sou · H9B370 · 2021-08-18 00:00:00 — Flera rektorer fram- håller att det skulle finnas ett värde i att i större utsträckning samtala om läromedel och andra undervisningsmaterial i samband med resul- tatuppföljningar. När det gäller attityder till läromedel inom lärarutbildningarna ver- kar lärarstudenters och lärares bild delvis skilja sig från det som de verksamma inom lärarutbildningarna själva ger uttryck för. Utred- ningen har i kontakter med lärarstudenter och lärare tagit del av uppfattningen att lärarutbildningarna inte bidrar till att 183Skolinspektionen (2021b). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar stödja användande och val av läromedel.184 Flera lärare har uttryckt att det finns en negativ attityd mot läromedel på lärarutbildningarna och att utbildningen utgick från att man som lärare själv skulle kon- struera uppgifter och material. Denna bild motsägs delvis i de kontakter som utredningen haft med representanter från lärarutbildningarna. En enkät skickades till de lärosäten som har lärarutbildningar. Enkäten inne- höll frågor om hur lärarutbildningarna förhåller sig till läromedel och andra undervisningsmaterial.185 På frågan om vilken betydelse som läromedel har för undervis- ningens kvalitet och för elevernas möjlighet att nå målen, svarar alla lärosäten som besvarat enkäten att läromedel har en mycket stor eller stor betydelse. En möjlig tolkning till detta resultat är att det främst kan ha varit representanter från lärarutbildningarna som själva hade en positiv inställning till läromedel eller som representerade en lärarutbildning som särskilt intresserar sig för läromedelsfrågan som valde att besvara enkäten. , , och betonar att det krävs en lärare med god didaktisk kompetens, oavsett vilka läromedel som används. framhåller att lärarens ämneskunskap och pedagogiska kunskap är av mer betydelsefull för elevernas lärande än läromedlet. Gymnastik- och framhåller att för ämnet idrott och hälsa som innehåller många praktiska inslag, är det särskilt vik- tigt att lärares beprövade erfarenhet samspelar med läromedel som bidrar till ett mer teoretiskt orienterat kunskapande. unive- rsitet påpekar att läromedlen fyller en viktig funktion för att främja likvärdighet. Linnéuniversitetets svar skiljer sig från övriga genom att det här anges att läromedel har mycket liten betydelse för en väl- utbildad lärare men mycket stor betydelse för undervisande personal utan lärarutbildning. På frågan om huruvida lärarutbildningen förbereder de blivande lärarna för att göra medvetna val av läromedel och andra undervis- 184Läromedelsforskare , , menar också att det vid lärar- utbildningarna i funnits vad han kallar för en ”anti-textbook ethos”. Oates hän- visar vidare till Marsden (2001) som anser att forskning om läromedel ofta prioriterats lågt i . (Oates, 2014). 185Enkäten skickades till 27 lärosäten och svar inkom från följande 13 lärosäten: , och , , , , , , , , , , och . Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar ningsmaterial svarar , , , och att läromedelsanalyser genomförs i utbildningarna på flera olika sätt. beskriver hur man arbetar med läro- medelsanalyser utifrån såväl kunskapsmässiga som etiska utgångs- punkter, exempelvis genus och normkritik. fram- håller att medvetna val av läromedel och andra undervisningsmaterial i stor utsträckning handlar om källkritik. Även vid uni- versitets lärarutbildningar ingår studier av befintliga undervisnings- material och studenterna får exempelvis tillämpa en modell för val av digitala lärresurser. anger att de försöker köpa in sådana läromedel som används mycket i skolorna, eller som kan vara intressanta på andra sätt. På Gymnastik- och beto- nar man också vikten av att studenterna gör aktiva val av läromedel som håller hög kvalitet. Vidare har utredningen genom och Lärar- förbundets studerandeföreningar ställt frågor till lärarstudenter om i vilken utsträckning de genom lärarutbildningen stärkt sin förmåga att använda respektive värdera läromedel. Svaren som lärarstuden- terna ger skiljer sig delvis från den bild som framträder när man tar del av lärarutbildningarnas beskrivningar ovan. Andelen svar, 59, är inte så stort att några långtgående slutsatser kan dras, men det är ändå värt att notera att ungefär hälften av de svarande lärarstuden- terna, anger att de i mycket eller ganska liten utsträckning genom lärarutbildningen stärkt sin förmåga att använda läromedel. När det gäller i vilken grad lärarstudenterna stärkt sin förmåga att välja läro- medel genom lärarutbildningen, är andelen lärarstudenter som svarar i ganska eller mycket stor utsträckning något högre. Studenterna beskriver alltså att utbildningarna i något högre grad behandlar värdering av läromedel än användning av läromedel. En student skriver ”Framför allt har jag blivit friare att utforma min egen undervisning med läromedel som stöd i stället för läromedel som utgångspunkt. Jag har också genom stärkta ämneskunskaper kunnat kritisera läromedelsinnehållet och exempelvis välja andra definitioner för begrepp att presentera för mina elever.” Flera stude- nter är mer kritiska och uttrycker att de tycker att det vore bra om lärarutbildningarna i högre utsträckning behandlade frågor om läro- medel. Det finns också exempel på lärarstudenter som anger att enda Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar gången de kommer i kontakt med läromedel är under den verksam- hetsförlagda delen av utbildningen. Läromedel kan också ha betydelse för elevers föräldrar eller andra i elevernas närhet som följer och stödjer eleverna i deras lärande. Ut- redningens uppfattning är att föräldrar generellt är positiva till läro- medel. Läromedelsförfattarna genomförde 2021 en enkätundersökning med föräldrar. I den anger av föräldrarna att de tycker att läromedel är mycket viktigt och anger att det är ganska viktigt.186 På frågan om hur föräldrar använder läromedel svarar i enkätundersökningen att de nyttjar läromedel för att hjälpa till med läxor. svarar att de använder läromedel för att följa vad deras barn lär sig.187 De föräldrar som svarat att deras barn inte har läromedel i skolan har fått följdfrågor om orsaken till detta och vilka effekter de anser att detta får. Enligt föräldrarna är den vanligaste anledningen till att eleverna inte får läromedel att ”läraren delar ut kopierade och/eller utskrivna lösblad i stället”. svarar att detta är skälet till att eleverna inte får läromedel. Detta stämmer väl överens med den ovan refererade forskningen som anger att lärares egenproducerade mate- rial fått allt större betydelse.188 På frågan om hur avsaknaden av läromedel påverkar föräldrarna och deras barn uttrycker föräldrarna flera farhågor. av dem svarar att det blir svårare att hjälpa till med läxor när deras barn inte har läromedel. svarar att det blir svårare för barnen att lära sig det de ska och menar också att barnen, när de saknar läromedel, får svårare att hänga med i skolarbetet.189 186Läromedelsförfattarna (2021b). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar I kapitel 6 beskrivs hur en viss förskjutning ägt rum, från att lärare fattar beslut om läromedel till att val av läromedel i allt högre grad görs på rektors- eller huvudmannanivå. Utredningen har därför fun- nit det intressant att även undersöka skolchefers inställning till läro- medel. I samråd med SKR bedömde utredningen att möjligheten att få in synpunkter från skolchefer var störst om SKR:s digitala sam- arbetsrum för skolchefer nyttjades. Sammanlagt har ett 40-tal skol- chefer tillgång till samarbetsrummet. Det var dock endast tre av dessa som valde att besvara enkätens tre frågor. De skolchefer som besvarade enkäten lämnade emellertid uttöm- mande svar och även om det är svårt att bedöma hur pass represen- tativa svaren är återges här några tankar från dessa tre skolchefer. Två av de svarande uttryckte att läromedel var mycket viktiga medan en var mer tveksam till läromedels betydelse. En fördel som en av skol- cheferna framhöll var att läromedel kan bidra till ökad likvärdighet. Dessutom beskrev en skolchef att det är väsentligt att elever ”har möjlighet att ta hem läromedlet och förbereda sig, befästa och för- djupa sina kunskaper”. Den skolchef som var något mer osäker på läromedels betydelse framhöll att läromedel är underordnade lära- rens ämnesdidaktiska kompetens: ”Kvalitet i undervisningen utgår sällan från att läromedlet är bra utan från lärarens skicklighet.” Mot- svarande kommentar är relativt vanlig bland rektorer. Utredningen har också, som nämns i 2.2.1, skickat e-brev till fjorton skolchefer om inköp av läromedel. Detta brev besvarades enbart av fyra skolchefer, samtliga från kommunala huvudmän. Sva- ren är relativt kortfattade men anger sammanfattningsvis att skol- cheferna inte anser att det finns ekonomiskt utrymme att i högre grad prioritera inköp av läromedel. 4.6Aktuella utmaningar och behov Som nämnts ovan är begreppet läromedel inte defi- nierat i skolförfattningarna utan begreppet kan tolkas på flera olika sätt. Vad som skiljer läromedel från andra undervisningsmaterial är därmed inte tydligt. Detta försvårar arbetet med uppföljningar och Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar analyser på såväl lokal som nationell nivå. Hur det påverkar Skol- verkets statistikinsamling berörs närmare i 4.6.2. Det faktum att det inte finns en tydlig gemensam definition av läromedel får troligen även konsekvenser för hur man på skolenhets- och skolhuvudmannanivå fattar beslut om, diskuterar och dokumen- terar inköp och användande av läromedel och andra undervisnings- material. I det systematiska kvalitetsarbetet förefaller arbetet med läromedel relativt sällan behandlas, vilket kan få till följd att läro- medel inte betraktas som en väsentlig förutsättning för undervis- ningen när skolor planerar, genomför, följer upp och analyserar verk- samheten. Avsaknaden av en gemensam definition lägger också hinder i vägen för andra samtal om läromedel och övriga undervisningsmate- rial. Vi har kunnat konstatera att lärare använder en allt bredare variation av undervisningsmaterial, delvis på grund av ökad tillgång till digitala kunskapskällor. Lärares val och användande av undervis- ningsmaterial skiljer sig också en del åt och det förefaller viktigt att lärare kan lära av och med varandra när det gäller detta för att säker- ställa att elever får så goda förutsättningar som möjligt att nå utbild- ningens mål. Ett kollegialt lärande om undervisningsmaterial under- lättas av att det finns samstämmighet om definitioner. Utredningen bedömer att avsaknaden av en gemensam definition av läromedel även påverkar hur skolmyndigheterna förhåller sig till läromedel inklusive läroböcker, bland annat i olika enkäter och mate- rial. Vi har exempelvis noterat att skolors arbete med läromedel sällan uppmärksammas i Skolinspektionens tillsyn. En anledning till detta kan vara att skolförfattningarna inte tydliggör skillnader mellan läro- medel och andra undervisningsmaterial. Även inom forskningen leder den otydliga begreppsapparaten till utmaningar. , biträdande professor vid tek- niska universitet, beskriver i den kunskapsöversikt hon genomfört på uppdrag av utredningen, att det faktum att olika vetenskapliga studier använder olika begrepp och definitioner när det gäller under- visningsmaterial, leder till skillnader i vad som uppfattas vara läro- medel. Detta får i sin tur konsekvenser för hur olika forskning- resultat kan tolkas och jämföras.190 190Graeske (2021). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar 4.6.2Bristande nationell uppföljning av läromedel Avsaknad av en enhetlig begreppsapparat får, som nämnts ovan, effekter på hur följer upp skolväsendet i allmänhet och på uppföljningen av tillgång till lärverktyg i synnerhet. En definition av läromedel skulle möjliggöra en mer detaljerad statistikinsamling avseende vilka belopp skolhuvudmän avsätter för inköp av läromedel och även möjliggöra en jämförelse med kostnader för andra lärverk- tyg. Detta vore värdefullt eftersom statistiken skulle ge en nationell överblick över tillgången till aktuella läromedel. En sådan överblick skulle i sin tur kunna få konsekvenser för vilka beskrivningar och analyser kan göra kopplade till läro- medel. Ökad kunskap om exempelvis skillnader och likheter mellan olika skolhuvudmän och skolformer skulle kunna väcka relevanta frågor om hur tillgång till läromedel påverkar bland annat kunskaps- resultat. Det vore även värdefullt att följa hur skolhuvudmäns budget för läromedel utvecklas . Branschorganisationen Läromedels- företagen anger att skolhuvudmän i reala termer avsätter mindre pengar än tidigare för inköp av läromedel, men det saknas officiell statistik som bekräftar detta. Utredningen bedömer vidare att möjligheten att skulle behandla frågan om läromedel i sina lägesbedömningar, se 4.4.1, ökar om det finns specificerad officiell statistik avseende läromedel. Den officiella statistiken är en central utgångspunkt för analyser men även andra undersökningar och uppföljningar kan behöva göras. Skolinspektionens skolenkät, som görs för att få syn på elevers, lära- res och vårdnadshavares uppfattningar om skolans pedagogiska och sociala miljö, lyfter som nämnts i 4.4.2, inte frågor om läromedel. Detta bidrar till bristen på nationell överblick över elevers och lärares tillgång till läromedel. Vi har även konstaterat att det finns stora variationer i hur läro- medel används och det vore värdefullt att granska närmare hur an- vändandet av läromedel påverkar bland annat elevers kunskapsutveck- ling och studiero samt vårdnadshavares delaktighet i skolan. Flera strategiska frågor om läromedel behöver ställas för att skapa en för- djupad förståelse för läromedlens betydelse. Noggrannare uppföljningar och mer specifik statistik skulle kunna leda till mer kunskap om läromedel, vilket i sin tur skulle kunna ut- Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar göra ett relevant underlag för beslut och prioriteringar såväl på natio- nell nivå som på skol- och skolhuvudmannanivå. 4.6.3Otillräcklig kunskap om och delvis negativ inställning till läromedel och lärarhandledningar Skolor och skolhuvudmän förefaller, som nämnts, i mindre utsträck- ning än tidigare investera i läromedel, trots att forskning ger stöd för att de är viktiga för elevers kunskapsutveckling och trots att elever och lärare överlag uppskattar att använda läromedel. Det kan finnas flera orsaker till detta. Dels är det ekonomiska läget ansträngt för många skolor, dels saknas det ibland kunskaper om läromedels och lärarhandledningars betydelse, vilket gör att inköp av dessa inte prio- riteras. Det finns också vissa tecken på negativa inställningar till läro- medel och lärarhandledningar. De omfattande satsningar som gjorts på digitalisering av skolan kan också ha påverkat attityderna till läroböcker negativt. Det har, som vi konstaterat i 4.3, skett en föränd- ring när det gäller hur läromedel och andra undervisningsmaterial används i undervisningen. Läroboken spelar i många ämnen fortfa- rande en betydelsefull roll men lärares egenproducerade material och olika digitala kunskapskällor används allt oftare. Elever har också i ökande utsträckning tillgång till många olika källor, vilket medför specifika utmaningar för undervisningen. Utredningen menar att til- lgången till en variation av källor ofta kan vara berikande men kräver medvetenhet om hur olika undervisningsmaterial kan användas och vad de tillför. Det behövs därför mer kunskap om vad som skiljer ett läromedel från andra undervisningsmaterial och om vad som känne- tecknar ett ändamålsenligt läromedel. Lärarutbildningarna kan spela en betydelsefull roll i att påverka attityderna och stärka medvetenheten och kunskapen om läromedel. Inom utbildningarna kan lärarstudenterna få ökad förståelse såväl för hur läromedel och andra undervisningsmaterial kan användas som för hur de kan värderas. I enkätsvaren från lärarstudenter finns vissa indikationer på att studenter under lärarutbildningarna snarare uppmanas att ta fram egenproducerat material än att använda läro- medel. Så här skriver en lärarstudent exempelvis: ”Jag har ej fått möj- lighet att jobba med gymnasieläromedel i lärarutbildningen utan har i stället blivit uppmuntrad att skapa mina egna material.” Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar Lärares egenproducerade material är, som noterats ovan i 4.3.3, ett vanligt alternativ till läromedel. Det kan finnas flera legitima skäl till att lärare tar fram egna undervisningsmaterial men det finns också risker med denna utveckling. Bland annat är lärares egenproducerade material inte kvalitetssäkrade på det sätt som förlagsproducerade läromedel vanligen är. Dessutom behöver lärares arbetstid beaktas. Bland annat professor har konstaterat att ändamålsenliga läromedel frigör tid för lärare att koncentrera sig på elevers lärande- processer i stället för att de lägger tid på att ta fram undervisnings- material.191 Lärarstudenter som svarat på utredningens enkät och lärare som deltagit i utredningens hearings har också påpekat att det är mer tidskrävande att ta fram eget material än att använda läro- medel. Det förekommer att lärare tar fram eget undervisningsmaterial av det skälet att befintliga läromedel är inaktuella. I dessa fall är det snarare tillgången på aktuella läromedel som behöver stärkas. För att rektorer ska göra den ekonomiska prioriteringen är kunskap om läromedel central. Mer om utbud, tillgång och ekonomiska prioriter- ingar i kapitel 5. Som vi noterat ovan bidrar , och inte i någon större utsträckning till att öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandled- ningar. Det är snarare relativt sällsynt att dessa skolmyndigheter upp- märksammar frågor om läromedel. Detta får troligen konsekvenser för lärarnas medvetenhet och kunskap såväl om läromedel som om lärarhandledningar. Det behövs också kunskap och forskning om hur de delvis nya användningsmönstren av läromedel påverkar elevers lärande. Flera forskare framhåller, som tidigare beskrivits, att läromedel har en viktig funktion för elevers resultat.192 Det förefaller därför viktigt att effekterna av ett minskat läromedelsanvändande undersöks, genom både vetenskapliga studier och nationella uppföljningar. Forskare har exempelvis påpekat att elever i mindre utsträckning för anteck- ningar, eftersom lärarnas presentationer ofta delas på digitala utbild- ningsplattformar.193 I 4.2.2 konstaterar vi att det ökade bruket av digitala kunskapskällor och digitala läromedel innebär att elever läser 191Oates (2014). 192Oates (2014), Crehan (2016), Graeske (2021) med flera. 193Tanner med flera (2017). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar mer på skärm. Vi vet från vetenskapliga studier att detta kan få negativa konsekvenser för elever förståelse av innehållet.194 Det kan alltså finnas skäl att undersöka eventuella samband mellan det för- ändrade läromedelsbruket och utvecklingen av elevers läsförståelse, men även utvecklingen av elevers lärande i bredare mening. 4.6.4Otillräcklig kunskap om hur digitala kunskapskällor och digitala läromedel påverkar undervisning och lärande Det behövs mer evidensbaserad kunskap om hur de digitala kun- skapskällorna påverkar undervisningen, lärandet och läromedelsbruket. Dessutom behövs det fördjupade kunskaper om för- och nackdelar med digitala läromedel och användningen av dem samt om hur de kan kombineras med tryckta läromedel.195 Vi har konstaterat att lärare i allt högre utsträckning kombinerar läroböcker med digitala läromedelskomponenter. I en norsk kun- skapsöversyn konstaterades att det saknades forskning om samspelet mellan analoga och digitala lärresurser.196 Det behövs fort- farande mer kunskap om detta. I den kunskapsöversikt som biträdande professor genomfört på uppdrag av utredingen påpekar hon att det saknas väl beprövade utvärderingsmodeller av digitala läromedel.197 Försäljningen av helt digitala läromedel utan tryckta komplement har ökat. riktas viss kritik mot de digitala läromedlen både från elever och lärare och det förefaller, vilket beskrivs mer ingående i kapitel 6, som att valet av digitala läromedel i högre grad än valet av läroböcker, sker på rektors- och huvudmannanivå. Utredningen ser en risk med att skolor helt eller i stor omfattning övergår till digitala läromedel i syfte att öka den digitala kompeten- sen och att läroböcker överges utan noggranna konsekvensanalyser. Tryckta läromedel har flera fördelar framför de digitala. Exempelvis lyfter elevorganisationerna fram att läroböcker ofta ger bättre över- blick och att digitala läromedel kan vara komplicerade att använda. En del specialpedagoger framhåller fördelar med digitala läromedel för elever med funktionsnedsättningar men flera specialpedagoger 194Evolution of Reading in the of Digitisation (2019). 195Det kan också finnas utmaningar med digitala läromedel som har att göra med behandling av personuppgifter, se 3.1.3. 196Juuhl, Hontvedt, & Skjelbred (2010). 197Graeske (2021). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar som utredningen varit i kontakt med har också beskrivit att det för vissa elevgrupper, inte minst för elever med neuropsykiatriska funk- tionsnedsättningar, finns tydliga fördelar med en fysisk bok, då den ofta är mer överskådlig och lätthanterlig och innehåller färre stör- ningsmoment. Ett problem som ofta beskrivs med digitala läromedel och andra digitala kunskapskällor är att eleverna vanligen är uppkopplade till internet när de ska använda dem. Därmed riskerar eleverna att distra- heras när de nyttjar de digitala undervisningsmaterialen, något som också noterats i vetenskapliga studier.198 I 4.2.2 beskrivs även andra problem som olika användargrupper upplever med de digitala läro- medlen. Det finns emellertid även många fördelar. Exempelvis kan bild, ljud och text kombineras i de digitala läromedlen och denna möjlighet bidrar bland annat till ökad tillgänglighet. Det finns dock studier som visar att de digitala läromedlen ofta används som analoga böcker och att verktyg för exempelvis samverkan och kollaborativt lärande inte nyttjas.199 Utredningen anser att det behövs mer kunskap om hur digitala läromedel kan användas och anpassas utifrån elevers olika förut- sättningar. Särskilt angeläget är det att öka förståelsen för hur elever med funktionsnedsättning kan ha nytta av de olika funktioner och anpassningar som ett digitalt läromedel kan erbjuda. I den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet 2017–2022 har regeringen uttalat, att de digitala lärresurser som används i under- visningen ska vara ändamålsenliga och medföra att teknikens möj- ligheter utnyttjas effektivt.200 finns det brister när det gäller detta och det verkar därmed behövas mer kunskap om hur digitala läromedel kan utformas och användas för att skapa så stor nytta som möjligt för elever och lärare. 198Korsell (2007). 199Grönlund med flera (2018). 200Regeringen (2017a). Öka medvetenheten och kunskapen om läromedel och lärarhandledningar 4.6.5Behov av ökad medvetenhet om hur läromedel kan användas i undervisningen Det förefaller, vilket beskrivs i 4.3.1 ovan, som om lärare i allt mindre utsträckning går igenom texterna i läromedlen tillsammans med ele- verna. I stället förväntas eleverna ofta arbeta med läromedlen på egen hand. Det finns omfattande forskning om värdet av strukturerade sam- tal om text.201 Genom textsamtal och lärarens vägledning kan elever- nas förståelse för innehållet fördjupas. Samtal om texter i läromedlen är också ett sätt för elever att själva pröva och utveckla det ämnes- specifika språk som presenteras i texterna. Att läsa innebär ett aktivt tankearbete både före, under och efter läsningen. Läraren kan, bland annat genom att ställa frågor till ele- verna, bidra till att de aktiverar sin bakgrundskunskap, studerar tex- tens uppbyggnad och tolkar och skapar mening.