sou · H9B396 · 2021-12-15 00:00:00 — Synsvaga personer använder oftast förstoringsprogram, ibland i kom- bination med talsyntes. De flesta smarta telefoner och surfplattor har både talsyntesprogram och förstoringsprogram som standard. Förutom hjälpmedel till dator används många andra hjälpmedel av personer med synnedsättning, till exempel glasögon, linser, för- storingsglas, förstorings-tv, kikare, GPS-baserade orienteringshjälp- medel, färgindikator, talboksläsare och anteckningshjälpmedel. Hjälp- medel kan förskrivas från en syncentral, Arbetsförmedlingen eller beroende på om de ska användas i vardagsliv eller arbetsliv. Hur många har en synnedsättning? Det finns inte någon heltäckande registrering av personer med syn- nedsättning. Det finns heller inte någon formell eller i lag eller annan författning angiven gräns för vem som har en synnedsättning och vem som kan få stöd. Därför finns det heller inte någon exakt uppgift om hur många personer som har en synnedsättning. Omkring 100 000 ser så pass dåligt att de har kontakt med någon av landets syn- centraler, medan närmare 450 000 av befolkningen enligt , , anger att de har svårigheter. Uppskatt- ningsvis 10 000 av dessa är blinda eller har en grav synnedsättning enligt . 8.6.2Att kunna rösta med bibehållen valhemlighet trots synnedsättning Två problem som måste övervinnas Det är främst två problem som den som har en synnedsättning ställs inför för att kunna rösta med bibehållen valhemlighet, dvs. att själv utan hjälp från någon annan person kunna •välja rätt valsedel, och om han eller hon så vill •lämna en särskild personröst. För den som är helt blind eller har en grav synnedsättning finns ingen möjlighet att kunna personrösta med bibehållen valhemlighet. Synsvaga personer, men långt ifrån alla, som använder förstorings- program, ibland i kombination med talsyntes kan ha möjlighet att personrösta med bibehållen valhemlighet. Som nämnts i avsnitt 8.6.1 har de flesta smarta telefoner och surfplattor både talsyntesprogram och förstoringsprogram som standard. 8.7Hjälpmedel vid röstning för personer med synnedsättning De hjälpmedel vid röstning för personer med synnedsättning som finns är främst individens egna (se avsnitt 8.6.1). Dessa kan användas för att på olika sätt tillgodogöra sig textuell information på t.ex. webbplatser och för att kunna orientera sig i det fysiska rummet. Många hjälpmedel bygger på teknik, men det finns även andra – ana- loga – hjälpmedel som kan användas vid röstning. Förstoringsglas är ett exempel på ett analogt hjälpmedel som i vissa fall erbjuds av kommuner i deras val- och röstningslokaler till dem som behöver det. Tillhandahållandet av förstoringsglas i val- och röstningslokaler sker på frivillig basis. Utöver dessa hjälpmedel tar fram ett material på punktskrift som möjliggör för personer som använder punktskrift att rösta på parti utan att behöva be om hjälp. Materialet består av ett antal kuvert som vart och ett förses med punktskrift om vad kuvertet innehåller. Kuverten innehåller en partivalsedel (valsedel med partiets beteckning men utan kandidatnamn) för varje val för de partier som fick mer än en procent av rösterna vid något av de två föregående valen. Materialet kan tas med till ett röstmottagnings- ställe, men kan även användas vid t.ex. budröstning eller röstning genom ambulerande röstmottagare. Genom att läsa punktskriften på kuverten kan väljaren välja rätt valsedel och lägga valsedeln i ett val- kuvert. Från och med de allmänna valen 2018 accepteras tillskrifter som väljare gjort på valsedeln med punkskrift. Det kan gälla tillskrift av partibeteckning men också tillskrift av kandidatnamn. Länsstyrel- serna, som bedömer valsedlars giltighet vid den slutliga rösträkningen, har enats om att en tillskrift med punktskrift ska bedömas som giltiga. Enligt 4 kap. 20 och 22 §§ vallagen ska varje kommun se till att det finns lämpliga val- och röstningslokaler och att dessa i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möj- ligheter att rösta. Kommunernas arbete med att hitta tillgängliga val- och röstningslokaler omfattar både in- och utpassering, lokalens ut- formning och belysning. Röstmottagarna har som en del i sitt uppdrag att bistå de väljare som har frågor, och hjälpa till i den utsträckning som behövs för väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsätt- ning eller ålder inte själv kan göra i ordning sina röster bakom val- skärmen och som begär hjälp med det. 8.7.1Exempel på hjälpmedel i andra länder Vid en utblick till våra nordiska länder kan exempel hittas på olika typer av hjälpmedel vid röstning i och . I erbjuds belysningsförstärkning, förstoringsglas och CCTV22 i val- lokalerna, och i förses en del av valsedeln med punkskrift. I vissa länder, där valsedelns utformning har standardiserats gällande placering och storlek av text, erbjuds olika typer av formverktyg som hjälper väljare med synnedsättning att markera sin röst på valsedeln. Sådana formverktyg finns, till exempel, i , , , och . I flera länder kombineras olika hjälpmedel med framtagna policys eller krav med utgångspunkt från FN:s konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Så är fallet, till exempel, i , och . Gemensamt för dessa policys 22Closed circuit Television, som kombinerar belysningsförstärkning och förstoring. eller krav är att de omfattar hela valprocessen: fysisk tillgänglighet, tillgänglighet till information, tillgänglighet till att kunna utföra röstningsprocessen, utformningen av webbplatser och valinforma- tion liksom av det material (t.ex. valsedeln) som används vid röst- ningen. Här återfinns även krav på valmyndigheters konkreta åtgär- der för att förebygga hinder, liksom krav på samarbeten med olika målgrupper med funktionsnedsättningar för att åstadkomma ständiga förbättringar. 8.8Utredningens uppdrag till forskningsinstitutet Utredningen har, som ett led i att undersöka möjliga tekniska hjälp- medel som kan underlätta röstningen för personer med synnedsätt- ning, anlitat forskningsinstitutet () för att genomföra ett idé- och prototyparbete för utveckling av hjälp- medel som förbättrar röstningsmöjligheterna för personer som är blinda eller har en grav synnedsättning. Uppdraget innefattade att arbeta fram idéer, framställa prototyper av dessa idéer samt testa dem gentemot målgruppen. Idéerna skulle ligga inom ramen för nuvarande valsystem och inte innebära någon form av elektronisk röstning. Representanter för målgruppen utsågs av (), som också var involverade i utvecklingsfasen. Gällande de tekniska förutsättningarna skulle dessa utgöra så kallade ”stand-alone lösningar”, vilket innebär att de digi- tala delarna inte kan vara uppkopplade till en server, vare sig i val- lokalen eller någon annanstans. Den digitala delen ska inte heller kunna innehålla inloggning (personifierade lösningar) eller lagring av individers valhemlighet. Uppdraget redovisas i RISE:s , som återfinns i sin helhet i bilaga 6. Rapporten redovisar tre prototyper till hjälpmedel som på olika sätt ger väljare som är blinda eller har en grav synnedsättning möj- lighet att avge en personröst utan att ta hjälp av någon annan. Hjälp- medlen definierar valsedeln (inklusive om den är rättvänd och vilken sida som visas), läser upp kandidatnamnen, ger en taktil hjälp att sätta ett personkryss samt ger en verifikation av väljarens val. Hjälpmedlen är framtagna för att kunna användas på den nuvarande utformningen av valsedlar. Detta hjälpmedel består av en bottenplatta med en rörlig arm som läser av valsedeln med en skanner (OCR-teknik23). Runt tre sidor av bottenplattan finns en skåra, som håller valsedeln på plats. Armen är försedd med ett hål för hjälp med markeringen av personröst och en knappsats, som vid tryckning flyttar armen upp eller ned. Botten- plattan är försedd med hörlurar så att väljaren får texten på valsedeln uppläst. Hjälpmedlet är tänkt att finnas tillgängligt på röstmottagnings- ställen. Detta hjälpmedel kräver en mobil och en applikation (app) som laddats upp i mobilen, samt hörlurar. Hjälpmedlet består av en vikbar kartong- mall som innehåller ett torn, en platta med ram och en flyttbar markör. Mobilen placeras i tornet så att mobilens kamera pekar ner över plattan. Applikationen i mobilen läser upp vilken valsedel som visas framför mobilkameran. När rätt valsedel är vald förs den in i botten- plattan med ram för att ligga stilla. , som med handen flyttas upp och ner i höjdled längs med valsedeln, är det verktyg som hjälper applikationen att läsa av rätt rad på valsedeln. För markering av personröst finns ett hål i markören, där pennan förs in. Genom hela processen finns instruktioner i applikationen, från hur mobil- telefonen ska placeras i tornet till hur väljaren får sin personröst bekräftad. Detta hjälpmedel kan fungera antingen med väljarens egen mobil och egna hörlurar eller från mobiler och hörlurar som tillhandahålls på ett röstmottagningsställe. Hjälpmedlet kan användas både vid val av valsedlar i valsedelsställen och när rösten görs i ordning. 23OCR-teknik (Optical Character Recognition-teknik) är en teknik för bildanalys som om- vandlar digitala bilder av tryckt text till bokstäver och siffror som kan läsas upp av mjukvara. Detta hjälpmedel utgörs av en låda, likt ett mindre valbås, med tre sidor och ett tak som har en kamera riktad nedåt, hörlurar med mikrofon, en mall för placering av valsedlar och en startknapp. Kameran och mikrofonen är kopplade via en direktlänk till ett röst- center bemannat av ett antal röstningsassistenter dit väljaren kopplas genom att trycka på startknappen. Väljaren får under röstningen hjälp av en seende guide som genom kameran identifierar valsedeln och läser upp kandidaterna. För att underlätta guidningen vid person- röstning finns en valsedelsmall i lådan med en arm för att kunna styra till rätt kryssruta. Armen har ett hål för markering av personröst. Innan väljaren kopplas ihop med en person från röstcentret kom- mer information att läsas upp om hur väljaren kan prata med röst- centret utan att avslöja sin valhemlighet. För att ytterligare bevara valhemligheten är endast väljarens händer synliga i kameran och välj- arens röst förvrängs. Verifikationen av rösten sker först efter vidare- koppling till ny guide. Användartesterna utformades utifrån ISO-standarden för använd- barhet och användarupplevelse (ISO 9241-11). ISO 9241-11 Använd- barhet hjälper till att värdera i vilken grad specifika användare kan använda en produkt för att uppnå ett specifikt mål på ett ändamåls- enligt, effektivt och för användaren tillfredsställande sätt i ett givet sammanhang. Målgruppen för användartesterna rekryterades genom i och i . I testerna deltog sex personer med varierande men grav synnedsättning. Alla deltagare hade tidi- gare röstat i svenska val. I användartestet fick varje deltagare testa de tre prototyperna utifrån ett bestämt testflöde. För att minska risken för påverkan av den ordning som användare interagerar med proto- typerna så alternerades i vilken ordning som deltagare testade proto- typerna. Efter användandet av varje prototyp fick deltagarna skatta deras upplevelse av att använda prototypen på en SUS-skala (System Usability Scale). Skalan består av tio påståenden i relation till använd- ning som deltagaren skattar från 1 Håller inte alls med till 5 Håller helt med. Resultatet kan bli mellan 0 och 100. medelpoäng för de olika prototyperna visar tydliga skill- nader dem emellan. Resultatet bygger på testpersonernas egna upp- skattningar efter att ha testat koncepten. Enligt medelpoäng är det valsedelskannern som kan anses vara det bästa alternativet då den fick ”utmärkt” på skalan. •Valsedelsskanner – 83,3 – Utmärkt •Röstcenter – 68,3 – Bra Det bör i detta sammanhang noteras att testerna utfördes endast för de handgrepp som väljaren gör bakom valskärmen. Någon test av prototyperna utifrån att välja valsedlar vid valsedelställen gjordes inte. Det finns således ingen skattning av de olika prototypernas använd- barhet för denna del av röstningsprocessen. pekar på att den utveckling av prototyperna som de redovisat endast är i sin linda enligt en skala som kallas TRL (Technology Readiness Level). TRL, på svenska kallad teknisk mognadsnivå, används här för att visa var på utvecklingsskalan som de redovisade prototyperna befinner sig och vilka aktiviteter som behövs för att implementera resultatet i nya produkter. Skalan inne- håller nio nivåer, som i viss utsträckning överlappar varandra24. •TRL 0–1: Idé och grundforskningsstadiet •TRL 2–4: Tillämpad forskning •TRL 3–6: Teknologiutveckling •TRL 4–6: Teknikdemonstrationer •TRL 7–9: Kvalificering, drift och integration i system på mark- naden 24En mer detaljerad beskrivning, på engelska, av skalans nivåer finns i forskningsinstitutet rösträtt (bilaga 6). Enligt skalan för teknisk mognadsnivå bedöms detta projekt ha nått upp till nivå 3, vilket innebär att en idé har testats genom att använda en prototyp. Innan en ny produkt är redo att lanseras behöver den passera nivå 9. Ju högre upp på skalan vidareutvecklingen befinner sig, desto mer avancerad prototyp kan valideras med målgruppen i tester med standarder för användbarhet och tillgänglighet. Skalan ger en indikation av vilka nödvändiga steg som krävs innan ett eller flera hjälpmedel kan appliceras vid svenska val. Följande generella rekommendationer ges för vidareutveckling. •Vidareutveckla designen, materialen och interaktionen av pro- dukten – prototypernas materialval påverkar användarens upp- levelse av de fysiska produkterna, detta är särskilt relevant för mål- gruppen då stor del av deras perception och meningsskapande av omvärlden sker via känsel. •Identifiera produktionspartner som kan skala upp produktions- processen för en slutlig lösning. •Verifiering av teknisk genomförbarhet, implementation och cybersäkerhet – en mer djupgående analys, testning och verifiering av relevant teknik för koncepten behöver göras. I ett fortsatt arbete är cybersäkerhet en avgörande fråga och behöver tas med i beräkningen innan vidareutveckling sker. •Kostnadsberäkning och tidsuppskattning för utveckling av hjälp- medlen. •Användarinvolvering – ytterligare testning gentemot målgruppen behövs. •Omformning av valsedlarna – även om de framtagna prototyp- erna utgår från dagens utformning av valsedlar bör en utredning av valsedelns utformning göras för att öka tillgängligheten för alla väljare, inte bara för personer med synnedsättning. 8.9.1Vidareutveckla och testa framtagna prototyper till hjälpmedel Förslag: Vidareutveckla de prototyper som presenterats av forsk- ningsinstitutet i rapporten rösträtt. Vidareutveck- lingen ska omfatta både hjälpmedel som kan användas för att hitta och ta rätt valsedel vid valsedelsställen och hjälpmedel för att kunna avge en parti- och personröst. Hjälpmedlen ska kunna an- vändas vid all röstmottagning. Organisationer som företräder per- soner med synnedsättning ska involveras i vidareutvecklingen. De hjälpmedel som vidareutvecklas ska testas så fort som möj- ligt för att kunna utvärderas. Lämpligen bör testning ske i sam- verkan mellan den centrala valmyndigheten, ändamålsenlig forsk- ningsinstans och personer med synnedsättning. Målsättningen är att det ska finnas utvecklade hjälpmedel att testa i ett antal frivilliga kommuner senast vid valet till Europa- parlamentet 2024. Den grundläggande principen om valhemlighet omfattar alla delar av röstningsförfarandet. Den nuvarande ordningen tillgodoser inte fullt ut dessa rättigheter för väljare som på grund av synnedsättning inte själva kan göra i ordning sina röster. Utredningens uppdrag har varit att undersöka åtgärder, t.ex. om tekniska hjälpmedel bör göras till- gängliga för att underlätta röstningen för personer med synnedsätt- ning, för att stärka valhemligheten för dessa väljare. Till hjälp för utredningen i bedömningen av möjliga åtgärder har forskningsinsti- tutet presenterat tre prototyper till hjälpmedel som med olika teknik och funktion kan användas av väljare med synnedsättning i röstningsförfarandet. I forskningsinstitutets rapport rösträtt redovisas ett använ- dartest av de tre prototyperna. Resultatet visade att prototypernas användbarhet upplevdes olika av de testpersoner som deltog. Det kan noteras att användartestet genomfördes i ett tidigt sta- dium av ett normalt förlopp för produktutveckling och att det därmed fortfarande finns stort utrymme för vidareutveckling av sådant som upplevdes som krångligt. Det ska också noteras att användartest- ningen endast omfattade de handgrepp som sker bakom valskärmen och inte valet av valsedlar vid valsedelsställen. Av dessa skäl vill inte utredningen redan nu avfärda någon av prototyperna, utan föreslår en vidareutveckling av samtliga tre prototyper som presenteras i rap- porten Jämlik rösträtt. Vidareutvecklingen ska omfatta både hjälpmedel som kan använ- das för att hitta och ta rätt valsedel vid valsedelställen och hjälpmedel för att kunna avge en parti- och personröst. Detta skulle kunna – men behöver inte – innebära att en kombination av hjälpmedel be- höver utvecklas. Organisationer som företräder personer med syn- nedsättning behöver självklart involveras i vidareutvecklingen. Vad innebär en vidareutveckling? Av rapporten rösträtt framgår en beskrivning av olika utveck- lingsfaser vid produktutveckling (TRL-skalan25). Skalan innehåller sådana moment som omfattar både utveckling av produkten som sådan, liksom moment som inkluderar olika typer av testning. Även utveckling och verifiering av teknik ingår. Enligt utredningens mening bör en vidareutveckling göras enligt TRL eller någon motsvarande skala för att säkerställa att de hjälp- medel som framställs är väl genomtänkta utifrån målgruppens behov, är praktiskt möjliga för valnämnden att erbjuda i val- och röstnings- lokaler och kan framställas till rimliga kostnader. Verifieringen av teknisk genomförbarhet, implementation och cybersäkerhet fyller en mycket viktig funktion i viderautvecklingen av dessa hjälpmedel för att säkerställa att väljarens valhemlighet inte kan röjas. Genom att använda en metod för vidareutveckling som omfattar både ut- vecklingen av produkterna och olika typer av testning öppnas möj- ligheten att testa hjälpmedlen i flera omgångar och i olika miljöer. Tidiga tester kan, t.ex. ske i särskilt uppställda miljöer. Enligt utredningens mening är det angeläget att vidareutvecklingen påbörjas . Problemet med att personer med synnedsättning inte kan personrösta utan att behöva röja sin valhemlighet har på- talats . Utredningen ser därför att de hjälpmedel som vidareutvecklas behöver kunna testas så fort som möjligt för att kunna utvärderas. Lämpligen bör testning ske i samverkan mellan den centrala valmyndigheten, ändamålsenlig forskningsinstans och företrädare 25Technology Readiness Level, teknisk mognadsnivå. Målsättningen är att det ska finnas utvecklade hjälp- medel att testa i ett antal frivilliga26 kommuner senast vid valet till 2024. Hjälpmedlen ska kunna användas vid all röstmottagning Att kunna utföra sin valhandling med bibehållen valhemlighet utgör en utgångspunkt för all röstning vid allmänna val. När hjälpmedel utvecklas och produceras behöver därför hänsyn tas till de samman- hang där de ska kunna användas. Väljare med synnedsättning har enligt vallagens bestämmelser rätt att rösta genom ambulerande röstmottagare om de begär det. Röstning genom ambulerande röst- mottagare sker i det offentligas regi genom att förordnade röstmot- tagare åker hem till väljaren, som utför sin valhandling där i stället för i en val- eller röstningslokal. För att möjliggöra för personer med synnedsättning att rösta med bibehållen valhemlighet även vid röst- ning genom ambulerande röstmottagare anser utredningen att hjälp- medlen ska utvecklas för att kunna användas vid all röstmottagning, dvs. både på röstmottagningsställen och vid röstning genom ambu- lerande röstmottagare. 8.9.2Förstoringshjälpmedel och belysningsförstärkning på alla röstmottagningsställen Förslag: Kommunerna ska kunna erbjuda förstoringshjälpmedel och belysningsförstärkning på alla röstmottagningsställen, om möjligt bakom alla avskärmade valsedlar och valskärmar. En rekommendation om förstoringshjälpmedel och belysnings- förstärkning ska ingå i den föreslagna vägledningen som Valmyn- digheten ska ansvara för. Av de synpunkter som lämnats in från med funktionsnedsättning framgår, bland annat, att det finns svårigheter att läsa texten på valsedlarna. Teckenstorleken på valsedlarna varierar 26Det ska noteras att regeringen inte kan ge uppdrag till kommuner såsom till statliga myndig- heter. från 6,5 till 10 punkter, beroende på antalet kandidater på valsedeln. Den generellt rekommenderade textstorleken är 12 punkter27. Att öka textstorleken på valsedlarna skulle innebära långtgående förändringar av valsedlarnas utformning som kräver särskilda över- väganden. Att överväga och föreslå förändringar av valsedlarnas utformning ligger inte inom ramen för denna utredning. Dock finns det andra åtgärder som kan förbättra valsedlarnas läsbarhet. En sådan åtgärd är att röstmottagningsställen ska kunna erbjuda förstorings- hjälpmedel och belysningsförstärkning. Denna typ av hjälpmedel är relativt vanliga i andra länder, och är effektiva. De är lätta att inför- skaffa, hantera och arkivera mellan valen och kan användas av envar som behöver hjälp att utläsa texten på valsedlarna. Att skaffa och erbjuda denna typ av hjälpmedel utgör därför en förhållandevis enkel åtgärd för att nå en ökad tillgänglighet till valsedlarnas text. Åtgär- den ligger också i linje med åtagande enligt artikel 29 a i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsätt- ning. Det finns kommuner som erbjuder förstoringsglas till dem som behöver det, och arbetet med att hitta lämpliga lokaler innehåller, bland annat, en inventering av att belysningen är tillräck- ligt stark. Dock saknas det en uttrycklig rekommendation att för- storingshjälpmedel och belysningsförstärkning ska kunna erbjudas på alla röstmottagningsställen. Detta trots att det borde anses ligga inom ramen för vad som avses av bestämmelserna i 4 kap. 20 och 22 §§ vallagen om att kommunen ska ge väljarna goda möjligheter att kunna rösta. Att alla väljare ska kunna läsa eller på annat sätt tillgodogöra sig valsedlarnas text utgör en grundläggande förutsättning för att kunna utföra sin valhandling. Valsedeln som väljaren använder uttrycker hans eller hennes vilja vid val, och väljaren behöver kunna uppfatta valsedelns text. För dem som har svårt att tillgodogöra sig texten på valsedlarna kan förstorings- och belysningshjälpmedel på alla röst- mottagningsställen utgöra ett användbart och lätthanterligt verktyg för att öka tillgängligheten till valsedlarna. Utredningen föreslår därför att alla röstmottagningsställen ska kunna erbjuda förstoringshjälp- medel och belysningsförstärkning, om möjligt bakom alla avskärmade valsedlar och valskärmar. 27Myndigheten för delaktighet, Checklista för tillgänglig information, s. 2–3. Frågan uppkommer då hur förslaget ska regleras. De alternativ som föreligger är att införa en bestämmelse i vallagen eller att ge råd eller rekommendationer. Det förstnämnda skulle innebära ett lag- krav på relativt stor detaljnivå och som inte har några andra motsva- righeter i lagen. Enligt utredningens mening innefattar det föreslagna förtydligandet i vallagen om vad tillgänglighet vid val ska omfatta (se kapitel 7 Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin rösträtt, av- snitt 7.7.1) även denna typ av tillgänglighet. istället komma till uttryck i den föreslagna vägledningen med regler, rekommendationer och praktiska exempel som redogörs för i av- snitt 7.7.2 i kapitlet Väljargrupper med svårighet att utnyttja sin röst- rätt. Utredningen gör bedömningen att en rekommendation bör få tillräckligt stort genomslag för att användas av alla kommuner. 8.9.3Punktskrift som väljare tillfört på valsedel vid röstning ska avläsas och bedömas vid den slutliga rösträkningen