sou · H9B367 · 2021-07-30 00:00:00 — Utredningen bedömer därför att omfördelningen inom anslaget behöver ökas succesivt. Det är anslaget som begränsar hur många arbetsmaskiner som kan beviljas stöd och är det fler som söker stödet än som får det beviljat. Utredningen gör bedömningen att det inte kommer att vara möjligt att begränsa utvidgningen av klimatpremien till att endast omfatta jordbruket och stödet kommer därför att vara öppet för alla sektorer där det finns arbetsmaskiner. Den diesel som används som drivmedel inom jord-, skog och vattenbruket har en nedsättning på koldioxid och energiskatten, i prak- tiken sker detta genom en återbetalning (se kapitel 6 Dieselskatten). Återbetalningen innebär en kostnad för staten genom utebliven skatte- intäkt. De arbetsmaskiner som kommer att omfattas av klimatpre- mien kommer inte att drivas med diesel och någon återbetalning av koldioxid och energiskatten kommer inte att göras. Statens kostna- der för nedsättningen kommer att minska. minskar även statens intäkter då de förnybara drivmedel som de nya arbetsmaski- nerna drivs på är skattebefriade. Utredningen förslår vidare att fortsatt ska vara ansvarig myndighet för att administrera och följa upp premien. Här konstaterar dock utredningen att om stödet utvidgas kommer sannolikt fler ansökningar inkomma till myndigheten vilket i sin tur sannolikt kommer innebära en viss ökning vad gäller administratio- nen på myndigheten. Förslaget väntas ge konsekvenser på miljön genom minskade utsläpp av växthusgaser. Om en traktor ställs om till eldrift skulle utsläppen från driften i princip minska jämfört med en dieseldriven traktor. För en biogasdriven kan man räkna med ungefär en minskning om cirka 83 procent23 jämfört med MK1-diesel. 23STEMs hemsida, tabell över drivmedel som levererats . Detta kan då jämföras med utsläppen från en dieseldriven traktor om 11224 kWh som används /år och som uppskattnings- vis förbrukar /h diesel (ger en årsförbrukning om diesel/år). MK1 diesel ger utsläpp om CO2 per liter vilket för en traktor i exemplet ovan ge utsläpp om drygt CO2 . Förslaget bedöms bidra till en bättre försörjningsberedskap då behovet av fossila drivmedel minskar. Ett minskat beroende av importerade fossila bränslen kan öka robustheten i livsmedelsförsörjningen. Klimatpremien regleras genom Förordning (2020:750) om statligt stöd till vissa miljöfordon. Stödet faller under artikel 36 i Kommis- sionens förordning nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget dvs. den så kallade gruppundan- tagsförordningen. Klimatkollen och Energikollen bör fortsätta Utredningen rekommenderar att de rådgivningsmöjligheter inom Greppa näringen i form av Klimatkollen och Energikollen som ges i nuvarande landsbygdsprogram fortsätter även i nästa pro- gramperiod. När Greppa Näringen startades var man fokuserad på att genom rådgivning minska läckaget av näringsämnen från jordbruket. har Greppa Näringen till att nu ha ett bredare hållbarhets pro- jekt. Greppa Näringen startade i , och , men finns rådgivningen tillgänglig i hela landet. Projektet finansieras genom det svenska landsbygdsprogrammet. 24Medeleffekten är cirka 112 kWh på de traktorer som såldes . har runt 50 miljoner satsats på projektet, varav merparten an- vänts för enskild rådgivning runt om i länen. Greppa Näringen er- bjuder ett 40-tal rådgivningar som är kostnadsfria för jordbrukarna. Bland dessa finns Klimatkollen och Energikollen. Klimatkollen är en rådgivning inom Greppa Näringen och har som mål att inspirera och motivera jordbrukare att minska växthus- gasutsläppen genom resurseffektiva åtgärder. Klimatkollen utför be- räkningar av växthusgasutsläpp från den aktuella produktionsinrikt- ningen på gården. Beräkningen ger en överblick över stora och små källor till utsläpp av växthusgaser. Detta ger ett underlag för att kunna arbeta vidare med att begränsa dessa. I verktyget ges möjlighet att jämföra produktionsinriktningen med andra liknande företag i . Energikollen är en annan rådgivning inom Greppa Näringen och som har som syfte att öka kunskapen och motivera företagen att arbeta systematiskt med energifrågor och minska sam effektivisera använd- ningen. Genom Energikollen ska jordbrukare dels få ökad kunskap om energieffektivisering och förnybar energi, få möjlighet att göra en energikartläggning på gården samt fått en åtgärdsplan och verktyg för att aktivt kunna arbeta vidare med effektivisering och minskad förbrukning. Utredningen noterar att även genom ett projekt på Energimyn- digheten har funnit möjligheter att få stöd till energikartläggning. Projektet har varit en del av projekt inom det Nationella regionalfondsprogrammet som har som syfte att främja energieffektivisering i små och medelstora företag. Projektet star- tade 2015 och har erbjudit ett stöd som täcker av kost- naden för en energikartläggning. Möjligheten till ekonomiskt stöd finns kvar, men det går att vända sig till lokala energikontoren för hjälp med att komma igång med energieffektiviseringsarbetet. Jordbruket ges fortsatt prioritering i Klimatklivet Utredningen rekommenderar att jordbruket även fortsatt prio- riteras inom Klimatklivet. Klimatklivet är ett investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Stödet administreras av och länsstyrel- är jordbruket särskilt prioriterat på samma sätt som innovativ teknik och åtgärder som främjar andra miljökvalitets- mål är. Detta innebär att om åtgärder med likvärdig klimatnytta ställs mot varandra så har dessa kategorier företräde. har det beviljats stöd till 434 aktörer inom jordbrukssektorn. De flesta stö- den har beviljats till åtgärder som syftar till att byta från fossila bräns- len till förnybar energi spannmålstorkar, andra inomgårdsmaskiner och för uppvärmning. Utredningen konstaterar att potentialen att ställa om och elektri- fiera arbetsmaskiner inom jordbruket ligger på kort sikt på arbets- maskiner som används inomgårds. Utredningen bedömer därför att Klimatklivet är ett viktigt styrmedel och där jordbruket fortsatt bör vara prioriterat. FoU (DEMO) arbetsmaskiner Utredningen rekommenderar att en satsning görs på forskning och utveckling för att utveckla arbetsmaskiner för jordbrukets behov, som drivs av förnybara bränslen. Utredningen förslår att satsningar på forskning- och utveckling görs för arbetsmaskiner inom jordbruket. finns tekniken för att ex. elektrifiera arbetsmaskiner och motorer som drivs av biogas och bioetanol används . Tekniken finns dock inte anpassad för jordbrukets arbetsmaskiner. Utredningen konstaterar att det så- ledes är konkreta försök och satsningar på demonstationsförsök som behöver göras. I lägger myndig- heten förslag om att öka stödet till forskning, utveckling, demon- stration och marknadsintroduktion (FUDM) för ny teknik som bi- drar till minskade utsläpp från arbetsmaskiner. Därutöver föreslår de att samarbetet Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI), ges en utökad statlig finansiering med med öronmärkning för projekt med inriktning mot arbetsmaskiner. Förslagen adresserar marknadsmisslyckanden och styrningsbris- ter i form av a) aktörers ovilja att bära kostnader för teknikutveck- ling och för att demonstrera funktion hos nya tekniker, b) informa- tionsbrist om energi-och miljöprestanda och c) att staten genom beskattning sätter olika pris på samma utsläpp. förslagen understödja en utveckling mot energieffektivare arbets- maskiner, en ökad andel fossilfri energi och en effektivare använd- ning av maskinerna. Förslagen bidrar därmed till en minskning av såväl koldioxidutsläpp som luftföroreningar med vidhängande miljö- och hälsoproblem. 8 Produktion av biodrivmedel Utredaren ska utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja innovations- och konkurrenskraften i den inhemska produktionen av biodrivmedel. Av utredningens direktiv framgår även att regeringen anser att en inhemsk produktion av förnybara drivmedel bör främjas av såväl kli- matpolitiska skäl som näringspolitiska och försörjningstrygghets- relaterade skäl. Det finns ett stort tekniskt kunnande i om produktion av biodrivmedel. importeras dock större delen av de biodrivmedel som används i , som en stor del av de biodrivmedel som produceras i exporteras. Av regeringens nationella säkerhetsstrategi framgår att en del av målen för säkerhet är att värna samhällets funktio- nalitet och att bland annat en diversifierad energimix, minskat bero- ende av fossila bränslen samt minskat ensidigt beroende av tredje- land förbättrar försörjningstryggheten. Det är av vikt att beroendet och sårbarheten minskar vad gäller import av fossilbaserade insats- medel, såsom diesel och eldningsolja. Utredningen har haft möten med Fossilfritt men även med angående myndighetens uppdrag om att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja ökad produktion av biodrivmedel.1 1Beslut II4 vid regeringssammanträdet . I används mellan 350 och energi . uppgick den totala slutliga energianvändningen till 373 TWh.2 Energi- användningen redovisas i tre sektorer; Bostäder och service, Industri- sektorn samt Transportsektorn. Sektorn Bostäder och service står för av totala energianvändning och var användningen i sektorn . Jordbrukets energianvändning räknas in i denna sektor. Industrisektorns energianvändning uppgick till 2018. Det är en procent lägre än användningen av totala slutliga energianvändning 2018. iIndustrisektorn har sjunkit något . Transportsektorns energianvändning uppgick till . Utav dessa stod inrikes transporter för vilket motsvarar knappt en fjärdedel av landets totala slutliga energianvändning. De resterande användes för utrikes transporter. De energi som används för inrikestransporter är till största delen fossil diesel, . Fossil bensin står för och har halverats . Dieselanvändningen som nästan fördubblats har fått en allt större inblandning av biodrivmedel. Arbetsmaski- ners energianvändning ingår inte i posten inrikes transporter utan för- brukade för sina behov omkring . Utav denna energi- användning baserades på diesel av fossilt ursprung och bensin och biodrivmedel i form av främst HVO och FAME. De fossila bränslen som används i importeras och kom- mer framför allt i form av råolja från och . Till följd av minskande produktion i har importen från ökat i betydelse . Andelen biobränslen ökar och tillgodoses av import Användningen av biobränslen i det svenska energisystemet har ökat stadigt . utgjorde biobränslen eller av den totala energianvändningen. 2018 hade användningen av biobränslen ökat till , vilket motsvarade av 2Energimyndigheten , energiläget 2020 En översikt. den totala energianvändningen. Även produktionen av biodrivmedel har ökat i . Biodrivmedel används för transportändamål men också i viss ut- sträckning för drift av arbetsmaskiner. användes biodrivmedel, varav för inrikes transporter. var 2016 det land i EU som använde högst andel biodrivmedel: Använd- ningen uppgick så till för inhemska transporter (inrikes- flyg exkluderat), vilket motsvarar . Av detta var en mycket liten del, mindre än , producerat på svenska råvaror. Tillgången på lämpliga råvaror beror på vilket drivmedel som ska framställas, begränsningar som syftar till att styra mot restprodukter och avfall spelar också in. Större delen av råvaran för de svenska biodrivmedlen kommer från andra länder. importerades av råvaran. Stor del av dessa råvaror klassas som livs- medels- eller fodergrödor. Konsumtionen av HVO har ökat kraftigt i . Till- verkaren har gjort bedömningen att det finns ungefär 7–10 mil- joner ton lämpliga råvaror i för produktion av HVO vilket skulle motsvara ungefär 7–HVO. Det svenska jordbrukets direkta energianvändning var . Utav detta var omkring hälften drivmedel för användning i arbetsmaskiner. Elanvändningen är framför allt förknippad med djur- hållningen, där finns belysning, ventilation, anläggningar för utgöds- ling och utfodring och ibland uppvärmning. I växtodlingen utgörs större delen av energianvändningen av den diesel som går åt i trak- torer vid fältarbete men en del används också för torkning. Figur 8.1 Jordbrukets direkta energianvändning Hur mycket energi som går åt för att torka spannmål beror mycket på vädret vid skörd. Bränsleåtgången är olja per kg vatten som måste torkas bort.3 Torkar använder oftast energi i form av: eldningsolja, biobränsle, och elektricitet. Spannmålstorkning står för merparten av jordbrukets användning av eldningsolja och det finns många mindre gamla torkar som är i drift. När Energi- myndigheten undersökte antalet jordbruksföretag med spannmåls- torkar konstaterades att det fanns 6 000 företag med varmlufts- tork och 6 500 med kalluftstork. Utav dessa använde 4 500 företag eldningsolja som bränsle och tillsammans använde de eldningsolja, vilket blir en medelförbrukning om per företag. I växthusen går den allra mesta energin till uppvärmning, viss fossil energi i form av naturgas och eldningsolja förkommer men andelen biobränsle ökar. I växthusen kan fossila bränslen användas av en del företag som en säkerhetslina. För att skydda grödan kan extra energi i form av t.ex. naturgas sättas in som bränsle för att motverka negativa effekter av kraftiga temperaturförändringar till följd av väderomslag. Den indirekta energin förbrukas som en följd av gårdens produk- tion men förbrukningen av energin sker utanför gården. 3Edström m.fl., 2005. ningen av indirekt energi är kopplat till de insatsmedel som används på gården, se kapitel 9 Insatsmedel. Energisystemet i kan delas upp i tillförsel och energianvänd- ning. Det är inte all energi som tillförs som kommer till användning. Detta beror på förluster i systemet av olika slag. Tillförseln till det svenska energisystemet har legat på en nivå mellan 550 och 600 TWh4. uppgick energitillförseln till . Den huvud- sakliga trenden är att tillförseln av biobränslen har ökat stadigt och att tillförseln av energi från vindkraft har ökat fram- för allt . Även tillförseln av energi från solkraft har ökat kraftigt , men den utgör fortfarande en liten del av den totala tillförda energin. var tillförseln från solkraft knappt . Tillförseln av energi från fossila energiråvaror som råolja och petroleumprodukter har mer än halverats . av den tillförda energin, motsvarande , kom från kärnkraft. Av det omvandlades till el medan resten förlorades i omvandlingen. Tillförseln kärnkraft till energisystemet ökade och har legat på en relativt jämn nivå. Produktion av livsmedel ses ofta som det primära syftet med jord- bruket genom att producera grödor för direkt humankonsumtion eller för vidareförädling i animalieproduktion. Men jordbruket har också potential för att producera energi. Energiproduktionen kan ge jordbruksföretaget nya intäkter och en möjlighet att sprida riskerna på flera verksamhetsområden. När det gäller de vanliga biodrivmed- len så används och olika grödor odlas där. Grödorna från som går att använda till energiproduktion är spannmål och oljeväxter samt halm från dessa, vall och blast från till exempel socker- betor. Det finns möjligheter med en stor mängd grödor beroende på vilken typ av energi som ska framställas från biomassan. 4Energimyndigheten , Energiläget 2020 En översikt. hållningen finns det möjlighet att göras biogas av gödsel och foder- spill. Från vidareförädlingen av primärproduktionens råvaror finns en del restströmmar som går att använda för att tillverka olika bio- bränslen. Många jordbruk har även annan energiproduktion som inte kräver odlingsmark. Enligt Energimyndighetens statistik framgår att 2 500 jordbruksföretag har solceller. Produktionen av elektricitet från dessa uppgick till 53 GWh. Det är även många jord- bruksföretag som upplåter mark till eller själva installerat vindkraftverk. Tabell 8.1 Kommersiella anläggningar för biodrivmedelsproduktion i 260 000 kbm/ restprodukter(stärkelse) Källa: , Rapport f3 2016:03, Dagens och framtidens hållbara biodrivmedel – i sammandrag. Svenska biobränslen är till största delen producerade av restproduk- ter från skogsindustrier, skogsbruk och jordbruk5. Dessa används för uppvärmning, att generera el och i industriella processer. Fordon kan drivas av biodrivmedel eller förnybar el som kan komma från kraftvärme där biobränslen kan ersätta separat värme- och elproduk- tion baserad på fossila bränslen. Ekonomiskt sett har dessa restpro- dukter ett mindre värde jämfört med den huvudsakliga produktio- nen av till exempel sågat trä, papper och livsmedel. Råvaran för biodrivmedel är organiskt material i form av olika typer av substrat såsom rester från jord- och skogsbruk, avfall från hushåll eller industri samt grödor kan användas på många olika sätt, däribland för att producera olika typer av flytande och gasformiga biodrivmedel. Att använda för att producera bioenergi är 5Naturvårdsverket hemsida 2021, Hållbar bioenergi. en omdiskuterad fråga där det finns delade uppfattningar i förhållande till produktionen av livsmedel. I används en del spannmål och raps för att producera bio- bränslen. Produktion av etanol från spannmål och FAME från raps genererar biprodukter som kan användas till annat än biodrivmedel. Från etanoltillverkningen fås drank och från pressningen av rapsfrön rapsmjöl och rapskaka. Vid tillverkningen av FAME bildas även gly- cerol som används för biogas, kemiändamål eller foder. Avsättnings- möjligheterna för dessa proteinrika produkter har utvecklats. ersätter drank och rapskaka importerat proteinfoder. Det pågår även utvecklingsinsatser för att utifrån dessa producera livsmedel. Åkermarkens användning 1990–2019 Summa 2 844 600 8.1.6Politiska utmaningar för vissa typer av biodrivmedel Det finns många olika grödor från som går att använda för produktion av biodrivmedel men diskussionen domineras i många fall av frågan om huruvida produkter från bör användas för att producera biodrivmedel snarare än livsmedel. tivet (se även kapitel 5 om drivmedel) reglerar denna fråga och möj- ligheten att ge stöd till produktion av biodrivmedel som medför direkta markanvändningseffekter. Enligt direktivet får medlemsstaterna göra skillnad mellan olika typer av biodrivmedel från livsmedelsgrödor utifrån bästa tillgäng- liga vetenskapliga kunskap om indirekta markanvändningseffekter. Det finns dock ett tak för hur stor andel av biodrivmedlen får ut- göras av s.k. livsmedels och fodergrödor. 8.1.7Svenskt jordbruks potential att producera biodrivmedel I en studie konstateras att det är möjligt att tillgodose behov av biodrivmedel med inhemsk råvara utan ökad åkermarksanvändning och på ett sätt som är hållbart ur klimat- perspektiv.6 I studien delades dessa råvaror in i fyra kategorier. 1.Oanvända växtrester från jordbruket såsom halm och kasserat ensilage. 2.Vall som produceras extensivt på som är oanvänd. 3.Grödor som produceras på produktiv i syfte att adres- sera miljöproblem och som inte används. Dessa grö- dor produceras i s.k. ekologiska fokusarealer samt mellangrödor. 4.Vall som kan produceras i en större volym genom intensifiering av nuvarande produktion. Studien bedömde att efterfrågan på biodrivmedel kommer att uppgå till 2030 varav råvaror enligt ovan från inhemsk bedöms kunna bidra med 4–. ökade produktionen av biogas i kraftigt för att plana ut. Vanligast är produktionsanläggningar för biogas kopplade till avloppsreningsverk. Största mängden biogas pro- duceras dock i samrötningsanläggningar där olika substrat kan rötas, 6Ahlgren, m.fl., 2017. till exempel gödsel och livsmedelsavfall. Det är i storstads- och jord- bruksregionerna , och som störst produktion sker. Användningen av biogas har nästan fördubblats men den inhemska produktionen har bara ökat . stod den importerade gasen för av användningen, denna ökade till att stå för av användningen. Gas distribueras via gasnätet som sträcker sig från till och är anslutet till det europeiska via . Det finns även ett gasnät i och en del lokala gasnät. För att biogas ska kunna matas in på naturgasnätet behöver den rensas från partiklar, vatten och vissa ämnen. Uppgraderingen inne- bär en kvalitetshöjning då energivärdet höjs genom att koldioxid- innehållet sänks så att består av metan. 2019 fanns det 68 anläggningar för uppgradering i . Tabell 8.3 Andelen biogas som produceras från olika substrat i (2017 och 2018) Andel av biogasproduktionen (procent) Industrianläggning (vattenrening) Källa: , ES 2018:01 och ER 2019:23. Fordonsgas har funnit i , men då enbart i form av naturgas. har biogasen tagit över och 2019 stod den för av den använda fordonsgasen. Efter bensin, diesel och HVO har fordonsgasen blivit det fjärde vanligaste drivmedlet i . Gårdsanläggningarna står för av energiproduk- tionen från biogas i men många jordbruksföretag är även leve- rantörer av substrat till samrötningsanläggningar. Tabell 8.4 Biogasproducerande anläggningar i och deras produktionsvolym 2017 och 2018 Källa: och . 8.1.9Raps till framställning av FAME och HVO Raps och rybs är de grödor som odlas i som bäst lämpar sig för att producera FAME (RME). Den HVO som säljs i inne- håller raps. Det är samma raps och rybs som används i såväl livsmedel som går till biodrivmedel. När det gäller odlingen av raps och rybs är hös- trapsen är den klart dominerande grödan. I övrigt odlas även vårraps, höstrybs och vårrybs. Av diagrammet nedan framgår att odlingens omfattning har varierat mycket . Figur 8.2 Produktion av raps och rybs i –2019 () Källa: , Skördar efter län/riket och gröda. Det är stor skillnad i avkastning vad gäller raps och rybs. Rybsen avkastar lägre men är härdigare än raps vilket gör att den går att odla längre norrut. Till följd av växtförädling har dock den högavkastande höstrapsen blivit mer härdig och kunnat odlas längre norrut. var medelavkastningen för höstraps omkring per hektar, har avkastningen förbättrats kraftigt och ligger nu närmare per hektar. Rybsen har minskat i betydelse och odlas nu i mycket liten omfattning, i är den desto vanligare. 8.1.10Vete, majs och betor till etanol Råvaran till den etanol som säljs på svenska marknaden består till av vete. Majs som råvara utgör och betor ut- gör . Vad gäller den inhemska produktionen av etanol så används framför allt vete och viss mängd annan spannmål som råvara. Den inhemska produktionen av etanol sker främst vid Lant- männens anläggning i . 8.1.11Energiskog och beskogning av Det finns beräkningar som visar att det finns jord- bruksmark som inte brukas.7 Enligt samma beräkningar så finns det vall mer än vad som borde behövas för det antalet djur Det finns även en hel del mark som trädas, 177 000 hek- tar där kanske hälften ingår i växtföljden. Men stor del kommer tro- ligen inte att tas in i produktion igen eftersom skötseln har varit bristfällig . Det kan innebära bristfällig dränering, upp- dämt behov av gödsling och kalkning. De största sådana arealerna finns i norra . Odling av energiskog kan vara ett alternativ på denna mark. Det handlar då oftast om salix eller men även hybridasp förekommer. Skörd av salix kräver särskilda maskiner medan kan skördas med skogsbrukets vanliga maskiner. Dessa grödor kan ha ekonomisk potential för eldning i värmeverk. Men har odling av energiskog haft begränsat genomslag. Beskogning av jordbruksmark skulle kunna vara ett alternativ för att få fram mer råvara för produktion av biodrivmedel. Hur mycket mark som är tillgänglig ändrar sig beroende på prisutvecklingen för jordbruksvaror och virke och på hur jordbrukspolitiken utformas. Utredningen till en klimatpositiv framtid (SOU 2020:4) upp- skattade att arealen kommer att minska med 200 000 hek- tar . Effekten av skogen som kolsänka beror på skogens tillväxttakt. Beskogning innebär höga initiala anläggnings- och sköt- selkostnader och intäkter ligger långt fram i tiden och har en rad olika osäkerheter. Ett alternativ är skogsjordbruk (eng. agroforestry) där vedartade växter som träd och buskar integreras i jordbruksproduktion.