sou · H9B365 · 2021-08-11 00:00:00 — Enligt den information utredningen har är det dock sannolikt svårt för svenska forskare att få regelbunden och god till- gång till andra länders polarforskningsfartyg. Det gäller såväl att hyra plats på polarforskningsfartyg som hyra polarforskningsfartyg. Det innebär i förlängningen att svenska polarforskare riskerar att få försämrade möjligheter att såväl anordna expeditioner, som att på- verka expeditioner och i förlängningen även att medverka på expedi- tioner. Utredningen bedömer att detta skulle innebära negativa konsekvenser för svensk polarforskning. Det skulle även få negativa långsiktiga konsekvenser för tillväxten av svenska polarforskare. Utredningen anser att finansieringsmodellen för att hyra plats på polarforskningsfartyg respektive hyra polarforskningsfartyg i utgångs- punkten bör motsvara dagens modell, att ansvarar för kostnaderna för att hyra plats på, eller hyra polarforsk- ningsfartyg. skulle fortsatt kunna ansvara för finansieringen av den svenska medverkan genom att de finan- sierar denna hyra enligt samma modell som de finansierar hyran och användandet av . Den finansiella risken för staten skulle i dessa alternativ vara begränsad till de enskilda avtalen om hyra av plats respektive hyra av båt. Utredningen bedömer att sammantaget att detta motsvarar en ambitionsminskning avseende svensk polarforskning jämfört med nuläget. På motsvarande vis som att hyra plats på, eller hyra, polarforsknings- fartyg skulle innebära ett potentiellt minskat finansieringsbehov och minskade finansieringsrisk bedömer utredningen att en nykonstruk- tion av ett polarforskningsfartyg på statens initiativ skulle innebära ett betydande ökat finansieringsbehov inklusive finansieringsrisker. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg Nykonstruktion innebär och kräver ambitionshöjning För att möta det ökade finansieringsbehovet krävs en ambitions- ökning jämfört med dagens situation. En nykonstruktion medför betydande finansieringsbehov oavsett vem som äger fartyget efter- som, vad utredningen erfar, en privat aktör kräver någon form av stat- ligt åtagande för att bygga fartyget. Detta finansieringsbehov som följer av en nykonstruktion är avsevärt högre än dagens satsningar. Utredningen anser därmed att en nykonstruktion kräver en avsevärd ambitionsökning avseende polarforskning då finansieringsbehovet ökar. Dessutom krävs ytterligare satsningar på själva polarforsk- ningen för att svenska forskare ska kunna utnyttja detta nya fartyg på ett effektivt sätt. I regeringens skrivelse 2020/21:7 Strategi för den arktiska regionen säger regeringen att vill vara en världsledande polarforsk- ningsnation med kapacitet för expeditioner på åretruntbasis och få ett ökat internationellt genomslag för svensk polarforskning. Mot den bakgrunden slår regeringen även fast att Polarforskningssekre- tariatet behöver fortsätta överväga möjliga alternativ för tillgång till ett tungt polarklassat, klimatneutralt forskningsfartyg för åretrunt- verksamhet även när den svenska isbrytaren inte längre bedöms kunna användas för forskningsuppdrag.26 Utan denna satsning på polarforskning riskerar nykonstruktions- alternativet att vara ett ineffektivt alternativ. Ett nytt polarforsk- ningsfartyg riskerar helt enkelt att vara underutnyttjat av svenska forskare om inte ett nytt polarforskningsfartyg även innebär en ambitionshöjning och ökad satsning även på polarforskning. Ett nytt polarforskningsfartyg är inte enbart en fråga om svensk polarforskning För att nykonstruktion av ett polarforskningsfartyg ska vara aktuellt bedömer utredningen att det måste innebära en ambitionsökning avseende polarforskning. Det finns dock även andra intressen och intressenter av ett svenskt polarforskningsfartyg. 2020/21:7, s. 21. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg visar andra länder ett stort intresse för polarforsk- ningsfartyget . Framförallt är det som genom NSF är en relativt frekvent användare av . De har även visat intresse att använda och därmed via avgifter bidra till användningen av ett nytt svenskt polarforskningsfartyg. Utredningen utesluter inte heller att en utländsk part även skulle kunna bidra till själva anskaffningen mot att de får möjlighet att använda polarforskningsfartyget . Det är inte osannolikt att andra länders forskare kan vara intres- serade av att använda ett nytt svenskt polarforskningsfartyg i högre grad än . En internationell samverkan skulle även kunna inbe- gripa samverkan avseende upphandling och konstruktion. Även vad avser svenska nationella intressen torde ett nytt svenskt polarforskningsfartyg vara av intresse. bidrar till svensk forskning inom olika discipliner så som miljö- och klimat- forskning samt oceanologisk forskning. Ett polarforskningsfartyg bidrar även inom politiska områden som inte är direkt forskningspolitiska. Det rör till exempel inom geopolitik, försvarspolitik, miljö- och klimatpolitik och utrikespoli- tik generellt samt inom ramen för den arktiska strategin. Regeringen bör därför noga överväga vilken roll och betydelse ett nytt svenskt polarforskningsfartyg kan och bör ha i dessa sammanhang. Finansiering av en ny polarforskningsisbrytare Av avsnitt 9.3.3 framgår att det inte finns några skäl att välja en viss finansiering utifrån ett statsfinansiellt perspektiv. Utredningen an- ser att den samhällsekonomiska effektiviteten för hela den förvän- tade nyttjandeperioden eller livscykeln bör vara utgångspunkten för val av finansieringsmodell och entreprenadmodell. När den sam- hällsekonomiska effektiviteten bedöms bör särskilt skillnader i finansieringskostnader27, effektivitet och riskfördelning analyseras. 27Med skillnader i finansieringskostnad avses att olika aktörer kan ha olika kostnader för finansieringen, bland annat beroende på olika preferenser, risk och möjliga finansieringskällor. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg Som framgår ovan finns ingen tydligt och konkret utformad finansieringsmodell för nykonstruktion av en ny forskningsisbryt- are. Det finns däremot generella statliga utgångspunkter för an- skaffning av anläggningstillgångar. En väsentlig fråga som då uppstår är huruvida ett polarforskningsfartyg är att betrakta som en verksam- hetsinvestering eller en samhällsinvestering. Utredningen bedömer att det finns goda skäl att betrakta ett nytt polarforskningsfartyg som en samhällsinvestering. Detta eftersom ett nytt polarforskningsfartyg sannolikt kommer att användas av svenska forskare från flera olika lärosäten och alltså inte enbart i den ansvariga myndighetens egen verksamhet. Dessutom kommer ett nytt polarforskningsfartyg sanno- likt även att användas av forskare från andra länder vilket gör det än mer tydligt att fartyget inte ens används i svenska statens egen verk- samhet. Även det faktum att anskaffningen och vidmakthållandet uppgår till ett väsentligt belopp talar för att ett polarforskningsfartyg bör betraktas som en samhällsinvestering. Se vidare avsnitt 8. Givet utredningens bedömning att anskaffningen av ett nytt polarforskningsfartyg bör betraktas som en samhällsinvestering an- ser utredningen att denna anskaffning ska finansieras med anslag. Detta utesluter dock inte att andra finansieringskällor så som till exempel bidrag och donationer kan utgöra en delfinansiering i enlig- het med investeringsplanen. Att anskaffningen anslagsfinansieras utesluter heller inte att användningen, till exempel för utländska forskare, avgiftsbeläggs. För det fall viss användning avgiftsbeläggs uppstår dock frågan om på vilka grunder avgiften ska beräknas, med andra ord vilka kostnader ska täckas med avgifter, och hur avgifts- inkomsterna ska disponeras. Att lånefinansiera denna anskaffning ser inte utredningen som ett rimligt alternativ eftersom det är flera myndigheter som kommer att dra nytta av detta nya polarforsk- ningsfartyg och det är då inte lämpligt att en myndighet kommer behöva ansvara för detta lån under en mycket . Dessutom är det företrädesvis anskaffningar som genererar framtida intäkter som bör lånefinansieras. Myndigheter som genomför samhällsinvesteringar ska lämna in- formation om dessa investeringar i ett förslag till investeringsplan. Investeringarna ska kategoriseras enligt de skilda behov som finns i olika statliga verksamheter. Syftet är att regeringen och riksdag ska få bättre information om vilken typ av investeringar myndigheten planerar. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg 9.4.3Några kommentarer med avseende på nykonstruktion och regeringen bör vara tydlig i sina prioriteringar Som framgår ovan anser utredningen att ett beslut om en nykonstruk- tion av ett svenskt polarforskningsfartyg innebär en ambitionsök- ning för svensk polarforskning. Utredningen ser att denna ambi- tionsökning är nödvändig även om andra intressen också gagnas av ett nytt polarforskningsfartyg. Denna ambitionsökning bör vara lång- siktig, tydlig och explicit och formulerad av och reger- ingen. Skulle anskaffningen av ett nytt polarforskningsfartyg betraktas som en samhällsinvestering kommer själva anskaffningen naturligt underställas via investeringsplanerna. Utredningen anser dock att riksdag och regering även bör förtydliga att även forsk- ningen omfattas av denna ambitionsökning. Det riskerar att bli ett ineffektivt resursutnyttjande om inte även den forskning som kan och ska utnyttja det nya polarforskningsfartyget prioriteras. Det är resultatet av den verksamheten som kan bedrivas med ett nytt polarforskningsfartyg som utgör själva nyttan, inte fartyget i sig. Beslut om en nykonstruktion av ett svenskt polarforsknings- fartyg bör alltså underställas riksdag och regering även om det inte skulle betraktas som en samhällsinvestering. Detta för att säkerställa att ett nytt polarforskningsfartyg hänger samman med en långsiktig ambitionshöjning för att uppnå ett effektivt resursutnyttjande. Genom en förankring i och regeringen säkerställs dessutom att även andra politiska perspektiv än enbart forskningspolitiska per- spektiv kan beaktas. Däremot bör inte riksdag och regering besluta om varken den mer konkreta utformningen av polarforskningsfartyget eller den forskningsspecifika utrustningen på polarforskningsfartyget. I den fortsatta beredningen av frågan om ett eventuellt nytt polar- forskningsfartyg bör regeringen använda befintliga strukturer och processer för att säkerställa ett relevant och tillförlitligt besluts- underlag. Regeringen bör använda och andra rele- vanta forskningsråd för att utvärdera vilka konsekvenser olika alter- lösningar har för svensk polarforskning. och övriga forskningsråd har rutiner och expertnätverket för att utvär- dera alternativen och kommentera hur de olika alternativen kan påverka svensk forskning. bör dock inte fatta be- slut rörande anskaffningen eller finansieringen. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg En sådan utvärderingen bör även ge underlag till regeringen avse- ende styrningen av ett eventuell nytt polarforskningsfartyg. Regeringen bör även överväga att ge en eventuellt ny myndighet, med huvudansvaret för finansiering av forskningsinfrastruktur av särskilt nationellt intresse, ansvar för ett eventuellt framtida polar- forskningsfartyg. Se vidare avsnitt 8.6. Engagera den privata sektorn Även om staten har komparativa fördelar som ägare av ett polar- forskningsfartyg genom statens låga finansieringskostnad bör staten engagera den privata sektorn i samband med en eventuell nykon- struktion av ett svenskt polarforskningsfartyg. Det gäller i princip under hela processen från kravspecifikation, konstruktion, byggnation samt drift och förvaltning. Staten är en ovan beställare av polarforsk- ningsfartyg och bör överväga att använda och samverka med den pri- vata sektorn i alla skeden av processen i syfte att uppnå välfungerade och effektiva lösningar. Engagera andra relevanta statliga aktörer Det finns ett antal svenska myndigheter som bör kunna bidra i fråga om ett nytt svenskt polarforskningsfartyg. är det Sjöfarts- verket som ansvarar för och det faller sig naturligt att de har mycket erfarenheter och kompetens att bidra med i frågor rörande ett nytt svenskt polarforskningsfartyg. Det samma gäller de lärosäten som har egna forskningsfartyg så som till exempel lant- bruksuniversitet med fartyget R/V och med fartyget R/V . Naturligtvis detta även de lärosäten som bedriver omfattande polarforskningsverksamhet även om de inte har egna forskningsfartyg Även en ytterligare central aktör bör involveras frågor rörande ett nytt polarforskningsfartyg i allmänhet och polarforskning i synner- het nämligen . Regeringen bör låta ansvara för den vetenskapliga granskningen av polarforskningen, och konsekvenserna för denna inklusive tillhörande forskningsinfrastruk- tur, i den fortsatta beredningen av frågan om att säkerställa svenska forskaren tillgång till ett polarforskningsfartyg. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg även löpande utvärdera den svenska polarforskningen, inklusive till- hörande forskningsinfrastruktur, i syfte att säkerställa att ett eventuellt nytt svenskt polarforskningsfartyg används effektivt. Samverkan för effektiv förvaltning av svenska forskningsfartyg Regeringen bör analysera frågan om hur samverkan mellan svenska myndigheter som har forskningsfartyg kan bidra till ökad effektivi- tet. Denna analys bör även inkludera med deras erfar- enhet och kompetens rörande upphandling, drift och förvaltning av fartyg. Sök ytterligare internationell samverkan har en omfattande sam- verkan med amerikanska NSF. Sekretariatet hävdar att det finns ett intresse att fortsätta och utveckla denna samverkan. Möjligheten att utveckla den internationella samverkan bör undersökas i syfte att effektivare kunna utnyttja ett eventuellt nytt svenskt polarforsk- ningsfartyg. Ett utökat internationellt samarbete kan bidra till finan- sieringen av ett nytt svenskt polarforskningsfartyg och därmed ett effektivt resursutnyttjande. En internationell samverkan kan även ske genom att sam- verkar med andra stater genom en internationell organisation, exem- pelvis i form av en ERIC-infrastruktur eller konventionsbunden forsk- ningsinfrastruktur. Denna organisation skulle gemensamt kunna upphandla och äga ett polarforskningsfartyg och genom svenskt deltagande säkerställa svenska forskares tillgång till det gemensamt ägda polarforskningsfartyget. Utredningen har dock inte analyserat vilka eventuella möjligheter och konsekvenser detta har för under vilken nation fartyget ska flaggas. Fortsatt tillgång till polarforskningsfartyg Av avsnitten 9.2.1 framgår hur svenska forskare får tillgång till polarforskningsisbrytare via överens- kommelse med om . En liknande lösning för att säkerställa svenska forskares tillgång till polarforskningsfartyg om- nämns inte av regeringen i tilläggsdirektiven. Givet en ambitionsnivå för svensk polarforskning på motsvarande dagens nivå bedömer dock utredningen att ett sådant alternativ bör övervägas. Med detta avses en lösning motsvarande dagens överenskommelse avseende mellan och . Sjö- fartsverket har påbörjat en process med att ersätta befintliga isbry- tare och kommer att ingå i den processen. I nu- läget är det dock andra isbrytare som ligger närmare att ersättas. En koordinerad process med möjlighet att även koordinera krav på isbrytare torde kunna innebära att ersättningsprocessen för fartyget kan effektiviseras. En sådan effektivisering skulle i så fall även gagna en nykonstruktion av ett polarforskningsfartyg. Detta skulle inte säkerställa svenska forskares tillgång till ett polarforskningsfartyg disponerar farty- get för isbrytning. Däremot skulle svenska forskare garanteras åtmin- stone samma tillgång som och med utrymme för ambi- tionsökning då svenska forskare inte utnyttjar fullt ut . 10Konsekvenser av utredningens förslag 10.1Kraven på utredningens konsekvensanalys I detta kapitel redovisas konsekvenserna av utredningens förslag. Av utredningens direktiv (dir. 2020:52) framgår att utredningen utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren beskriva och om möjligt kvantifiera de samhällsekonomiska effekterna av de förslag som lämnas samt ha ett jämställdhetsper- spektiv i sin analys. Utredningen ska även redovisa de verksamhets- mässiga och personella konsekvenserna av sina förslag. 10.2Förändringar i förhållande till gällande rätt Utredningen föreslår förändringar i antal förordningar. Nedan redo- görs översiktligt för dessa förändringar i respektive förordning. En fullständig beskrivning av de författningsförslag utredningen lämnar framgår av avsnitt 1. 10.2.1Ändringar i förordningen om Utredningen föreslår ändringar i lydelser i förordning (1994:946) om den nationella forskningsanläggningen i elektronacceleratorlabora- () i ). Förslagen som utredningen lämnar avser tydliggöra Lunds universitets nationella ansvar för labo- ratoriets verksamhet och lärosätets mandat att organisera verksam- heten ändamålsenligt utifrån det ramverk som förordningen anger. Konsekvenser av utredningens förslag 10.2.2Ändringar i förordningen om SciLifeLab Utredningen föreslår ändringar i lydelser i förordning (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning. Förslagen avser förtydliga roll och ansvarsfördelningen mellan regeringen och Kungl. Tekniska högskolans styrelse för verksamheten som bedrivs inom ramen för SciLifeLab. Utredningen föreslår ändringar i lydelser i förordning (2009:975) med instruktion för . Förslagen som utredningen lämnar avser skapa förutsättningarna för att ska kunna be- akta ett vidgat perspektiv i myndighetens arbete med forsknings- infrastrukturer. Utredningen föreslår ändringar i lydelser i förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. Förslagen som utredningen lämnar avser tydliggöra mandat att själv aktivt bidra till näringslivets medverkan i uppbyggnad och användning av forskningsinfrastrukturer. 10.3Konsekvenser om inga åtgärder vidtas Utredningen bedömer att de förslag som lämnas bidrar till att ut- veckla, precisera och anpassa styrningen till rådande omständigheter och förändrade förhållanden och behov. Förslagen bidrar även till att klargöra ansvarsförhållanden. Att inte vidta åtgärder riskerar därmed att identifierade brister och behov av förändringar inte åtgärdas. Där- med riskerar dessa brister och oklarheter att kvarstå liksom otydliga ansvarsförhållanden. I sin tur bidrar detta till en risk att resurser inte används effektivt. Konsekvenser av utredningens förslag De förslag utredningen lämnar bedöms ha en positiv effekt på trans- parens och möjlighet för ansvarsutkrävande. Sammantaget bedöms detta bidra till tydligare styrning och en effektiv resursanvändning i enlighet med identifierade behov och politiska prioriteringar. Förslagen bedöms endast ha försumbar effekt på myndigheternas kostnader. Utredningen bedömer att konsekvenserna i enlighet med 14– 15a §§ kommittéförordningen är försumbara. Det innebär att utred- ningen bedömer att kostnader eller intäkter för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda bedöms vara försumbara. Det- samma gäller de övriga konsekvenser som särskilt framgår av direk- tiven (dir. 2020:52). Utredningen lämnar i övrigt förslag som inte innebär konkreta för- fattningsförslag eller regelförändringar i övrigt. Utredningen lämnar inte heller förslag om konkreta regel- eller organisationsföränd- ringar förutom de mindre omfattande förändringar som redogörs för ovan. Däremot lämnar utredningen en del inriktningsförslag och be- dömningar. Dessa är dock inte konkretiserade på ett sådant sätt att det är möjligt att analysera de slutliga konsekvenserna. 10.6Konsekvenser av övriga förslag Viktiga syften och motiv för dessa förslag och bedömningar är dock att de ska bidra till förtydliganden och preciseringar. Andra skäl till förslagen är att tydliggöra ansvar och uppgifter. Sammantaget bedömer utredningen att dessa förslag bidrar till transparens, bättre förutsätt- ningar för styrning och effektiv resursanvändning i enlighet med identifierade behov och politiska prioriteringar. Organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur En särskild utredare ska lämna förslag om utveckling av organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur på nationell nivå. Utredaren ska också lämna förslag på hur ett system för natio- nell prioritering av forskningsinfrastrukturer kan utformas. Syftet är att upprätthålla en forskningsinfrastruktur av hög kvalitet som ska vara ett effektivt stöd för att möta samhällsutmaningarna, när FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030) ska genomföras och i förverkligandet av målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. •föreslå en eller flera finansieringsformer för nationell forsknings- infrastruktur, •föreslå en eller flera modeller för organisation och styrning av nationella forskningsinfrastrukturer vid universitet och hög- skolor, •föreslå ett samordnat system på nationell nivå för prioritering av infrastruktursatsningar, och •föreslå en nationell organisation av e-infrastruktur för forskning. Uppdraget ska redovisas . Vad är forskningsinfrastruktur? Inom de allra flesta forskningsområden såväl inom naturvetenskapliga och tekniska som inom konstnärliga och humanistisk-samhällsveten- skapliga fält är det nödvändigt att ha god tillgång till infrastruktur för att kunna bedriva internationellt konkurrenskraftig forskning. Forskningsinfrastruktur saknar en entydig definition, men begrep- pet omfattar t.ex. centrala forskningsanläggningar, databaser, avan- cerade mätverktyg, forskningsbibliotek, biobanker eller storskaliga beräkningsresurser, alltså verktyg eller resurser som är nödvändiga för att bedriva forskning. Infrastruktur kan ibland även inkludera tillgång till expertis och samverkansplattformer kring beslutsfattande, lärande och analys. Forskningsinfrastrukturer är ofta kopplade till universitet eller högskolor men i vissa fall även till andra aktörer, t.ex. expertmyndig- heter och forskningsinstitut. Beroende på infrastrukturernas om- fattning och användning kan de delas in i lokal, nationell och inter- nationell infrastruktur. De olika typerna skiljer sig åt med avseende på t.ex. styrning, organisation och finansieringsformer. Med lokal forskningsinfrastruktur avses i regel apparatur som en forskningsaktör, t.ex. ett enskilt lärosäte, förfogar över. Det kan vara exempelvis teknikplattformar, laboratorier eller databaser som fors- kare inom den egna organisationen ges tillgång till. Med en nationell forskningsinfrastruktur avses ofta sådan infrastruk- tur som drivs gemensamt av ett antal svenska universitet och hög- skolor, används av många forskargrupper och är så omfattande att den inte kan drivas av ett enskilt lärosäte. Det finns dock även exem- pel på forskningsinfrastrukturer som är av nationell betydelse men som i huvudsak drivs av ett enda lärosäte. När en forskningsinfra- struktur drivs gemensamt upplåter ett värdlärosäte lokaler för den utrustning som inom ramen för infrastruktursamarbetet är öppet tillgänglig för forskare från hela landet. Verksamheten drivs i enlighet med tillämpliga regler som avser bl.a. säkerhet, offentlighet och sekretess. Som exempel kan nämnas synkrotronljusanläggningen . Forskare kan ansöka om tillgång till instrument och tillgång till dessa fördelas baserat på vetenskaplig kvalitet. Även det nationella centret för livsvetenskaplig forskning Science for Life Laboratory (SciLifeLab), är exempel på sådan nationell forsknings- infrastruktur som är öppet tillgänglig. Med nationell infrastruktur för forskning kan även sådan infra- struktur som inte är kopplad till ett eller flera lärosäten, men som likväl kan vara av nationell eller internationell betydelse för forsk- ningen, avses. Som exempel kan nämnas som utgör infra- struktur inom bl.a. humanistisksamhällsvetenskaplig forskning och samlingar och laboratorier.