sou · H9B325 · 2021-04-09 00:00:00 — Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, eller annars, efter samråd med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, annan myndighet som har behov av information, ska ingå överenskommelse med sådant företag, sådan kommun eller organisation som tilldelats system med stöd av 16 § tredje stycket om när krypterade medde- landen ska kunna tas emot och sändas. skydd och beredskap får med- skydd och beredskap får med- som behövs för verkställigheten som behövs för verkställigheten av 4, 6 och 18 §§, utom i fråga om av 18 §, utom i fråga om Kustbe- vakningen, Försvarets materiel- verket och Försvarshögskolan. Denna förordning träder i kraft den 0000. 1.31Förslag till förordning om ändring i förordningen om ändring i förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2015:1053) att 2 § ska ha följande lydelse. I beredskapsförordningen (0000:0000) finns bestämmelser om hur de statliga myndigheterna genom sin verksamhet ska minska sår- barheten i samhället, upprätthålla samhällsviktiga funktioner vid störningar och utveckla en god förmåga att hantera sina uppgifter inför och vid höjd beredskap. Förordningen innehåller även bestäm- melser om beredskapsmyndigheternas ansvar och uppgifter inför och under en kris och höjd beredskap. I lagen (2006:544) om kom- I lagen (0000:0000) om kom- muners och regioners åtgärder in- muners och regioners beredskap för och vid extraordinära händel- förordningen (0000:0000) ser i fredstid och höjd beredskap om kommuners och regioners be- och förordningen (2006:637) om redskap finns bestämmelser om kommuners och regioners åtgär- der inför och vid extraordinära regioner ska vidta vid höjd be- händelser i fredstid och höjd be- redskap finns bestämmelser om vilka åtgärder kommuner och regioner ska vidta vid höjd be- redskap. Denna förordning träder i kraft . 47Senaste lydelse är utredningens förslag med ikraftträdande den 0000. 1.32Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:153) om instruktion för Härigenom föreskrivs att 10 § förordningen (2017:153) om in- struktion för ska ha följande lydelse. tillämpa 2 och 3 kap. kapitalför- tillämpa 2 och 3 kap. kapitalför- (2011:210) och inte heller (2011:210) och inte heller 6 och förordningen (2015:1052) krisberedskap och höjd beredskap. (0000:0000). Denna förordning träder i kraft den 0000. 1.33Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2017:868) med läns- styrelseinstruktion dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. län, län, , lands län och län, ska vara civilområdeschefer och har där- med ansvar och uppgifter enligt förordning (0000:0000) om läns- styrelser som är civilområdes- ligt förordningen (2017:870) om om krisberedskap och bevaknings- uppgifter inför och vid höjd bered- vid höjd beredskap och den skap och den högsta civila total- försvarsmyndigheten inom länet. digheten inom länet. Genom sin verksamhet ska minska sårbarheten i samhället, bevaka att risk- och beredskapshänsyn tas i samhällspla- neringen samt utveckla en god förmåga att hantera sina uppgifter under fredstida krissituationer och höjd beredskap. Denna förordning träder i kraft den 0000. Denna förordning innehåller bestämmelser om länsstyrelser- nas krisberedskap och deras upp- gifter inför och vid höjd bered- skap.Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i beredskapsförordningen (0000:0000) och i förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap.Beredskap inför kris och höjd beredskap samt stöd vid kriser1 a §För att skapa nödvändig sam- ordning ska ha ett regionalt råd för krisberedskap, skydd mot olyckor och totalför- 1.34Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2017:870) om läns- styrelsernas krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap dels att rubriken till förordningen ska ha följande lydelse, dels att 1, 4, 6 och 8 §§ ska ha följande lydelser, dels att det ska införas två nya paragrafer, 1 a § och 4 a §, dels att det närmast före 1 a § införs en ny rubrik av följande ly- delse. Förordning (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter inför och vid höjd beredskap Denna förordning innehåller bestämmelser om länsstyrelser- nas krisberedskap och deras upp- gifter vid höjd beredskap. Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevaknings- ansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap och i för- ordningen (2015:1053) om total- försvar och höjd beredskap. I rådet ska representanter för och berörda aktörer i krishanteringssystemet och total- försvaret ingå. ska vara sammanhållande för krisberedskapen inom sitt geografiska område samt före, under och efter en kris verka för samordning och gemensam inriktning av de åtgärder som behöver vidtas. 1.ansvara för att en samlad regional lägesbild sammanställs vid krissituationer, 2.stödja de aktörer som är ansvariga för krisberedskapen i länet när det gäller planering, risk- och sårbarhetsanalyser samt utbildning och övning, 3.ha ett regionalt råd för kris- beredskap och skydd mot olyckor, i vilket representanter för länssty- relsen och berörda aktörer i kris- hanteringssystemet bör ingå, för att skapa nödvändig samordning, 4. upprätta regionala risk- 3. upprätta regionala risk- och sårbarhetsanalyser som ska och sårbarhetsanalyser som ska kunna användas som underlag kunna användas som underlag för egna och andra berörda aktö- för egna och andra berörda aktö- 5. följa upp kommunernas 4. följa upp kommunernas tillämpning av lagen (2006:544) tillämpning av lagen (2006:544) om kommuners och regioners om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordi- åtgärder inför och vid extraordi- nära händelser i fredstid och nära händelser i fredstid och 6. till Myndigheten för 5. till den länsstyrelse samhällsskydd och beredskap rap- som är civilområdeschef rappor- delser som kommuner och regio- ser som kommuner vidtagit och ner vidtagit och redovisa 48Senaste lydelse 2019:1126. en bedömning av effekten av de ning av effekten av de vidtagna vidtagna förberedelserna, och 7. verka för att den verksam- 6. verka för att den verksam- het som berörda aktörer bedri- het som berörda aktörer bedri- ver inom länet avseende krisbe- ver inom länet avseende krisbe- redskap bidrar till att en grund- redskap bidrar till att en grund- läggande förmåga till civilt för- läggande förmåga till civilt för- svar uppnås, och 7. samverka och bidra till det gemensamma arbetet, som leds av den länsstyrelse som är civilområ- deschef, inom civilområdet. Vid en kris ska efter beslut av regeringen priori- tera och inrikta statliga och inter- nationella resurser som ställs till dare verka för att – regionala risk- och sårbar- – nödvändig samverkan inom länet och med närliggande län – under en kris samordna verk- samhet mellan kommuner, regio- ner och myndigheter, och – information till allmänheten och företrädare för massmedia un- der sådana förhållanden samord- ska som högsta civila totalförsvarsmyndighet inom länet verka för att största möjliga försvarseffekt uppnås. 1. samordna de civila försvarsåtgärderna, ska på alla sätt försöka upprätthålla förbindelse med regeringen, centrala myn- digheter, den länsstyrelse som är civilområdeschef och länsstyrel- serna i angränsande län. 2.verka för att sådan verksamhet hos civila myndigheter och andra civila organ som har betydelse för försvarsansträngningarna bedrivs med en enhetlig inriktning, 3. i samråd med Försvars- 3. i samråd med Försvars- makten verka för att det civila makten och med den länsstyrelse och det militära försvaret sam- som är civilområdeschef verka för att det civila och det militära för- svaret samordnas, och 4.verka för att länets tillgångar fördelas och utnyttjas så att försvarsansträngningarna främjas. ska på alla sätt försöka upprätthålla förbindelse med regeringen, centrala myn- digheter och länsstyrelserna i an- gränsande län. Denna förordning träder i kraft den 0000. 1.35Förslag till förordning om ändring i förordningen om ändring i förordningen (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter inför och vid höjd beredskap 1.ansvara för att en samlad regional lägesbild sammanställs vid krissituationer, 2.stödja de aktörer som är ansvariga för krisberedskapen i länet när det gäller planering, risk- och sårbarhetsanalyser samt utbildning och övning, 3.upprätta regionala risk- och sårbarhetsanalyser som ska kunna användas som underlag för egna och andra berörda aktörers kris- beredskapsåtgärder, 4. följa upp kommunernas 4. följa upp kommunernas tillämpning av lagen (2006:544) tillämpning av lagen (0000:0000) om kommuners och regioners åt- om kommunernas och regioner- gärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd be- 5.årligen till den länsstyrelse som är civilområdeschef rapportera vilka beredskapsförberedelser som kommuner vidtagit och redovisa en bedömning av effekten av de vidtagna förberedelserna, 6.verka för att den verksamhet som berörda aktörer bedriver inom länet avseende krisberedskap bidrar till att en grundläggande förmåga till civilt försvar uppnås, och 7.samverka och bidra till det gemensamma arbetet, som leds av den länsstyrelse som är civilområdeschef, inom civilområdet. Denna förordning träder i kraft . 49Senaste lydelse är utredningens förslag med ikraftträdande den 0000. 1.36Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:1268) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 13 § förordningen (2017:1268) med in- struktion för ska ha följande lydelse. –förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunder- lag, eller – 6–8 §§ ningen (0000:0000). och bevakningsansvariga myndig- heters åtgärder vid höjd bered- skap. Denna förordning träder i kraft den 0000. 1.37Förslag till förordning om ändring i förordningen (2020:57) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 25 § förordningen (2020:57) med instruk- tion för ska ha följande lydelse. delsverkets medverkan i krisbe- delsverkets medverkan i krisbe- redskap och i totalförsvaret finns redskap och i totalförsvaret finns i förordningen (2015:1052) om (0000:0000) och förordningen svariga myndigheters åtgärder vid (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap och förordningen (2015:1053) om totalförsvar och Denna förordning träder i kraft den 0000. 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. •analysera och lämna förslag på en struktur med statliga myndig- heter indelade i sektorer och sektorsansvariga myndigheter •analysera och lämna förslag på en ändamålsenlig geografisk indel- ning för civil ledning och samordning på regional nivå och på hur dessa områden ska ledas •analysera och lämna förslag på en förtydligad ledningsförmåga för kommuner och landsting •analysera och lämna förslag på hur Myndigheten för samhälls- skydd och beredskaps (MSB) roll att verka för samordning kan utvecklas •lämna nödvändiga författningsförslag. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport kraft – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Enligt det ursprungliga direktivet skulle uppdraget ha redovisats . beslutade regeringen i ett tilläggs- direktiv att uppdraget i stället ska redovisas . Direktiven för utredningens arbete finns i bilagorna 1 och 2. Utredningens uppdrag och arbete Efter beslut av regeringen har utredningen mottagit ärenden som rör vilka myndigheter som ska påföras listan över bevakningsansvariga myndigheter. Utredningen har antagit namnet Utredningen om civilt försvar och påbörjade sitt arbete . Till sitt förfogande har utredningen haft en grupp av experter och sakkunniga samt en referensgrupp. Arbetet har skett i nära samverkan med båda grupperna. Möten med grupperna har hållits vid sex tillfällen vardera. Med anledning av coronapandemin som utbröt har utredningen även haft ett antal skriftliga beredningar med grupperna. Enligt utredningens direktiv ska utredaren samråda med berörda statliga myndigheter och kommuner och landsting (SKL).1 Utredaren ska hålla sig informerad om och vid behov beakta relevant arbete som pågår inom (bland annat när det gäller nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut), utredningsväsendet (bland annat utredningen om näringslivets roll inom totalförsvaret samt för- sörjningstrygghet avseende försvarsmateriel [dir. 2018:64]) och hos relevanta myndigheter och andra aktörer. Utredaren och medarbetare från sekretariatet har haft möten och dialog med företrädare för bl.a. Försvarsmakten (Högkvarteret samt Västra militärregionen), länsstyrelser, myndigheter, statliga bolag, kommuner och regioner, det privata näringslivet, det civila samhället (inklusive ) och frivilliga försvarsorganisationer. Utredaren har deltagit i landshövdingemöten. Utredningen har träffat representanter för länsstyrelserna i , , , och samt företrädare för kommunerna . Utredningen har vidare haft möten med för beredskap och med representanter för Samverkan . Utredningen har haft möten med myndigheter som bedömts komma ingå i vissa tentativa beredskapssektor. Med den tentativa beredskapssektorn Hälsa, vård och omsorg hölls ett möte för att diskutera erfarenheterna av coronapandemin. 1SKL heter kommuner och regioner (SKR). Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har genomfört ett internt seminarium om tänkbara scenarier med representanter från MSB, , Försvarsmakten, Länsstyrelserna samt Försvarshögskolan. höll utredningen tillsammans med Folk och Försvar ett seminarium på temat Sektorsansvar i det civila för- svaret. Utredningen deltog även i och 2021. Den särskilde utredaren deltog i konfe- rensen Mötesplats Samhällssäkerhet där hon diskuterade framtidens totalförsvar. Utredaren deltog i Totalförsvarets planeringskonferens . deltog utredaren i en digital totalförsvars- konferens anordnad av och Försvars- maktens helikopterflottilj. Utredningen har haft möten och dialog med bland annat Utred- ningen om näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjnings- trygghet avseende försvarsmateriel (dir. 2018:64), Utredningen om beredskapen inom hälso- och sjukvården (dir. 2018:77) och Corona- kommissionen (dir. 2020:74). Utredningen har mottagit följande skrivelser. har delat sin ledningsstudie Regional virtuell sam- verkan och distribuerad lägesbild med utredningen. Svenska regio- nala flygplatser (SRF) inkom med en skrivelse till utredningen om hur samhället bättre ska kunna utnyttja icke-stat- liga flygplatser vid höjd beredskap. och inkom med varsin skrivelse om sektorsansvaret inom energiområdet. inkom med en skrivelse om sektorsansvaret inom finansiella tjänster. i län m.fl. inkom med en skrivelse med förslag om att placera ett civilområdeskansli i . Även läns- styrelsen i har inkommit med en skrivelse om placeringen av civilområdeschef. och Autism- och asperger- förbundet inkom med en skrivelse om vikten av ett funktionshinderperspektiv i arbetet med krisberedskap. inkom med en skrivelse om roll i krisberedskapen. 3 Civilt försvar då och nu Enligt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap är total- försvar den verksamhet som behövs för att förbereda för krig. För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas. Höjd beredskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då ska bedrivas. Totalförsvaret består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar1). Den civila verksamheten i totalför- svaret är inte en enskild organisation utan verksamheten bedrivs bl.a. av statliga myndigheter, kommuner, regioner, näringsliv, frivilligorga- nisationer, arbetsmarknadsorganisationer och trossamfund. Enligt förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap är alla statliga myndigheter skyldiga att beakta totalförsvarets krav i sin verksamhet och ska planera för att kunna fortsätta verksamheten så långt som möjligt även under höjd beredskap. I fred omfattar den civila verksamheten (civilt försvar) endast planering och förberedelser, dvs. civilt försvar är den verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. Under höjd beredskap ska verksamheten omfatta skydd av befolkningen, säkerställa sam- hällsviktiga funktioner och stödja Försvarsmakten. Efter det slut upphörde stora delar av den svenska totalförsvarsplaneringen för höjd beredskap och då ytterst krig. Någon systematisk planering eller andra aktiva förberedelser inför höjd beredskap bedrevs därmed inte . I det här kapitlet beskrivs övergripande det civila försvarets utveckling och det 1Civilt försvar är en verksamhet och inte en organisation. Begreppet civilförsvar användes för att beskriva en organisation som bara var en del av den civila verksamheten inom civilt försvar. Begreppet civilförsvar ersattes formellt 1995 av begreppet Befolkningsskydd och räddningstjänst. Begreppet civilförsvar används endast kopplat till krigets lagar och folkrättsliga regleringar. Civilt försvar då och nu återupptagna arbetet med planeringen av det civila försvaret som genomförs samt det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för åren 2021–2025. 3.1Det civila försvarets utveckling under hundra år Begreppet civilt försvar började användas . Innan civilt försvar blev det samlande begreppet för civil verksamhet inom totalförsvaret benämndes verksamheten totalförsvarsgrenar och och totalförsvarets civila del. Civil beredskapsverksamhet kan spåras tillbaka till tiden efter . Arbetet bedrevs kontinuerligt fram till slut då det började avvecklas. Avveckling av verk- samheten fortsatte . genomfördes mycket lite faktisk verksamhet inom civilt försvar även om regelverket bevarades. Fokus för civila aktörer var och 2000-talets i stället den fredstida kris- beredskapen. Enligt Försvarsberedningen bidrog visserligen arbetet med den fredstida krisberedskapen till en grundläggande förmåga för det civila försvaret men gemensam planering saknades till stor del.2 3.1.1Det civila försvarets framväxt och utveckling3 Utvecklingen till och med inrättades för ekonomisk försvarsberedskap (1928) samt (1937) i syfte att bygga upp ekonomiska försvar. antog 1937 en luftskyddslag som bl.a. syftade till att genom icke-militära åtgärder begränsa verkningarna av anfall från luften. Det var bl.a. denna verksamhet som längre fram skulle kallas civilförsvar. 2Se bl.a. Ds 2017:66. 3Beskrivningen i det här avsnittet bygger bland annat på FOI, Spindeln i nätet – länsstyrelsernas arbete med civilt försvar och krisberedskap (FOI R 4414 SE); föredrag för den Svenska Militär- historiska kommissionen av ; m.fl., I skuggan av kriget: svenskt civilförsvar 1937–1996 (2014) samt , Förfäras ej – med psykologiska försvaret – en biografi om en svensk myndighet (2003). Om hur besluten om nedmontering av totalförsvaret skedde finns beskrivet i boken : det svenska nationella försvarets nedgång och fall 1988–2009 av (2011). Civilt försvar då och nu Under infördes ett antal kommissioner, t.ex. industri-, bränsle-, trafik- och livsmedelskommissionen, för att han- tera de icke militära utmaningarna i landet under neutraliteten. Lik- nande kommissioner hade också funnits under men hade avvecklats . tillkom den första skyddsrumslagen och inrättades styrelse (SIS)4 med uppgiften att granska den svenska opinionsbild- ningen. Civilförsvaret som verksamhet inrättades 1944 efter en samman- slagning av och Luftsskyddsinspek- tionen. Ansvarig myndighet på central nivå blev Civilförsvarsstyrel- sen. Verksamheten inom civilförsvaret hade fokus på att kunna varna och skydda befolkningen i händelse av fientliga bombningar, något som under drabbat stora delar av civilbefolk- ningen i andra länder. I verksamheten ingick också förmågan att und- sätta människor efter genomförda bombningar. Utvecklingen efter till slut Med början och påverkade kärnvapenhotet utvecklingen av civilförsvaret på ett påtagligt sätt. Bland annat planerade ansvariga myndigheter för storskalig utrym- ning av de största städerna. Så kallade civilområden och en funktion som Civilbefälhavare infördes för att samordna den civila delen av totalförsvaret med motsvarande militära delar på högre regional nivå. Fokus på verk- samheten låg i förmågan att kunna verka under höjd beredskap. Den fredstida verksamheten bestod i planering, förberedelser och övningar inför höjd beredskap. (Se vidare kapitel 9). När det gällde försörjningsfrågorna ombildades Rikskom- missionen för ekonomisk försvarsberedskap till Överstyrelsen för ekonomisk försvarsberedskap (ÖEF). ÖEF hade som huvuduppgift att samordna det ekonomiska försvaret. Myndigheten hade det direkta ansvaret för vissa områden (sektorer)som bränsle- och driv- medelsförsörjning, huvuddelen av industriproduktionen samt bered- skapslagring av flertaltalet förnödenheter. 4SIS lades ned efter . Civilt försvar då och nu inrättades försvar (BN). Nämndens uppgift var att förbereda det psykologiska för- svarets krigsorganisation som gick under benämningen Statens upp- lysningscentral. skulle också följa den svenska opinionen och utvecklingen på psykförsvarets område.5 försvar ersattes 1985 av Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF). Styrelsen hade fler upp- gifter i fred än sin föregångare bl.a. att sprida kunskap i samhället om säkerhetspolitiken och totalförsvaret. SPF avvecklades 2002 då verk- samheten till stora delar fördes över till (). genomfördes flera större reformer av det civila försvaret. Kommunerna fick ansvaret att leda civilförsvarsverksam- heten på lokal nivå i krig samt planläggningsansvaret i fred, något som varit en statlig angelägenhet. En hemskyddsorganisation började också byggas upp. Behovet av att ta beredskapshänsyn i sam- hällsplaneringen för att göra samhället mindre sårbart uppmärksam- mades av och arbetet utvecklades under främst . Genom försvarsbeslut tydliggjorde att total- försvar inte var en organisation utan en verksamhet som omfattade många aktörer. De fyra civila delarna av totalförsvaret utgjordes av civilförsvaret, det ekonomiska försvaret, det psykologiska försvaret samt av övrigt totalförsvar. Denna ord- ning ersattes 1986 med ett system med 23 viktiga samhällsfunktioner med en funktionsansvarig myndighet för varje funktion som sam- ordnande verksamheten i funktionen. () inrättades 1986 genom en omdaning av bl.a. . bildas () som bl.a. Överstyrelsen för ekono- miskt försvar lades ned. ÖCB var en central förvaltningsmyndighet för frågor om ledning och samordning av verksamhet inom det civila försvaret och skulle även samordna den frivilliga försvarsverksamheten. Myndigheten skulle i fred leda och samordna beredskapsförberedelser vid övriga funktionsansvariga myndigheter samt verka för ett enhetligt upp- trädande bland myndigheterna i frågor som var gemensamma för det 5Eino Tubin, Förfäras ej – med psykologiska försvaret – en biografi om en svensk myndighet, Styrelsen för psykologiskt försvar (2003). Civilt försvar då och nu ÖCB var dessutom funktionsansvarig myndighet för funktionerna Civil ledning, Försörjning med industrivaror samt Transporter.6 Utvecklingen av strukturer för planering efter slut präglades av det slut. Frånvaron av direkta militära angreppshot gjorde att fokus flyttades till andra hot och risker. Helhetssyn blev ett centralt begrepp när totalförsvarsresurser nu i stället för att användas för det nationella försvaret kunde användas för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred.