600 sena ombokningar eller stryk- ningar av planerade operationer (tabell 1). Det innebär att operationen av- eller ombokades eller senare dagen före operationen var planerad att genomföras. Det finns flera olika anledningar till att en operation av- eller ombokas i sådant sent skede. En del av dem är svåra att styra över, exempelvis att patienten eller personal blir sjuk eller att det kommer en akut operation som behöver prioriteras före. Men utredningen menar att det kan finnas potential att undvika en del av de sena avbokningarna och på så sätt öka kapaciteten. För de sena avbokningar som registreras i SPOR finns en orsak angiven. Sammantaget finns tolv olika strykningsorsaker, samt ytter- ligare undergrupper till en del av dessa. Bland strykningsorsakerna finns bland annat att annan operation prioriteras, planerat program ryms ej inom tilldelad tid, patientens behov har förändrats, personal saknas och platsbrist. Tabell 1 redovisar det totala antalet sena av- eller ombokningar per region samt antalet som beror på någon av följande orsaker: •Preoperativ utredning inte genomförd eller ofullständig •Det saknas material till operationen •Patienten uteblev utan kontakt Detta är orsaker som utredningen bedömer skulle kunna avhjälpas genom exempelvis andra arbetssätt eller förbättrad planering. Sammantaget var det omkring 3 700 operationer, mot- svarande av alla sena avbokningar och en dryg procent av alla genomförda planerade (elektiva) operationer, som av- eller om- bokades i sent skede till följd av någon av dessa orsaker. Tabell 1 Sent av- eller ombokade planerade operationer 2019, per region Avser endast planerade (elektiva) operationer, akuta operationer ingår inte. Sent avbokade operationer – orsaker som skulle kunna undvikas* *Avser följande orsaker till sen strykning: ofullständig preoperativ utredning (strykningsorsak 3 i SPOR), icke optimerad patient (strykningsorsak 4 i SPOR), patient uteblir utan kontakt (strykningsorsak 6c) samt galler/material saknas (strykningsorsak 8b). Not: Regionerna , och ingår inte eftersom sjukhusen i dessa regioner rapporterade till registrets testmiljö och därmed inte fullt ut finns med i registret. Det gäller även några sjukhus i , se SPOR:s redogörelse av anslutna kliniker1. Källa: SPOR (utredningens beräkningar). Sjukhus anslutna till SPOR, dokument SPOR-SJUKHUS-kategoriindelning-2019- 07-08, , uttag . Underlag för analys av regionernas handlingsplaner Arbetssätt vid framtagande av handlingsplan 1.Vilka har deltagit i utarbetandet av handlingsplanen? a)patient- och närståendeföreträdare? b)linjeorganisationen, exempelvis verksamhetschefer? c)processteam bestående av olika professioner? d)regionala programområden (RPO)? e)övriga? 2.Har planen förankrats i de lokala patientorganisationerna? 3.Har regionen beskrivit processen för framtagande av planen? 4.Tydliga och uppföljningsbara regionala mål för tillgänglighet, kortare väntetider och minskade vårdköer? Finns mål hämtade från rekommendationer och målnivåer i nationella riktlinjer? Finns mål från andra nationella kunskapsstöd? Finns det specifika mål för väntetider för a)patienter med kroniska sjukdomar? b)barn och unga med psykisk ohälsa? c)nära vård? Finns tillgänglighetsmål för samverkan med kom- munerna? d)standardiserade vårdförlopp och personcentrerade vårdför- lopp? 5.Aktiviteter för att nå ovanstående mål och de specifika målen a–d? a)aktiviteter i samverkan med kommunerna i arbetet med nära vård? 6.Aktiviteter för att ge patienten möjlighet att ta en mer aktiv roll som medskapare i sin vård? b)tid i handen 7.förebyggande och hälsofrämjande aktiviteter med i planen? 8.Aktiviteter för utmönstring av ineffektiva åtgärder? 9.Aktiviteter för att ta hand om de uppdämda vårdbehoven med anledning av Covid-19? 10.Aktiviteter för spridning av kunskap och ökad användning av möjligheten för patienten att få vård hos andra vårdgivare inom och utom regionen? 11.Aktiviteter avseende samverkan med andra regioner för att möjliggöra för patienter att få vård i andra regioner om det finns kortare väntetider där? 12.Insatser avseende produktions- och kapacitetsplanering, exem- pelvis genom a)förebyggande och åtgärder av sena återbud? b)samordning av scheman? c)samverkan med andra enheter för omhändertagande av kö? 13.Aktiviteter för att förbättra kompetensförsörjningen, exem- pelvis genom a)task-shifting (uppgiftsförskjutning)? b)arbetsfördelning inom regionen eller sjukvårdsregionen? c)utbildning? d)arbetsmiljö? 14.Åtgärder för ökad digitalisering? 15.Nya arbetssätt eller åtgärder där andra regioner varit förebild? 16.En beskrivning av hur stimulansmedel har använts för att minska väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin? 17.En beskrivning av hur regionen ska säkerställa omhänder- tagande i rimlig tid även för de som har väntat än till besök och operation/åtgärd inom den specialiserade vården? (tillägg i överenskommelsen 2021) Ledning och styrning av tillgänglighetsarbetet Framgår det av handlingsplanen: 18.Vilken regional prioritet som ges till arbetet med tillgänglighet? 19.Om det finns särskilda aktuella politiska beslut för tillgänglig- hetsarbetet? 20.Hur arbetet med tillgänglighet leds? 21.Hur ofta och på vilket sätt tjänstemanna- och politiska led- ningar följer upp väntetidsläget och genomförandet av hand- lingsplanen? 22.Om erfarenheter från covid-19-pandemin har tagits tillvara i ledning och styrning av tillgänglighetsarbetet? 23.Hur regionen säkerställer att rapporteringen av data till den nationella väntetidsdatabasen sker enligt framtagna riktlinjer och regelverk, med särskilt fokus på rapporteringen av åter- besök? 24.Använder regionerna andra uppföljningsmått än det som redo- visas till väntetidsdatabasen gällande vårdgarantin? 25.Hur regionen kontinuerligt säkerställer att regionens vänte- listor enbart innehåller patienter med aktuellt vårdbehov? 26.Hur är kopplingen mellan nulägesrapport och handlings- plan 2021? Hänsyn måste tas till inträffad covid-19-pandemi. Frågor till regionernas deltagare i nätverket i samverkan Frågorna avser vårdgarantins tid till •första besök i specialiserade vården från det att remiss har utfärdats, eller om någon remiss inte är nödvändig, från det att patienten tagit kontakt med den specialiserade vården, och •planerad vård (operation/åtgärd) från det att vård- givaren har beslutat att patienten ska få den aktuella vården. 1.a) Är det patienten själv som tar kontakt med regionen för att få hjälp med vårdgarantin? b)Till vem ska patienten i så fall vända sig för att få hjälp till vård enligt vårdgarantin? 2.Om regionen tar kontakt med patienter när tiden för vård- garantin snart går ut a)när tar i så fall regionen kontakten? b)vem tar kontakten med patienten? 3.På vilket sätt hjälper regionen patienten med vårdgarantin? a)Hjälper regionen patienterna med allmän information om de rättigheter som de har enligt vårdgarantin? b)Hjälper regionen patienterna att få vård inom vårdgaran- tins tidsgränser (ex hjälper patienten till en annan vård- givare med kortare väntetid)? c)Hjälper regionen vårdgivare som inte uppfyller vård- garantin att hitta annan vårdgivare för patienter på sin väntelista? d)Annat? 4.a) Hur får regionen kännedom om patienter som väntar på vård inom vårdgarantins gränser? b)Har regionen gemensam väntetidslista (eller väntelistor för olika specialiteter/ingrepp/åtgärder motsvarande) med information om hur länge patienterna stått i kö? 5.Är det någon särskild information eller stöd som regionen behöver för att effektivt kunna utföra sitt uppdrag? 6.Har regionen överblick över vilka vårdgivare som har ledig kapacitet att ta emot patienter som väntar, som regionen kan hjälpa patienten till? 7.a) Hur många enskilda patienter har regionen hjälpt direkt till vård hos annan vårdgivare inom den egna regionen , om möjligt uppdelat på besök till speciali- serad vård respektive operation/åtgärd? b)Hur många enskilda patienter har regionen hjälpt direkt till vård hos annan vårdgivare utanför den egna regionen , om möjligt uppdelat på besök till speciali- serad vård respektive operation/åtgärd? c)Har ni ytterligare statistik som ni kan delge utredningen gärna statistik eller ange var uppgifterna finns att hämta 8.Utredningens uppdrag är att undersöka hur befintliga resur- ser bättre kan nyttjas. Saknar regionen något för att kunna lösa sitt uppdrag med vårdgarantin så effektivt som möjligt? I så fall vad? 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen. 59.Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. [50] Ändrade regler i medborgarskapslagen. Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. Läge och kvalitet i hyressättningen. Immunitet för utställningsföremål. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En rättssäker vindkraftsprövning. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Bild: DNY59, Xurzon och TT