sou · H8B369 · 2021-01-01 00:00:00 — Arbetskraftsdeltagandet för äldre män sjönk relativt kraftigt , medan arbetskraftsdeltagandet för kvinnor i både åldersgruppen 55–och 60–ökade kontinuerligt . SOU 2020:69Seniorer på arbetsmarknaden Figur 3.1 Arbetskraftsdeltagande 55–74 år Källa: Laun L. och . (2019), Kan seniorer arbeta längre? samt SCB, . ingick av männen i åldersgruppen 60–64 i arbetskraften, dvs. de var sysselsatta eller arbetslösa, och hade denna siffra minskat till – en nedgång med . Arbetskraftsdeltagandet har ökat och är nu i åldersgruppen. Arbetskraftsdeltagandet är lägre än 1963, trots att de flesta har betydligt bättre hälsa och Bland män i åldersgruppen 55–är arbets- kraftsdeltagandet numera däremot mycket högt, . För män i åldersgruppen 65–har inte arbetskraftsdeltagan- det förändrats särskilt mycket mellan slutet av och mitten av . Därefter har arbetskraftsdeltagandet dock ökat något. Arbetskraftsdeltagande för 70–74-åringar började mätas 2001. För män i åldersgruppen har arbetskraftsdeltagandet ökat från . För kvinnor i åldersgrupperna 55–och 60–ökade arbetskraftsdeltagandet kraftigt . Därefter har utvecklingen varit ungefär densamma som för män, med marginella förändringar och en ökning , främst för åldersgruppen 60–. För kvinnor 65–minskade arbetskraftsdeltagandet , därefter kan en ökning ses. Arbetskraftsdeltagandet ökade även för kvinnor 70–, från . Även om arbetskraftsdeltagandet har ökat för både kvinnor och män i åldersgrupperna 65–och 70–är skill- naden i arbetskraftsdeltagande jämfört med åldersgrupperna 55– och 60–fortfarande mycket stor. 3.2.2Allt fler seniorer är sysselsatta Vem räknas som sysselsatt? De som i anger att de har arbetat under en viss mätvecka, den s.k. referensveckan, räknas som sysselsatta och i arbete. De som har en anställning, är i arbete som medhjälpande hushållsmedlem eller som egen företagare (inklusive fria yrkes- utövare), men som var tillfälligt frånvarande under hela referens- veckan, räknas som sysselsatta men frånvarande hela veckan. Sysselsatta är alltså personer som har utfört minst en timmes arbete samt personer som har varit tillfälligt frånvarande från sitt arbete under referensveckan. har antalet sysselsatta kvinnor och män ökat markant i åldersgrupperna 65–och 70–. Antalet sysselsatta 65–74- åringar har ökat från 70 000 till 195 000 perso- ner (se figur 3.2). Det innebär en ökning av antalet sysselsatta . Då ökningen är från låga nivåer, i synner- het i den äldre åldersgruppen, blir den relativa ökningen stor. Den ökade sysselsättningen beror huvudsakligen på att antalet äldre i dessa grupper ökar i befolkningen och bara delvis på ökad andel sysselsatta. Antal sysselsatta 65–74 år Källa: SCB, . Eftersom många seniorer arbetar deltid har delegationen studerat hur andelen helårsekvivalenter har förändrats . En helårs- ekvivalent motsvarar en person som arbetar heltid . Om två personer arbetar räknas dessa som en hel- årsekvivalent. var av kvinnorna och av männen i åldersgruppen 65–sysselsatta, mätt som helårsekvivalenter (se figur 3.3). hade andelen sysselsatta stigit till för kvinnor och för män. Figur 3.3 Andel sysselsatta 65–74-år, mätt som helårsekvivalenter 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Källa: beräkningar, . Antalet sysselsatta har ökat både bland arbetare och tjänstemän och för båda åldersgrupperna 65–och 70––2019 (se figur 3.4). Ökningen har varit något mindre bland arbetare än tjänstemän. Som andel har tjänstemän mellan ökat mest, med . För både tjänstemän 65– och arbetare i båda åldersgrupperna 65–och 70–handlar det om en ökning av antalet sysselsatta med mellan , dvs. en dryg fördubbling av antalet. SOU 2020:69Seniorer på arbetsmarknaden Figur 3.4 Antal sysselsatta 65–efter yrkeskategori Källa: . och . (2019), Hur mycket arbetar seniorer? Den procentuella ökningen har varit större bland kvinnor än bland män, både hos arbetare och tjänstemän, i åldersgruppen 65–. Andelen sysselsatta kvinnor har ungefär fyrdubblats, medan andelen sysselsatta män har fördubblats. I åldersgruppen 70–var det för få kvinnor som arbetade 2005 för att det ska gå att bryta ner på yrkes- kategori, men i jämförelse med 2008 är ökningen för kvinnliga arbetare och för kvinnliga tjänste- män. Ökningen i seniorers arbetskraftsdeltagande och sysselsättning kan bero på de senaste årens goda arbetsmarknadsläge, den stora arbetskraftsbristen och arbetsgivarnas svårigheter att hitta personal med rätt kvalifikationer. Det har också blivit skattemässigt mer för- delaktigt för individen att fortsätta arbeta , genom till exempel lägre skatt på arbetsinkomst. 3.2.3Sysselsättning bland seniorer är låg i ett internationellt perspektiv Internationellt sett har en hög andel sysselsatta i åldersgruppen 16–och det gäller i synnerhet kvinnor i åldern 60–. En underlagsrapport till delegationen, Demografi, hälsa och sysselsättning –en internationell utblick, visar att sysselsättningsgraden i ålders- gruppen 16–i är den högsta inom EU och bland de högsta inom (se figur 3.5).1 I åldersgruppen är sysselsättningen i emeller- tid låg i ett internationellt perspektiv. För män i åldersgrupperna 65– och 70–är sysselsättningen lägre än genomsnittet i . I var sysselsättningsgraden för män i åldersgruppen 65–2017 och för åldersgruppen 70–. Detta är lägre än OECD-genomsnittet som var respektive 20 pro- cent för respektive åldersgrupp 2017. Sysselsättningsgraden för män 60–i olika åldersgrupper (2020), Demografi, hälsa och sysselsättning – en internationell utblick. (2020), Demografi, hälsa och sysselsättning – en internationell utblick. Svenska kvinnors sysselsättningsgrad i åldersgruppen 60–är mycket hög i ett internationellt perspektiv. var den , vilket kan jämföras med OECD-genomsnittet som var (se figur 3.6). Av är det endast isländska kvinnor som har en högre sysselsättningsgrad. Iåldersgrupperna 65–och 70–är sysselsättningsgraden bland svenska kvinnor, på samma sätt som bland svenska män, där- emot låg jämfört med den i andra länder. I var sysselsätt- ningsgraden för kvinnor 65–och för kvinnor 70–, medan OECD-genomsnittet var . Figur 3.6 Sysselsättningsgraden för kvinnor 60–i olika 2017 (2020), Demografi, hälsa och sysselsättning – en internationell utblick. Delegationens underlagsrapport , arbeid og pension i visar att sysselsättningen har ökat i alla nordiska länder och är högre jämfört med övriga länder i . Sysselsättningen minskar emellertid gradvis i alla nordiska länder vid åldern , dvs. vid de åldrar som varit och är vanliga åldersgränser och normer för att gå i pension och sluta arbeta. Författaren menar att det innebär att det finns en potential för högre sysselsättning fram- över bland personer i de nordiska länderna.2 (2019), Seniorer, arbeid og pension i . 3.2.4Färre seniorer i statlig sektor De flesta sysselsatta i åldersgruppen 65–arbetar i privat sektor och antalet har ökat kraftigt under det senaste årtiondet i sektorn. Antalet sysselsatta 65–74-åringar har sammantaget ökat från 81 000 personer 2008 till 140 000 personer 2019 (se figur 3.7). Det är emellertid i kommun- och regionsektorn som öknings- takten är snabbast, här har antalet sysselsatta seniorer ökat från 12 000 till 38 000 personer . I statlig sektor har antalet sysselsatta seniorer också ökat, men på lägre nivåer, från 4 000 till 9 000 personer. Figur 3.7 Antal sysselsatta 65–efter sektor 2008, 2013 och 2018 Källa: . och . (2019), Hur mycket arbetar seniorer? Studerar man andelen sysselsatta i olika åldersgrupper och sektorer är mönstret ungefär detsamma. Andelen sysselsatta seniorer i ålders- gruppen 65–har ökat , i samtliga sektorer, som andel av det totala antalet sysselsatta i åldern 15–i respektive sektor. Det gäller både åldersgrupperna 65–och 70–(se figur 3.8). Andelen sysselsatta 65–69-åringar i statlig sektor minskade dock efter att ha ökat . Statlig sektor har den lägsta andelen 65–69-åringar jämfört med övriga sektorer. När det gäller 70–74-åringar var andelen statligt anställda för liten för att registreras , men till 2018 hade andelen ökat och då hade kommunal- och regionsektorn den lägsta andelen 70–74-åringar. Figur 3.8 Andel sysselsatta 65–efter sektor 2008, 2013 och 2018 Källa: Egen bearbetning från SCB, . De sysselsatta seniorerna i åldern 65–arbetar främst inom finansiell verksamhet och företagstjänster. Det gäller särskilt 70–74- åringar, där i åldersgruppen arbetar i denna närings- gren. Många seniorer arbetar också inom vård och omsorg. Andelen sysselsatta seniorer inom jordbruk, skogsbruk och fiske har varit på samma höga nivå, och andelen har varit hög jämfört med dess storlek bland samtliga sysselsatta. Nästan var femte sysselsatt inom denna näringsgren är , och klart högre som andel i jämförelse med dess storlek bland samtliga sysselsatta. När det gäller vilken näringsgren seniorer arbetar i är det värt att notera att antalet sysselsatta i åldersgruppen 70–är för litet för att kunna redovisas för flertalet näringsgrenar 2008 och 2013 (se tabell 3.1). gäller det däremot endast fem av närings- grenarna, tack vare allt fler sysselsatta bland 70–74-åringar. Seniorer på arbetsmarknadenSOU 2020:69 Tabell 3.1 Antal sysselsatta 65–efter näringsgren 2008, 2013 och 2018 65–69 70–74 65–69 70–74 69–69 70–74 Jordbruk, skogsbruk och fiske Tillverkning och utvinning, energi därav tillverkning av verkstadsvaror Finansiell verksamhet, företags- Personliga och kulturella tjänster Källa: . och . (2019), Hur mycket arbetar seniorer? 3.2.5Många seniorer är företagare I takt med ökande ålder blir andelen som är sysselsatta som företagare större. I synnerhet sker detta och bland män är det då nästan lika vanligt att vara företagare som att vara anställd. Enligt yrkes- registret3 hos SCB fanns det 252 000 förvärvsarbetande i åldrarna 65–(se figur 3.9). Av dessa var 86 000 personer, en tredjedel, företagare. Ytterligare närmare 9 000 redovisas som kombina- törer, det vill säga de förvärvsarbetar både som egenföretagare och som anställda. 3Yrkesregistret följer den registerbaserade arbetsmarknadsstatistikens (RAMS) klassificering av sysselsatta. Som förvärvsarbetande räknas alla personer som bedöms ha utfört i genomsnitt minst en timmes arbete . Även de som har varit tillfälligt frånvarande , t.ex. på grund av sjukdom, ingår i bedömningen. Personer upp till ingår, det innebär att åldersgruppen 65–74 kan studeras. Figur 3.9 Förvärvsarbetande 65–fördelat på anställda, egna företagare och kombinatörer 2017 Källa: . och . (2019), Hur mycket arbetar seniorer? Ca 152 000 av de förvärvsarbetande seniorerna i åldern 65–var män () och ca 100 000 var kvinnor () totalt sett. Bland männen var det 57 000, eller , som var egen- företagare, och ytterligare 6 000 var kombinatörer. Bland kvinnorna var det knappt 29 000, eller , som var egenföretagare, och ytterligare 2 600 var kombinatörer. En stor del av de som är företagare och har tidigare drivit ett företag vid sidan av sitt ordinarie arbete som anställd. När de fyller är det många som avslutar sin anställning men fort- sätter att arbeta i det egna företaget. 3.2.6Deltidsarbete är vanligt bland seniorer Många seniorer går ner till deltid i slutet av arbetslivet. Bland 65–69- åringarna som fortsätter att arbeta är det två tredjedelar som arbetar deltid. Det är ungefär lika vanligt att arbeta kort deltid, dvs. 1–19 tim- mar , som lång deltid, dvs. I ålders- gruppen 70–arbetar åtta av tio sysselsatta deltid. Ungefär två tredjedelar av dessa arbetar kort deltid. Det kan jämföras med åldersgruppen 20–där arbetar heltid, knappt arbetar lång deltid och arbetar kort deltid.4 Figur 3.10 Faktisk medelarbetstid i olika åldersgrupper Källa: . och . (2019), Hur mycket arbetar seniorer? Den genomsnittliga arbetstiden har inte förändrats nämnvärt för någon åldersgrupp , även om en viss minsk- ning kan ses i början av perioden för den äldsta åldersgruppen (se figur 3.10). Den genomsnittliga medelarbetstiden bland seniorer ökar inte i takt med att fler seniorer fortsätter att arbeta. Bland 65–69- åringar uppgår arbetstiden i genomsnitt , och för 70–74-åringar uppgår den . För 60–64- åringar är det inte någon större skillnad i genomsnittlig arbetstid, jämfört med 20–59-åringar. Uppgifterna för medelarbetstiden avser arbetstiden bland samt- liga sysselsatta, dvs. även de som är tillfälligt frånvarande räknas med. Om dessa tas bort blir medelarbetstiden högre. 37timmar för åldersgruppen 20–, för 60–64-åringar, 27timmar för 65–69-åringar och för 70–74-åringar.5 Det finns vissa skillnader mellan olika grupper av seniorer. gruppen 65–arbetar sysselsatta män i genomsnitt mer än sysselsatta kvinnor, medan skillnaden mellan kvinnor och män i åldersgruppen 70–i genomsnitt uppgår till nästan 4Fransson A. och . (2019), Hur mycket arbetar seniorer? De skillnader i arbetstid som finns tidigare under arbetslivet mellan kvinnor och män följer således med även för de som arbetar som seniorer.6 Arbetare har en högre genomsnittlig arbetstid än tjänstemän, och det gäller både 65–69-åringar och 70–74-åringar. Möjligen hänger det samman med att tjänstemän oftare har större möjligheter än arbetare att arbeta deltid. Medelarbetstiden har minskat något för arbetare i åldern 70–74 år.7 Totalt antal arbetade timmar 65–74 år Källa: . och . (2019), Hur mycket arbetar seniorer? Antalet arbetade timmar har ökat med närmare för 65–69-åringarna, medan motsvarande ökning för 70– 74-åringarna är (se figur 3.11). Totalt sett handlar det således om att 65–74-åringar har bidragit med att öka antalet arbetade timmar med närmare , en ökning med . Antalet arbetade timmar har ökat kraftigt bland både kvinnor och män. Ökningen beror till stor del på att antalet äldre ökar i befolkningen. 3.2.7Äldre har högre risk för långtidsarbetslöshet Arbetslösheten bland äldre arbetstagare är låg i . Det är ett litet inflöde i arbetslöshet för denna grupp. Personer som är och som blir arbetslösa har större svårigheter än yngre att få ett nytt arbete och riskerar i större utsträckning långtidsarbetslöshet eller att lämna arbetskraften helt.8 Äldre har oftare en lägre formell utbildningsnivå än yngre personer, vilket kan påverka möjligheten att hitta ett nytt arbete. En underlagsrapport till delegationen, Kan seniorer arbeta längre?, visar att 60–64-åringar drabbas hårdare av lågkonjunkturer än ålders- gruppen 55–59 år.9 Den genomsnittliga arbetslösheten var på en mycket låg nivå bland äldre kvinnor och män fram till den ekonomiska krisen , för att därefter ligga på en betydligt högre nivå. Utvecklingen var dock densamma för alla åldersgrupper. Figur 3.12 Andel arbetslösa 55–1963–2016 8Arbetsförmedlingen (2018), Äldres arbetsmarknadssituation. 9Laun L. och . (2019), Kan seniorer arbeta längre? SOU 2020:69Seniorer på arbetsmarknaden Källa: SCB, . Arbetslösheten har varit högre bland äldre män än bland äldre kvinnor. 3.2.8Äldre tränger inte ut yngre från arbetsmarknaden En vanlig uppfattning bland många är att äldre personer genom att arbeta längre skulle tränga ut yngre från arbetsmarknaden. Forskare har dock kunnat konstatera att det inte finns något tydligt samband mellan hur många äldre som finns på arbetsmarknaden och hur lätt det är för ungdomar att få arbete.10 Anledningen är att det inte finns en bestämd mängd arbete i sam- hället. I stället beror mängden arbete på hur stor arbetskraften är, det vill säga på hur många i befolkningen som kan och vill arbeta. Det finns ett antal empiriska exempel som visar att när arbetskraften av olika skäl har utökats så har även mängden arbetstillfällen ökat i ungefär samma utsträckning. Huvudresultatet från en sammanställning av studier från olika länder som använder sig av olika undersökningsmetoder är att åtgärder som minskar sysselsättningen bland äldre också minskar sysselsättningen (och ökar arbetslösheten) bland unga.11 har konstaterat att det i de flesta länder finns ett positivt samband mellan äldres (55–) och yngres (15–) sysselsätt- 10SNS (2015b), Ungdomsarbetslösheten går inte att pensionera bort. 11SOU 2009:93, Inkluderande arbetsliv. Ungdomars arbetslöshet är i nästan alla länder och högre än den totala arbetslöshetsnivån. Det gäller även under ett utpräglat högkonjunkturår som 1990, då ungdomarnas arbetslös- het var avsevärt högre än de äldre gruppernas, både i och i andra länder. En naturlig förklaring är att det kan ta tid för unga personer att etablera sig i arbetslivet, även i tider när det generellt sett är god efterfrågan eller rentav brist på arbetskraft.12 Föreställningen om att de äldre tar arbetstillfällen från de yngre skulle kunna liknas vid de föreställningar som fanns före kvinnornas breda inträde på arbetsmarknaden. Andelen förvärvsarbetande kvinnor ökade dramatiskt , men trots denna kraftiga expansion av arbetskraftens storlek ökade inte arbets- lösheten bland män. Antalet arbetstillfällen tycks i stället ha anpassat sig till det ökade arbetsutbudet. När äldre fortsätter att arbeta behåller de sin konsumtionsnivå, i stället för att den minskas därför att pensio- nen är lägre än lönen. Skatte- och avgiftsintäkterna stärker också den offentliga ekonomin och bidrar till att skapa fler arbetstillfällen. 3.3Seniorers utträde från arbetsmarknaden Det är inte helt lätt att säga vid vilken ålder seniorer går i pension och vilken den faktiska pensionsåldern är i . Många seniorer går inte från heltidsarbete till heltidspension, utan många minskar sin arbetstid och arbetar deltid i slutet av arbetslivet. En del av de som fortsätter arbeta efter traditionell pensionsålder tar ut en del av sin pension, det kan vara den allmänna pensionen, tjänste- pensionen eller privat pension, eller en kombination av dessa. Kombinationen av arbete och pension innebär också att det inte är självklart om personerna ska definieras som arbetstagare eller pensionärer i statistiken. Utträdet från arbetsmarknaden kan således ske och mätas på olika sätt. använder två olika mått på pensionering; medelpensioneringsålder som är när man påbörjar sitt uttag av all- män pension, och utträdesålder som är när man lämnar arbetslivet.13 12SOU 2012:28, Längre liv – längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för ett längre arbetsliv. 13Pensionsmyndigheten redovisar flera olika varianter av dessa mått där man bland annat tar hänsyn till om en person har sjukersättning eller inte. För mer information kring Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har i en rapport använt ett mått som anger den tidpunkt då människor slutligen lämnar arbets- livet.14 Anledningen till de olika måtten är att man vill mäta olika saker, till exempel hur pensionssystemet används, hur länge männi- skor står till arbetsmarknadens förfogande eller hur länge människor förvärvsarbetar. Medelpensioneringsålder definieras som den genomsnittliga ålder då personerna börjar ta ut sin allmänna pension under ett givet år, oavsett om de fortsätter att arbeta eller inte. Medelpensionerings- ålder mäter inte personer slutar att förvärvs- arbeta. Det är till exempel tillåtet att ta ut hel allmän pension och fortfarande förvärvsarbeta. Källa: (2019a), Medelpensioneringsålder, utträdesålder m.m. 2019. dessa och de olika sätten att mäta, se (2019a), Medelpensioneringsålder, utträdesålder m.m. 2019. 14ISF (2018), Tidigt utträde från arbetslivet bland kvinnor och män. har haft en stark norm att man senast vid bör lämna arbetslivet. Medelpensioneringsåldern är och har förändrats marginellt mellan 2005 (64,8) och 2019 (64,), något mer för kvinnor än för män (se tabell 3.2). För många är det dock inte ett val att lämna arbetslivet , utan en följd av att som åldersgräns finns kvar för rätten till t.ex. sjuk- ersättning och ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. 3.3.265-årsnormen är stark men luckras upp att gå i pension vid är också stark när man studerar andelen kvinnor och män som lämnar arbetsmarknaden vid en given ålder per årskull (se figur 3.13). Majoriteten av kvinnor och män lämnar arbetsmarknaden under det år de fyller . Mönstret är tydligare för kvinnor än för män. Av de som är födda och lämnade av kvinnorna arbetsmarknaden vid . Arbetsmarknadsutträdet har dock successivt förändrats . Allt färre seniorer lämnar arbetsmarknaden före , medan arbets- marknadsutträdet har ökat.15 15Laun L. och . (2019), Kan seniorer arbeta längre? Figur 3.13 Andel i olika årskullar som lämnar arbetsmarknaden vid olika åldrar Källa: Laun L. och . (2019), Kan seniorer arbeta längre? Även uttaget av allmän pension har förändrats. Även om 65-års- är tydlig – närmare hälften av alla börjar ta ut ålderspension i någon utsträckning – så börjar luckras upp och uttaget av allmän pension blir alltmer flexibelt. Figur 3.14 Andel som nybeviljas pension i olika årskullar 1938 1939 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1938 1939 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 Källa: Ossowicki M. (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? Andelen seniorer som påbörjar uttaget av allmän pension vid har minskat kontinuerligt för varje årskull . Bland kvinnor och män födda började ta ut allmän pension vid , medan motsvarande andel bland dem födda , var . 3.3.3Andelen tidiga uttag av pension ökar Både andelen seniorer som börjar ta ut sin allmänna pension tidigt och andelen som senarelägger pensionsuttaget har ökat. Bland dem födda valde av kvinnorna och av männen att börja ta ut allmän pension eller . Mot- svarande andel bland dem födda var dubbelt så hög, bland kvinnorna och bland männen. Andelen som tar ut sin pension när de är 61–har emellertid ökat betydligt mer jämfört med de som börjar ta ut allmän pension eller . Bland dem födda tar cirka så många ut pension tidigt jämfört med dem födda 1938.16 Utvecklingen är densamma för kvinnor och män, men i alla års- kullar är det vanligare att män börjar ta ut allmän pension både före och jämfört med kvinnor.17 I en av delegationens underlagsrapporter, Tidiga ålderspensionärer –vilka är de?, undersöks denna utveckling närmare, bl.a. vilka grupper som tar ut pension . Bland 61-åringarna är det som enbart tar ut allmän pension och som tar ut allmän pension i kombination med tjänste- och privat pension. har andelen som endast tar ut allmän pension ökat till , och kombinerade allmän pension med någon annan pensionsinkomst.18 I rapporten framkommer också att andelen som tar ut allmän pension i åldrarna 61–ökade markant fram till för att sedan avta, och öka igen (se figur 3.15). hade av 63-åringarna börjat ta ut allmän pension, medan motsvarande siffra var 2017. Överlag är det något fler män än kvinnor som tar ut allmän pension . Det kan bero på att kvinnor i högre grad än män har ersättning från sjukför- säkringen eller att kvinnor i större utsträckning arbetar deltid i genomsnitt och har lägre lön, och därför av ekonomiska skäl inte tar ut allmän pension . (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? 17Pensionsmyndigheten (2018), Nyblivna pensionärer 2017. (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? Figur 3.15 Andel som tar ut tidig allmän pension Källa: Ossowicki M. (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? Inklusive personer med endast premiepension. Trots att den förväntade medellivslängden bara sedan millennie- skiftet har ökat med för kvinnor och för män så är det alltså fler seniorer som tar ut den allmänna pensionen . Andelen seniorer som kombinerar arbete och uttag av pension steg synbart för att därefter avta och ligga på en stabil nivå (se figur 3.16). Ju äldre seniorerna är desto lägre andel kombinerar pensionsuttag och arbete, och desto fler lämnar arbetsmarknaden helt. Figur 3.16 Andel som tar ut tidig pension och arbetar Källa: Ossowicki M. (2019), Tidiga ålderspensionärer – vilka är de? Inklusive personer med endast premiepension. 3.3.4Låginkomsttagare tar ofta ut pension tidigt Det som särskilt kännetecknar personer som tar ut allmän pension tidigt och då också lämnar arbetslivet är att de generellt sett har låga, och ibland mycket låga, inkomster.