sou · H9B318d2 · 2021-03-31 00:00:00 — inte längre någon bevislättnad; arbetstagarna kan visserligen fortfa- rande göra gällande att delningen eller ombildningen har haft till syfte att begränsa arbetstaginflytandet men har då bevisbördan för detta. Om arbetstagarna, vanligen genom sina företrädare, bedömer att bestämmelserna om gränsöverskridande förfaranden har använts i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna deras rätt till arbets- tagarinflytande, kan de vända sig till domstol och begära skadestånd (jfr 45 §). Paragrafen har, som redan antytts, utformats efter förebild av 67 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag (beträffande förarbetena till den paragrafen, se prop. 2003/04:122 s. 85 ff. och 121 f.). 12.7Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess till skydd för enskild i annan verksamhet med anknytning till näringslivet Revisorsyttranden vid gränsöverskridande förfaranden 25 a § Sekretess gäller för uppgift som har tagits in i ett yttrande som en revisor eller oberoende sakkunnig har avgett i ett gränsöverskridande förfarande enligt 23, 24 eller 24 a kap. aktiebolagslagen (2005:551) eller 16 kap. lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, om 1.uppgiften inte är allmänt känd och avser affärs- eller driftförhål- lande i det eller de företag som yttrandet gäller, 2.företaget har vidtagit rimliga åtgärder för att hemlighålla uppgiften, 3.det kan antas att företaget lider skada om uppgiften röjs, och 4.företaget har begärt att uppgiften hemlighålls. Sekretess enligt första stycket gäller inte för uppgifter som ingår i ett myndighets- eller domstolsbeslut. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om sekretess avse- ende revisors- eller sakkunnigyttranden som har avgetts i samband med ett gränsöverskridande förfarande enligt 23–24 a kap. aktiebolags- lagen eller 16 kap. föreningslagen. Bestämmelserna genomför, jämte hänvisningarna i 23 kap. 42 § femte stycket, 24 kap. 40 § femte stycket och 24 a kap. 13 § femte stycket aktiebolagslagen, artikel 86g.1 tredje stycket, 123.1 tredje stycket och 160g.1 tredje stycket ändringsdirektiv. Motiven finns i avsnitt 4.6.7. Sekretessen får i första hand betydelse när ett bolag ger in en fu- sions-, delnings- eller ombildningsplan till för registre- ring eller när en förening ger in en fusionsplan. Sekretessen avser att skydda sådana uppgifter som har karaktär av företagshemligheter men som revisorn/den sakkunnige har ansett bör ingå i hans eller hennes yttrande. Om bolaget begär att det ska gälla sekretess för uppgiften och bedömer att övriga i paragrafen angivna förutsättningar är för handen, ska uppgifterna inte omfattas av det offentliggörande som annars gäller för uppgifter som ges in till Bo- lagsverket. Sekretessbestämmelsen aktualiseras i första hand hos Bolags- verket. Men sekretessen är inte knuten till handläggningen i Bolags- verket utan gäller i motsvarande omfattning hos varje annan myn- dighet som i ett åtföljande ärende om tillstånd till verkställande av en fusionsplan, delningsplan eller ombildningsplan får tillgång till in- formationen, t.ex. när samråder med myndigheten i tillståndsärendet. Vid överklagande av beslut i regi- strerings- eller kungörelseärendena får bestämmelsen även verkan i den domstol som prövar överklagandet. Det kan noteras att sekretessregelns särskilda utformning – där sekretessen förutsätter att företaget särskilt begär att uppgifterna ska hemlighållas – är föranledd av utformningen i det bakomliggande direktivet. Direktivet kräver i denna del att medlemsstaterna ska sä- kerställa att bolaget kan utesluta konfidentiell information vid of- fentliggörandet av den oberoende sakkunniges rapport. Sekretessprövningen sker hos den myndighet eller domstol till vilken uppgiften har kommit in. Vid sekretessprövningen av de rele- vanta uppgifterna torde skadebedömningen i praktiken bli avhängig de uppgifter som bolaget kan lämna om eventuella skadeverkningar av ett offentliggörande. Även om bolagets egen bedömning i regel bör kunna godtas måste dock bolaget förse myndigheten eller dom- stolen med så mycket information att den kan göra en självständig bedömning av om förutsättningarna för sekretess är uppfyllda. En situation där det kan finnas anledning för att göra en från bolaget avvikande bedömning är om de aktuella uppgifterna är av det slag som måste offentliggöras i en års- eller koncernredovis- ning; i så fall torde inte paragrafens skaderekvisit inte vara uppfyllt. Enligt andra stycket ska sekretess inte gälla för uppgifter som in- går i ett myndighets- eller domstolsbeslut. I tredje stycket föreskrivs att för sådana uppgifter som finns i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Den tystnadsplikt som följer av denna paragraf inskränker inte den rätt som finns enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offent- liggöra uppgifter. 12.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 23 § Om en näringsverksamhet går över från en arbetsgivare till en annan och det då avtalas att ansvaret för en pensionsutfästelse ska flyttas över på efterträdaren, ska samtycke till överflyttningen in- hämtas från innehavaren av pensionsfordran. får medge att samtycke inte behöver inhämtas, om efterträdaren kan anses god för pensionsutfästelsen. Något samtycke behövs inte vid ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619). Om det i lag eller någon annan författning har meddelats sär- skilda bestämmelser om tillvaratagande av en borgenärs rätt vid fu- sion, gäller dessa i stället för första stycket. En innehavare av en pensionsfordran behöver dock inte underrättas eller kallas enligt 23 kap. 19, 22 och 32 §§, 24 kap. 21 och 24 §§ samt 24 a kap. 19 och 23 §§ aktiebolagslagen (2005:551) eller enligt 16 kap. 17 och 21 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, om tillsynsmyndig- heten medger det. Detsamma gäller i ett ärende om vinstutdelning enligt 20 kap. 30 §, minskning av aktiekapitalet enligt 20 kap. 23 § eller minskning av reservfonden enligt 20 kap. 35 § 3 aktiebolagsla- gen och i ett ärende om minskning av reservfonden enligt 15 kap. 1 § 2 lagen om ekonomiska föreningar. Har ansvaret för en pensionsutfästelse överflyttats, anses utfäs- telsen ha samma rättsverkningar som om arbetstagaren varit anställd hos efterträdaren för anställningen hos företrädaren. Efter överflyttningen är företrädaren fri från ansvar för utfästelsen. Ändringen av paragrafen är föranledd av genomförandet av direktiv. Paragrafens andra stycke ger tillsynsmyndigheten () en möjlighet att, i fråga om pensionsborgenärer, dispensera från olika krav på underrättelse och kallelse. Denna möjlighet, som hit- tills har funnits vid bl.a. gränsöverskridande fusioner, utvidgas nu så att den kommer att finnas också vid gränsöverskridande delningar och gränsöverskridande ombildningar. Kommentarer till paragrafen i dess nuvarande lydelse finns i prop. 1993/94:196 s. 225 f. prop. 2004/05:85 s. 910 och prop. 2017/18:185 s. 435. 12.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution 4 § När resolutionsåtgärder vidtas ska aktiebolagslagen (2005:551) och lagen (2006:451) om offentliga uppköpserbjudanden inte tilläm- pas i de delar som motsvarar –artikel 5.1 i och rådets direktiv /25/EG av om uppköpserbjudanden, i lydelsen enligt och rådets direktiv /59/EU, –avdelning II, kapitel -I, II och IV i och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av om vissa aspekter av bolagsrätt, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2019/2121 vad gäller gränsöverskridande ombildningar, fu- sioner och delningar, –och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börs- noterade företag, i lydelsen enligt och rådets direktiv /59/EU, –och rådets direktiv /35/EU av om fusioner av aktiebolag, i lydelsen enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv /59/EU, och –artiklarna 10, 19.1, 29.1–29.3, 31.2 första stycket, 33–36 och 40– 42 i och rådets direktiv /30/EU av om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 54 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avsedda bolagen i bolagsmän- nens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgär- derna likvärdiga, i lydelsen enligt och rådets di- rektiv 2014/59/EU. Ändringen i paragrafen är en lagteknisk åtgärd med anledning av ge- nomförandet av och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av om vissa aspekter av bolagsrätt med de ändringar och tillägg som framgår av direktivet (EU) 2019/2121 av . Den nya hänvisningen i den andra streck- satsen ersätter tidigare hänvisning till och rå- dets direktiv /56/EG av om gränsöverskri- dande fusioner av bolag med begränsat ansvar, i lydelsen enligt Euro- paparlamentets och rådets direktiv /59/EU. Den uppdaterade hänvisningen innebär att aktiebolagslagens be- stämmelser om gränsöverskridande ombildningar, gränsöverskri- dande fusioner och gränsöverskridande delningar inte ska tillämpas när resolutionsåtgärder vidtas. En kommentar till paragrafen finns i prop. 2015/16:5 s. 813. Ändringen genomför artiklarna 86a.3 b, 120.4 b och 160a.4 b i Övervägandena finns i avsnitt 4.2.2, 5.3.4 och 6.3.4. Bolags gränsöverskridande rörlighet inom EU En särskild utredare ska analysera och föreslå vilka författnings- ändringar som behövs för att anpassa svensk rätt till de nya EU- regler om bolags gränsöverskridande rörlighet som antagits. Genom reglerna harmoniseras medlemsstaternas bestämmelser om när ett aktiebolag flyttar, fusioneras eller delas över nationsgränser inom EU. Harmoniseringen ska underlätta bolagens rörlighet på den inre marknaden som bolagens intressenter skyddas. En särskild utredare ska bl.a. •analysera, jämföra och ta ställning till de alternativa tillvägagångs- sätt och valmöjligheter som det nya EU-direktivet om bolags gräns- överskridande rörlighet erbjuder, •bedöma vilka författningsändringar som behövs för att anpassa svensk rätt till EU-direktivet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Vad gäller vid bolags gränsöverskridande rörlighet? När det gäller gränsöverskridande rörlighet för företag finns det inom bestämmelser om fusion (sammanslag- ning) av aktiebolag och fusion av ekonomiska föreningar. Genom rättspraxis står det vidare klart att bolag under vissa förutsättningar har rätt att röra sig över gränserna och därmed byta hemvist inom EU (dom Polbud, C-106/16, EU:C:2017:804). Kommissionen såg behov av nya regler Europeiska kommissionen presenterade det s.k. bolagsrättspaketet som innehöll två förslag till ändringsdirektiv till och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av om vissa aspekter av bolagsrätt. Kommissionen, Europa- parlamentet och Europeiska unionens råd enades under de följande förhandlingarna om ändringsdirektivens innehåll. Det ena ändringsdirektivet handlar om digitala verktyg och an- togs . Inom utreds hur det direktivet ska införlivas i svensk rätt. Genom det andra ändringsdirektivet harmoniseras medlemssta- ternas bestämmelser om när ett bolag flyttar, fusioneras eller delas över nationsgränser inom EU. Harmoniseringen ska underlätta bo- lagens rörlighet på den inre marknaden som bolagens intressenter skyddas. Direktivet har antagits och tiden för genomförande är 36 månader från det att direktivet träder i kraft. Vad kommer EU-direktivet om gränsöverskridande rörlighet att innebära? Det nya EU-direktivet om gränsöverskridande rörlighet innebär för svenska förhållanden i sak bl.a. följande. Aktiebolag ska kunna flytta sin bolagsrättsliga hemvist från en medlemsstat till en annan medlemsstat utan att aktiebolaget likvideras eller upplöses i den ursprungliga medlemsstaten. Bolaget ska alltså vara samma juridiska person efter flytten som före, men med en ny hemvist. Det ska även bli möjligt för ett aktiebolag att genomföra en gränsöverskridande delning som innebär att det bildas ett eller flera nya bolag i en annan medlemsstat. De hittillsvarande reglerna för gränsöverskridande fusioner ska gälla fler slag av gränsöverskridande fusioner. Det ska finnas skyddsregler för aktieägare, borgenärer och arbets- tagare. Efter beslut om den gränsöverskridande åtgärden ska aktie- ägare i vissa fall ha rätt att få sina aktier inlösta. Borgenärer ska i vissa fall få begära säkerhet. Arbetstagare ska ha rätt till medverkan. Vid ett gränsöverskridande förfarande ska aktiebolaget upprätta en plan för åtgärden. Planen ska innehålla uppgifter om bl.a. kontant- ersättning till aktieägarna, skyddsåtgärder som erbjuds borgenärer och sannolika följder för sysselsättningen. En oberoende expert ska lämna ett utlåtande över planen som riktas till aktieägarna. Bolaget ska också upprätta en rapport avsedd för aktieägare och arbetstagare som förklarar dels de rättsliga och ekonomiska aspekterna, dels kon- sekvenserna för arbetstagarna. Nationella myndigheter ska kontrollera om ett gränsöverskridande förfarande uppfyller de krav som ställs. Uppdraget att analysera och föreslå hur EU-direktivet ska genomföras En särskild utredare ges i uppdrag att analysera det nya EU-direk- tivet om gränsöverskridande rörlighet och bedöma vilka ändringar i aktiebolagslagen (2005:551) och svensk rätt i övrigt som behövs för att genomföra EU-direktivet. I uppdraget ingår att analysera, jämföra och ta ställning till de alternativa tillvägagångssätt och valmöjligheter som EU-direktivet erbjuder. Utredaren ska för varje ställningstagande redovisa för- och nackdelar med alternativen. Det betyder bl.a. att utredaren ska redo- visa för- och nackdelar med att ställa krav på att den oberoende experten ska vara en auktoriserad revisor. Utredaren ska utgå ifrån att åtminstone ska vara en sådan behörig myndighet i som avses i EU-direktivet. Utreda- ren ska föreslå vilken granskning, kontroll och annan handläggning som ska utföras och vilken eller vilka ytterligare myndigheter än som eventuellt ska utföra eller involveras i handlägg- ningen. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag. Utgångs- punkter för utredarens arbete ska vara att förslagen ska innefatta ett starkt skydd för aktieägare, borgenärer och arbetstagare och mot- verka ekonomisk brottslighet och andra oegentligheter. tande av detta ska utredaren utforma förslagen så att företagens administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Vid utformningen av förslagen ska utredaren ansluta till den systematik och terminologi som används i svensk rätt, t.ex. de hit- tillsvarande reglerna om gränsöverskridande fusioner. De lösningar som föreslås ska i möjligaste mån ligga i linje med de principer som underbygger lagstiftningen på området, t.ex. förfarandet vid inlösen av minoritetsaktier och arbetstagares rätt till medverkan vid gräns- överskridande fusioner. Mer ingripande eller strängare regler än vad EU-direktivet kräver ska om möjligt undvikas. Utredaren ska värna den svenska bolagsrättens struktur och därför endast föreslå ändringar av strukturen om det är nödvändigt eller särskilt befogat. Vad gäller arbetstagares rätt till information och samråd ska utgångspunkten vara att EU-direktivets bestämmelser uppfylls genom gällande svensk arbetsrätt, främst lagen (1976:580) om medbestämmande i arbets- livet. Utredaren ska värna den svenska arbetsmarknadsmodellen. •analysera det nya EU-direktivet, •analysera, jämföra och ta ställning till de alternativa tillvägagångs- sätt och valmöjligheter som EU-direktivet erbjuder, •föreslå vilken granskning, kontroll och annan handläggning som ska utföras, •bedöma vilka författningsändringar som behövs för att anpassa svensk rätt till EU-direktivet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska allsidigt och grundligt belysa förslagens konsekvenser för det allmänna, näringslivet, arbetstagare och andra intressenter. Om förslagen bedöms medföra ökade kostnader eller intäktsminsk- ningar för det allmänna, ska förslag till finansiering redovisas. Utredaren ska utföra och redovisa en jämställdhetsanalys, där statistik ska presenteras, kommenteras och analyseras efter kön. Vid utformningen av förslagen ska hänsyn tas till jämställdhetsanalysen. Kontakter och redovisning av uppdraget Det finns anledning att beakta hur andra länder genomför EU-direk- tivet. Utredaren ska hålla sig underrättad om detta arbete. Vidare ska utredaren göra de internationella jämförelser som är befogade. I första hand ska jämförelserna avse länder med förhållanden som är jämför- bara med , t.ex. nordiska länder. Utredaren ska hålla sig informerad om och samordna sitt arbete med andra utredningar och annat pågående arbete, på både nationell nivå och EU-nivå, som är relevant för utredningen. Utredaren ska föra en dialog med och inhämta synpunkter från , , och arbetsmark- nadens parter, men även andra myndigheter, organisationer och intressenter i den utsträckning som det behövs. Utredaren ska dokumentera och redovisa författningsförslagen i förhållande till EU-direktivet i en jämförelsetabell. Uppdraget ska redovisas . L 169/46 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2017/1132 om vissa aspekter av bolagsrätt (Text av betydelse för EES) AVDELNING I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER SAMT UPPRÄTTANDET OCH DRIFTEN AV AKTIEBOLAG ....................... Bolagets bildande och ogiltighet samt giltigheten av dess förpliktelser ...................................... Bildande av det publika aktiebolaget ................................................................................ Aktiebolagets ogiltighet och giltigheten av dess förpliktelser .................................................. Offentlighet och sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister ........... Bestämmelser om offentlighet som gäller för filialer till bolag från andra medlemsstater .............. Bestämmelser om offentlighet som gäller för filialer till bolag från ett tredjeland ........................ Tillämpnings- och genomförandebestämmelser .................................................................. Bevarande och ändring av kapital .................................................................................... Skyddsåtgärder beträffande det lagstadgade kapitalet ........................................................... Regler för utdelning ..................................................................................................... Regler om bolags förvärv av egna aktier ........................................................................... Regler för ökning och nedsättning av kapital ..................................................................... Tillämpnings- och genomförandebestämmelser .................................................................. AVDELNING II FUSION OCH DELNING AV AKTIEBOLAG ............................................................................. Fusion av publika aktiebolag .......................................................................................... Allmänna bestämmelser om fusion ................................................................................. Fusion genom förvärv .................................................................................................. Fusion genom bildande av ett nytt bolag .......................................................................... Ett bolags förvärv av ett annat bolag i vilket det förra äger av aktierna .................... Andra med fusion likställda förfaranden ........................................................................... Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ................................................. Delning av publika aktiebolag ........................................................................................ Delning genom förvärv ................................................................................................ Europeiska unionens officiella tidning L 169/47 Delning genom bildande av nya bolag ..................................................................... Delning under tillsyn av domstol ........................................................................... Andra med delning likställda förfaranden ..................................................................... AVDELNING III AVSLUTANDE BESTÄMMELSER ................................................................................. OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 50.1 och , med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och av följande skäl: (1)Rådets direktiv /891/EEG (3) och 89/666/EEG (4) samt och rådets direktiv /56/EG (5), 2009/101/EG (6), 2011/35/EU (7) och 2012/30/EU (8) har ändrats på väsentliga punkter (9). För att skapa klarhet och överskådlighet bör de direktiven kodifieras. (2)Den samordning som föreskrivs i artikel i fördraget och i Allmänna handlingsprogrammet för upphävande av begränsningar av etableringsfriheten och som inleddes med rådets första direktiv /151/EEG (10) är särskilt viktig i fråga om publika aktiebolag, eftersom dessa bolag spelar en framträdande roll i medlemsstaternas näringsliv och deras verksamhet ofta sträcker sig utöver de nationella gränserna. (3)För att aktieägarna och borgenärerna i ett publikt aktiebolag ska kunna garanteras ett minimum av likvärdigt skydd är det särskilt viktigt att samordna de nationella bestämmelserna om att bilda sådana aktiebolag samt om att bevara, öka och sätta ned dess kapital. (1) EUT C 264, 20.7.2016, s. 82. (2) ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . (3) Rådets sjätte direktiv /891/EEG av grundat på artikel i fördraget om delning av aktiebolag (EGT L 378, 31.12.1982, s. 47). (4) Rådets elfte direktiv /666/EEG av om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (EGT L 395, 30.12.1989, s. 36). (5) och rådets direktiv /56/EG av om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (EUT L 310, 25.11.2005, s. 1). (6) och rådets direktiv /101/EG av om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EUT L 258, 1.10.2009, s. 11). (7) och rådets direktiv /35/EU av om fusioner av aktiebolag (EUT L 110, 29.4.2011, s. 1). (8) och rådets direktiv /30/EU av om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 54 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga (EUT L 315, 14.11.2012, s. 74). (9) Se bilaga III, del A. (10) Rådets första direktiv /151/EEG av om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EGT L 65, , s. 8). L 169/48 Europeiska unionens officiella tidning (4)Inom unionen måste publika aktiebolags bolagsordning eller stiftelseurkund utformas på ett sådant sätt att varje intressent ur dessa handlingar kan inhämta grundläggande uppgifter om bolaget, däribland en detaljerad redovisning av kapitalets sammansättning. (5)Skyddet för tredje man bör säkerställas genom bestämmelser som så mycket som möjligt begränsar ogiltighets grunderna när det gäller förpliktelser i aktiebolags och andra bolags med begränsat ansvar namn.