sou · H9B365 · 2021-08-11 00:00:00 — är inte en del av SND men utgör en viktig funktion för SND:s forskningsdatakatalog då de hjälper forskarna med beskrivningen av data så att den uppfyller de krav som SND ställer på tillgängliggörande genom katalogen.16 är huvudman för SND, men infrastrukturen drivs genom samverkan mellan 9 olika universitet och högskolor. SND har en stämma som beslutar om strategiska frågor och en styr- grupp som ansvarar för att ta fram årsbudget och fastställa verksam- hetsplaner. har också ett regeringsuppdrag kopplat till SND. Uppdraget ges i universitets reglerings- brev om att lärosätet ska göra väljarstudier och tillgängliggöra data genom det nationella dataarkivet SND. Regeringsuppdraget förut- sätter att SND finns. SND ingår i lista över nationella forskningsinfra- strukturer och söker finansiering genom ordinarie processer för forskningsinfrastrukturer, dvs behovsinventering och riktade utlysning för forskningsinfrastrukturer. finansierar av verksamheten och lärosätena som samverkar finansierar resten, ofta i form av naturabidrag. Den totala kostnaden för SND uppgick till , varav finansierades av bidrag, av lärosätenas bidrag och anslag, och från övriga bidragsgivare. 15Göteborgs universitet: . 16Göteborgs universitet, Svensk nationell datatjänst, Beskrivning av SND, version 5, . Särskilt om digital infrastruktur 6.3.3SND på den internationella arenan SND är en nationell nod i den internationella forskningsinfrastruk- turen Consortium of Archives (CESSDA) . CESSDA är ett internationellt samarbete om datakatalog som innehåller metadata från forskning inom samhälls- vetenskapen. Nationella CESSDA-noder (dvs. SND i ) till- handahåller data från sina respektive länder till den gemensamma metadatakatalogen. har bemyndigande från riksdag och regering om att besluta om medlemsavgiften i den internatio- nella infrastrukturen. SND finansierar sin operationella verksamhet i CESSDA. är också medlemmar i ett antal andra inter- nationella organisationer för SND:s verksamhet och deltar i flera internationella projekt som rör tillgängliggörande av forskningsdata. Som värd för SND har tagit på sig rollen som koordinator för den svenska noden i () som är en global organisation med syfte att främja delning och åter- användning av data. 6.4Svenska universitetsdatanätverket: SUNET SUNET står för svenska universitetsdatanätverket. SUNET bildades som ett forskning- och utvecklingsprojekt. förvaltades SUNET av . Nätet uppgrade- ras kraftigt för högskolans verksamhet och man kopplade in många av landets bibliotek och museer till SUNET:s nät.17 När Vetenskaps- rådet inrättades 2001 fick myndigheten ansvaret för administration, drift och redovisning av SUNET.18 SUNET:s verksamhet har växt och utvecklats . Nät- verket används av universitet och högskolor, biblioteken, nationella kulturinstitutioner och andra forskande myndigheter. Utöver nät- verk hjälper SUNET aktörerna inom sektorn med upphandling och utveckling av gemensamma digitala tjänster. Detta kan till exempel röra sig om identitetsprodukter, digitala mötes- och utbildnings- verktyg, till moln- och lagringslösningar samt säkerhetsrelaterade produkter. SUNET erbjuder tjänster till också internationella forsk- 1995/96:125, s. 37. 182 §, Förordning (2009:975) med instruktion för . Särskilt om digital infrastruktur ningsinfrastrukturer som finns i , så som EISCAT_3D och European Spallation Source (ESS). Den digitala infrastrukturen har också en del samarbete med andra myndigheter som bedriver tanger- ande relevanta verksamheter som , Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap (MSB), Myndigheten för digital förvalt- ning (DIGG) och (). SUNET är en avdelning19 vid som består av tre en- heter. Avdelningen består av 65 medarbetare, varav 40 personer är anställda av och cirka 25 personer har sin anställ- ning vid olika lärosäten eller SUNET-anslutna organisationer.20 Beslut gällande avdelningens verksamhet sker enligt Vetenskaps- rådets interna processer som myndigheten har inrättat. Vetenskaps- rådet har även tillsatt en kommitté21 med delegerad ansvar att ta be- slut om bland annat och berättelse, budget, vision och strategi. Vid tillsättning av kommittén tar Veten- skapsrådet in nomineringar av universitets- och högskole- förbund (SUHF), (KB) och Förenade Studentkårer (SFS). Kommittén har också i uppgift att bidra med underlag till myndighetens andra beslutande organ om principiella och strategiska frågor som rör SUNET. SUNET:s verksamhetsidé är att ta fram behovsanpassade tjänster för svensk forskning.22 Detta sker genom dialog med SUNET:s av- nämare. Inspelen till utvecklingskrav och behov kan komma från många olika typer av aktörer så som forskargrupper, it-chefer, forskningsinfrastrukturer och SUHF. Varje ansluten organisation har utsett en kontaktperson till SUNET som ska ansvara för att sprida information om behovsfångsten. När behovet kommit in, är det därefter interna processer (genom ) som sorterar hur behoven ska prioriteras. 19Avdelningen för Sunet och anknutna tjänster. 20Vetenskapsrådet, Sunets verksamhetsplan 2021. /om-vetenskapsradet/organisation/radgivande-grupper-och- kanslier/kommitten-for-sunet-.html. 22Vetenskapsrådet, Sunets kommittés inriktningsdokument 2019–2022. Särskilt om digital infrastruktur SUNET finansieras främst genom anslag och avgifter, men utveck- lingskostnader har också finansierats genom lån från Riksgäldskon- toret. beslutar i den årliga budgetpropositionen om an- slaget till SUNET och dess ändamål. proposition står det att anslaget får användas för SUNET:s utgifter för nätverket, grundanslutning av vissa myndigheter samt anslutning till interna- forskningsnät.23 Regeringen har vidare angett i sitt regler- ingsbrev till att SUNET:s anslag får användas för finansiering av utveckling av gemensamma lösningar inom digital kommunikation och it-tjänster. Regeringen har i sin instruktion till bemyndigat myndigheten att ta ut avgifter för grundanslutning och tilläggstjän- ster inom SUNET från anslutna organisationer. får disponera intäkterna i verksamheten.24 var SUNET:s total kostnader , varav 49,3 miljoner finansierades genom anslag, 182,3 miljoner genom avgifter och 6,1 miljoner bidrag och finansiella intäkter.25 Driftskost- naderna för det nationella forskningsnätet uppgick till och övriga tjänster kostade . Internationell koppling och övrigt uppgick till . 6.4.3SUNET på den internationella arenan Verksamheten kring SUNET ska också ansvara för anslutningen till internationella forskningsnät, som framgår av villkor för SUNET:s anslag. Det innebär att SUNET har flera internationella samarbeten där man arbetar för utveckling av forskningsnätet och gemensamma tjänster till forskare (t.ex. moln-, säkerhet- och iden- titetsverktyg). Bland annat är SUNET medlemmar i det nordiska universitetsnätssamarbetet, NORDUnet. Den juridiska formen för NORDUnet är ett danskt företag som inrättats av Nordiska minister- rådet för forskning och utbildning.26 () för- valtar svenska statens andelar i företaget. NORDUnet är medlem- mar i det europeiska samarbetet för universitets- och forskningsnät- 23Budgetproposition 2021, utgiftsområde 16, anslag 3.9. 24Förordning (2016:1260). 25Vetenskapsrådets årsredovisning 2019. 26NORDUnet, The history of NORDUnet. /content/history-nordunet. Särskilt om digital infrastruktur verket, Geant. deltar, med anledning av SUNET:s verksamhet, även i en rad andra internationella samarbeten och pro- jekt, tillsammans med sina nordiska och europeiska motsvarigheter. () är ett metadataverktyg för att under- lätta registerbaserad forskning med data som finns i de svenska registren och biobankerna. Verktyget har utvecklats av Vetenskaps- rådet som en del av myndighetens regeringsuppdrag om register- forskning (U2017/03011/F). Med registerdata avses de register som innehåller persondata och hålls av olika myndigheter och sjukvården. Dessa register har inte forskning som ändamål men är värdefulla för forskning. Registeruppdraget hanterar även information som rör innehåll i biobanker med humana prover. Ett grundläggande syfte med uppdraget är att främja registerforskning så att forskare kan nyttja den forskningspotential som finns i de internationellt sett unika svenska registren. Den forskning som använder sig av register- uppgifter sker i hög grad även utanför lärosäten (t.ex. hälso- och sjukvården, läkemedelsindustrin och myndigheter som läkemedels- verket, , Statskontoret). fanns 721 användarkonton registrerade på , varav är användare vid universitet och högskolor och användare vid andra offentliga organisationer (myn- digheter, registerhållare och från hälso- och sjukvård eller regioner). av användarna var från företag.27 Regeringens uppdrag till formulerades i forsk- ningspropositionen 201228 som en följd av för- slag i delbetänkandet Registerdata för forskning (SOU 2012:36), som föreslog en ny myndighet med ansvar för det tekniska, legala och organisatoriska arbetet kring samordning av register, biobanker och databasinfrastrukturer. En majoritet av remissinstanserna var posi- tiva till utredningens förslag om att samordningsansvaret skulle åligga en statlig myndighet men flera tyckte att det saknades skäl till att skapa en ny myndighet och föreslog om uppdraget kan ges till 2012:13/30, kap. 12.4. Särskilt om digital infrastruktur Regeringen gjorde samma bedömning och gav Veten- skapsrådet i uppdrag att inrätta en funktion med uppgift att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. Uppdraget förlängdes genom forskningspro- positionen 2016.29 Verksamheten inom registeruppdraget blev en del av kärnverksamhet och står i myndighet- ens instruktion från regeringen.30 6.5.1Organisation av Registeruppdraget och har inrättat en enhet31 vid myndigheten som ansva- rar för bland annat registeruppdraget. Kopplat till uppdraget har skapat interna strukturer och processer för utveck- ling, underhåll och uppföljning av verksamheten. har också tillsatt ett rådgivande organ som heter . består av representanter för de stora nationella registerhållarna, t.ex. , , Data- inspektionen, biobanker, men även andra aktörer så som SND, för hälsa, arbetsliv och välfärd, för etikprövning, professorer och universitetsrektorer. Rådet är rådgivande till generaldirektör. Beslut rörande registeruppdraget och tas i regel genom Vetenskaps- rådets interna processer, men beslut om övergripande strategi (t.ex. prioritering av register som läggs in i RUT-systemet) tas efter dialog med (då det kan påverka registerdatahållaren). 6.5.2Finansiering av Registeruppdraget och Regeringen har specificerat i regleringsbrev att myndigheten får använda högst till att finansiera kostnader avseende strategiska dataresurser för registerbaserad forsk- ning.32 har över åren även tagit upp lån för att finan- siera utvecklingen av RUT-systemet. Verktyget tillhandahålls gratis till användarna. 2016:17/50, kap. 8.2.5. 302 §, Förordning (2009:975). som strategisk resurs. 32Regleringsbrev för avseende . Särskilt om digital infrastruktur 6.5.3Registeruppdraget och på den internationella arenan nationella register är på många sätt unika i världen eftersom man kunnat föra befolkningsbaserade register kopplade till svenska personnummer.33 De nordiska länderna har liknande förutsättningar för registerbaserad forskning. Därför finns det en del pågående sam- arbete inom området på nordisk nivå. publicerade en rapport med en vision för ett nordiskt e-infrastruktur för hälsodata där länderna samarbetar om tillgänglig- görande av hälsodata i framförallt nationella register och biobanker.34 Registeruppdrag och RUT-verktyg är centrala i det nordiska samarbetet. Under Coronapandemin fick ett reger- ingsuppdrag om att samordna det svenska deltagandet i det europeiska Covid-19 dataplattformen inom ramen för det europeiska forsknings- datamolnet (EOSC) (U2020/02776/F). Regeringen hänvisade till att uppdraget tangerar till pågående regeringsuppdrag att nationellt samordna arbetet med öppna forskningsdata samt om infrastruktur för registerbaserad forskning. 6.6Microdata ONline Access: Microdata online access () är ett verktyg hos Statistiska cen- tralbyrån (SCB) för att tillgängliggöra mikrodata (data på individ- nivå, i stället för aggregerad nivå) efter godkänd etikprövning. erbjuder en plattform där data lagras och analyseras utan att fysiskt lämna SCB. Den tekniska lösningen är ett sätt för SCB att agera som personuppgiftsbiträde och därmed öka datasäkerheten. Uppgifter blir utlämnade till mottagaren men har mindre risk att hamna hos personer utan tillstånd till uppgifterna. av SCB:s beslut om utlämnande avsågs utlämnande av mikrodata via . Det är en kvot som legat ganska stabilt sedan 2014.35 hade 1 615 an- vändare från 285 olika organisationer. Av dessa organisationer var 33Vetenskapsrådet: /sv/om-registerforskning/om- registerforskning-se/. 34Nordiska ministerrådet, NordForsk, A vision of a Nordic secure digital infrastructure for health data: The Nordic Commons. 35Statistiska Centralbyrån, MONA-verksamheten 2019. Dnr: 2018/0636. Särskilt om digital infrastruktur 39 universitet och högskolor. Forskare från universitet och hög- skolor står för mer än hälften av projekten på (). Det är främst forskare inom samhällsvetenskap och huma- niora som använder , men även forskare från medicin och hälsa samt naturvetenskap och teknikområdet har projekt på . Övriga användare kommer till stor del från kommuner, regioner och andra myndigheter, där har många projekt. Exempel på andra användningsområden är via anpassade databaser för kommuners och regioners statistik över befolkningen och befolk- ningstillväxten, statistik över lärosätenas registreringar och examina samt nyttjandet av mikrosimuleringsmodellen FASIT för att följa skatte-, transfererings- och avgiftssystemets utveckling. SCB är huvudman för . Det är ett SCB-gemensamt verktyg som används för analys och mikrodataleveranser från SCB. General- direktören vid SCB kan godkänna eventuellt andra leveranssätt. styrs enligt SCB:s interna bestämmelser för myndighetens olika verksamheter och med stöd från olika avdelningar på SCB. SCB kallar för ett förvaltningsobjekt som har en för- valtningsledning från respektive kommunikations- och it-avdel- ningen på myndigheten. Denna ledning har mandat att driva och leda arbetet på . Ansvaret för verksamheten är uppdelad på olika avdelningar vid myndigheten. Avdelningen för befolkning och väl- färd ansvarar för budget, helheten, supporten och för datalagret i ; it-avdelningen har systemansvar för plattformen; Process och metodutvecklingsavdelningen har det övergripande strategiska ansvaret och kommunikationsavdelningen ansvarar för en effektiv förvaltning av MONA-systemet. Representanter från dessa fyra av- delningar träffas regelbundet för att planera och följa upp verksam- heten. SCB har en juridisk översyn av MONA36 som resulterade i ett antal administrativa och tekniska anpassningar. En ny lösning där andra dataleverantörer kan överföra filer till testas just . Kopplat till finns en referensgrupp som består av sex vana MONA-användare (främst forskare) och en representant från 36Statistiska centralbyrån, Fortsatt översyn av juridiken kring , Rapport /3653. Särskilt om digital infrastruktur Gruppen har en rådgivande funktion till SCB i myn- dighetens arbete med drift och utveckling av systemet. finansieras av bidrag från och avgifter från SCB:s övriga användare. finansierar de omkost- nader som uppkommer när forskare verksamma vid av Vetenskaps- rådet godkända medelsförvaltare nyttjar systemet. SCB har en modell för att fördela MONA-kostnaderna mellan dessa två grupper av användare. Modellen bygger på graden användning och SCB:s interna prislistor för personalkostnader, licensavtal, servrar och datalagring. Den totala kostnaden för uppgick till 16,4 mil- joner kronor, varav finansierades genom bidrag från och genom användarav- gifter från övriga användare. Den stora skillnaden i kostnader för användare som finansierar och övriga användare, är nyttjandet av SCB:s datalagring och servrar. Forskarprojekt som finansierar använder SCB:s datalagring och servrar i mycket större utsträckning () jämfört med övriga SCB-användare (0,). Nationell ArkivDatabas () är en metadatakatalog med infor- mation om arkiv och samlingar i svenska organisationer så som myn- digheter, kommuner, regioner, folkrörelser och föreningar. NAD har utvecklats av och är ett av många verktyg som myn- digheten har för arkiv. Svenska arkiv publicerar sin information på NAD på frivillig basis och tillhandahåller informationen om arkiven gratis till offentligheten utan användarregistrering. 6.7.1Organisation och finansiering av NAD NAD förvaltas av enligt myndighetens interna proces- ser. har en systemförvaltningsmodell för myndighetens alla digitala infrastrukturer där ansvarsuppgifterna är uppdelade på Särskilt om digital infrastruktur Det går av årsredovisning inte utläsa hur mycket resurser som gått till utveckling, drift eller underhåll av NAD. Verktyget är tillsynes integrerad med planering och utveckling av myndighetens övriga verksamhet med digitaliser- ing och digitala infrastrukturer. 6.8Internationella digitala infrastrukturer för forskning Många av de digitala infrastrukturerna för forskning är också antingen delar av eller samarbetar med internationella digitala infrastrukturer. Dessa digitala infrastrukturer är ofta den nationella infrastrukturens motsvarighet på internationell nivå. För att nämna ett axplock av internationella samarbeten så är PRACE AISBL37 och LUMI38 de internationella motsvarigheterna till SNIC:s tjänster för storskaliga beräkningar, fast de internatio- nella systemen klassas globalt som stora; NORDUnet39 och Geant40 är som tidigare nämnts internationella samarbeten för organisationer som SUNET i respektive och ; Nordic e-Infrastruc- ture Collaboraiton (NeIC)41 och Science Cloud (EOSC)42 är de nordiska och europeiska initiativen för samarbete kring digitala infrastrukturtjänster för att möjliggöra öppen tillgång till forskningsdata och federerade digitala tjänster för forskning över landsgränser. Motsvarigheten till NeIC och EOSC nationellt är en kombination av verksamheterna vid flera svenska myndigheter, t.ex. SUNET, Registeruppdraget/, SNIC, SND med flera och in- volverar flertalet domänspecifika forskningsinfrastrukturer. Den nationella styrningen, organisationen och finansieringen av de internationella digitala infrastrukturerna är varierande och beror på typen av samarbete. I de fall då samarbetet kräver regeringens bemyndigande är det oftast som ansvarar för med- lemskapet och finansieringen av denna. Den nationella infrastruk- turen som deltar brukar i regel bekosta sin egen aktivitet inom sam- 37PRACE, Partnership for advanced computing in Europe: . 38EuroHPC Joint Undertaking, : . 41NordForsk, NeIC: . 42EU-kommissionen: research-and-innovation-policy/open-science/european-open-science-cloud-eosc_en. Särskilt om digital infrastruktur arbetet (till exempel löner och omkostnader för personer som jobbar på projekt inom samarbetet). I andra fall där regeringens bemyn- digande inte krävs är det vanligt att myndigheten, som är huvudman för den nationella digitala infrastrukturen, tar beslut om medlemskap och engagemang enligt internt uppsatta beslutsprocesser. Finansier- ingsformerna är tillsynes lika, där kostnaderna täcks av anslag, bidrag och avgifter (nationellt och internationellt). I vissa fall finns det underliggande avtal som reglerar att svenska forskare nyttjar den digi- tala infrastrukturen utomlands, och forskare från andra länder nyttjar infrastrukturen i (till exempel SUNET:s nät). I detta avsnitt redovisas utredningens reflektioner och samlade analyser mot bakgrund av vad som framkommit i de föregående av- snitten. Avsnittet innehåller även i förekommande fall utredningens bedömningar. De förslag utredningen lämnar, liksom avfärdade och alternativa lösningar, behandlas i kommande avsnitt, avsnitt 8. 7.1Övergripande reflektioner och utgångspunkter Som framgår av avsnitten 4–6 är det en komplex och fragmenterad bild som framträder när man beskriver nationell forskningsinfra- struktur och digital infrastruktur för forskning. Forskningsinfra- strukturen varierar mycket i karaktär. Den varierar beroende på vilken forskning den stödjer. Behov av och krav på forskningsinfra- struktur för att stödja naturvetenskaplig och teknisk forskning kan naturligt vara helt andra än de behov och krav som finns inom kon- stnärliga och humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning. Dessutom kan forskningsinfrastrukturen ha mycket olika förväntad livslängd. Stora anläggningar i form av byggnader och fastigheter har ofta avsevärt längre förväntad livslängd än avancerade tekniska utrust- ningar och beräkningsinfrastruktur. Därav ser även forskningsinfra- strukturen, inklusive den digitala infrastrukturen, mycket olika ut. Inom varje forskningsområde kan det dessutom finnas behov av, och krav på, den stödjande infrastrukturen som påverkar forsknings- infrastrukturen. Även utredningens direktiv uppmärksammar den vida omfattningen av begreppet forskningsinfrastruktur när begrep- pet forskningsinfrastruktur beskrivs omfatta t.ex. centrala forsk- ningsanläggningar, databaser, avancerade mätverktyg, forsknings- bibliotek, biobanker och beräkningsresurser.1 2020:52, s. 2. Det är inte enbart utformningen av forskningsinfrastrukturen som är komplex och mångfacetterad. Även ur ett aktörsperspektiv är bilden komplex. Forskningsinfrastrukturer är ofta kopplade till uni- versitet och högskolor men i vissa fall även till andra aktörer i form av expertmyndigheter och forskningsinstitut etc. Dessa aktörer kan dessutom vara organiserade på olika sätt som mer eller mindre på- verkar forskningsinfrastrukturen. Denna påverkan kan vara mer direkt i termer av att aktörerna har olika ansvar, uppgifter och man- dat, men den kan även vara mer indirekt genom att organisations- formen kan påverka möjligheterna och formerna för samarbete och samverkan mellan aktörer. Om man dessutom beaktar mångfalden av forskningsinfrastrukturens finansiärer ökar komplexiteten ytter- ligare. Förutom de aktörer som ansvarar för forskningsinfrastruk- turen bidrar även i vissa fall andra centrala aktörer, så som användare, regioner och kommuner, privata aktörer och EU till den totala finan- sieringen på olika sätt. Utredningens bedömning är att det finns fördelar med denna mångfald av aktörer, organisationer, organisationsformer, finansiärer och finansieringskällor, exempelvis genom att många aspekter be- aktas och att systemet därigenom rymmer en större flexibilitet. Det komplexa landskapet är också i någon mån ofrånkomligt, givet att forskning och forskningsinfrastruktur förväntas svara mot och möta en rad olika politiska mål och samhällsutmaningar. Men det finns också risker med nuvarande situation, till exempel att ekonomiska resurser inte prioriteras rätt och/eller inte används tillräckligt effektivt. Det stora antalet aktörer som var och en kan bidra genom olika finansieringskällor riskerar till exempel att omprioriteringar blir komplexa och att processer och beslut blir svåra att koordinera för att de ska bidra till önskad effekt. Komplexitet och svåröver- blickbarhet kan också leda till brister i fråga om insyn och ansvars- utkrävande. Det är därför utredningens uppfattning att det behövs reformer för att förbättra och utveckla styrningen på området utan att den viktiga och nödvändiga mångfalden hotas. Forskningsinfrastruktur är dessutom av stort intresse för svenskt näringsliv. Det märks inte enbart genom det privata näringslivets finansiella bidrag till forskning och forskningsinfrastruktur utan även genom att de är användare av forskningsinfrastrukturen. Dess- utom är näringslivet en aktiv part som leverantör när anläggningar för forskningsinfrastruktur byggs upp, uppgraderas och förvaltas. Ett näringslivsperspektiv är därför ett väsentligt inslag i samband med att forskningsinfrastruktur diskuteras.