sou · H9B375d2 · 2021-09-23 00:00:00 — ”- pröva möjligheten för byggnation på landsbygden.” (Särskilt ägardirektiv för ) Även om verksamhetsmålen är allmänt hållna som ambitioner så framgår det i en del fall att det finns en kopplad styrningsprocess där ambitionerna ska preciseras, exempelvis: ”Utifrån ovan angivna övergripande mål ska kommunstyrelsen efter dialog med bolaget fastställa nedbrutna, bolagsspecifika mål.” (Ägardirektiv för Bostadsaktiebolag) SCB statistik angående kommunernas ägande av kommunala bolag () Kommuner och Regioner (SKR), RUR och God ekonomisk Hushållning, 2:a upplagan, Ägardirektiv för Höörs Fastighetsaktiebolag Energi, avfall, vatten Särskilt ägardirektiv för (inkl gemensamt ägardirektiv) Särskilt ägardirektiv för Leva i (inkl gemensamt ägardirektiv) Energi, avfall, vatten Ägardirektiv för (ink gemensamt ägardirektiv) Energi, avfall, vatten Ägardirektiv för 2021 (ink gemensamt ägardirektiv 8.6_Agardirektiv__Energi_AB_ Energi, avfall, vatten 8.7_Agardirektiv_AB_Hedemorabostader_8.7_Agardirektiv_AB_Hedemorabostader_ Ägardirektiv för (inkl bolagspolicy) ÄGARDIREKTIV FÖR VATTEN & MILJÖ I (inkl bolagspolicy) Energi, avfall, vatten AB Stora Tunabyggen (inkl bolagspolicy) OCH DOTTERBOLAG (ink gemensamt ägardirektiv) Energi, avfall, vatten Ägardirektiv för och dess dotterbolag Ägardirektiv för Avfall och ÄGARDIREKTIV BOSTADSAKTIEBOLAG (NBAB) (inkl bolagspolicy) () (inkl bolagspolicy) Ägardirektiv för AB Höganäshem Ägardirektiv för verksamheten i Energi, avfall, vatten Ägardirektiv för El- och Särskilt ägardirektiv för (inkl. gemensamt ägardirektiv) Särskilt ägardirektiv för inklusive dotterbolaget (inl gemensamt ägardirektiv) Särskilt ägardirektiv för Inkl gemensamt ägardirektiv) Ägardirektiv för (inkl gemensamt ägardirektiv) Ägardirektiv för AB Karlskronahem (inkl gemensamt ägardirektiv) ÄGARDIREKTIV för energi AB sandvikenhus_ab_agardirektiv Simulering god ekonomisk hushållning En genomgång av kommunernas finanser visar en minskad soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser på grund av ökad skuldsättning. Resultaten har inte varit tillräckligt stora för att upprätthålla soliditet. Om kravet skulle vara minst oförändrad soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser krävs lägre resultat då den minskande pensionsskulden skapar ett utrymme. Den tumregel på av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning, som länge varit ett inofficiellt riktmärke för resultatet, har inte varit tillräcklig . Resultaten borde ha legat på (för oförändrad soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser) respektive (för oförändrad soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser). har kännetecknats av ökade investeringar. I kommunernas planer faller investeringsnivåerna tillbaka . Givet ett antagande om att reinvesteringar och tillkommande investeringar är kopplade till den demografiska utvecklingen skulle de framtida nivåerna på investeringarna ligga i linje med historisk trend. För att finansiera dessa investeringar och upprätthålla soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser krävs ett resultat på i genomsnitt för kommunerna totalt. För en oförändrad soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser blir kravet betydligt lägre, . Ett resultat på denna nivå skulle leda till ökade skulder. En generell tumregel är dock inte relevant på kommunnivå oavsett nivå. Förutsättningar i finansiellt utgångläge och framtida investeringsbehov skiljer sig stort mellan kommunerna. I de kommunexempel som redovisats varierar de framtida resultatkraven mellan och för att upprätthålla en oförändrad soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser . Analysen har också visat att det i vissa fall kan vara relevant att frångå principen om oförändrad soliditet – det gäller åt båda hållen. Med sådana justeringar ligger de relevanta resultatkraven för exempelkommunerna på mellan . En genomgång av regionernas finanser åren för 2015-2019 visar en stabil soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Skulderna har förvisso ökat men inte mer än värdet på tillgångarna. De relativt svaga resultaten har varit tillräckligt stora för att upprätthålla soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Inkluderar vi ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser har soliditeten förbättrats . Den är trots det fortfarande negativ. Den tumregel på av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning, som varit ett inofficiellt riktmärke för resultatet, har varit tillräcklig för en oförändrad soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Är ambitionen att nå en positiv soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser har den dock var alltför låg - för att uppnå en positiv soliditet 2019 hade resultaten behövt vara i genomsnitt . har kännetecknats av ökade investeringsnivåer. I regionernas planer fortsätter de att öka något . Givet antagande om reinvesteringar hamnar de framtida nivåerna på investeringarna i linje med historisk trend. För att finansieras dessa investeringar och upprätthålla soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser krävs ett resultat på för regionerna sammantaget. Är ambitionen att nå en positiv soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser krävs ett genomsnittligt resultat på av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning. En sådan resultatnivå fördubblar dock skulderna i nominella termer. Att utöver en höjd soliditet också uppnå en oförändrad skuldkvot kräver ett genomsnittligt resultat på . En generell tumregel är dock inte relevant på regionnivå oavsett nivå. Förutsättningar i finansiellt utgångläge och framtida investeringsbehov skiljer sig stort mellan regionerna. I de regionexempel som redovisats varierar framtida resultatkrav mellan för att antingen nå en positiv soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser eller, om man har en positiv soliditet, upprätthålla en oförändrad soliditet . För ett par av regionerna bör ambitionen skruvas upp till ett resultatkrav på för att sträva mot en positiv soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser senaste 2030. Modell för god ekonomisk hushållning Vad säger lagen? Enligt Kommunallagen 11 kap 1 § ska kommuner och regioner ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. Fullmäktige ska besluta om riktlinjer för god ekonomisk hushållning för kommunen eller regionen. För ekonomin ska anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. I propositionen God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting (2003/04:105) anges att mål och riktlinjer ska uttrycka realism och handlingsberedskap samt att de ska kontinuerligt utvärderas och omprövas. I propositionen skrivs att exempel på vad som kan ingå i den finansiella målsättningen är resultatkrav med anledning av framtida kapacitetsbehov, dvs. förmågan att även producera service på nuvarande nivå. För att kravet på en god ekonomisk hushållning ska uppnås bör resultatet enligt propositionen ligga på en nivå som realt sett konsoliderar ekonomin. En rimlig och enkel tolkning av lagens krav är att den enskilda kommunen eller regionen ska planera för ett resultat som innebär en förbättrad eller bibehållen soliditet (givet investeringsbehoven). Om man ska ta hänsyn till pensionsförpliktelserna som ligger som en ansvarsförbindelse utanför balansräkningen kan diskuteras. Då den skulden minskar genom att utbetalningarna är större än uppräkningen blir situationen något enklare om man tar hänsyn till den. För de kommuner och regioner som har en negativ soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser bör första prioritet vara att komma upp till noll. I övrigt bör den enskilda kommunen eller regionen beakta skuldsättningen i utgångsläget vid framtagande av nivån på resultatmålet. En kommun eller region med höga skulder bör inte öka dem . En kommun eller region med inga eller låga skulder bör inte öka skulderna mer än vad de anser att sig ha råd att betala i räntekostnad vid en normalränta. Lagen åsyftar på en resultatnivå som realt sett konsoliderar regionernas ekonomi. Denna nivå har tidigare schablonmässigt uppskattas till av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning. Ovan konstaterades att ett resultat som uppfyller god ekonomisk hushållning är att soliditeten bibehålls eller förstärks . För att bland annat se vilken resultatnivå som uppfyller denna restriktion har vi byggt en modell av kommunsektorns ekonomi . driftsredovisning, resultaträkning, balansräkning, kassaflödesanalys samt investeringsredovisning. Nedan en schematisk bild över modellen. Figur 1 Schematisk bild av modellen av kommuner och regioners ekonomi Innan en simulering görs av framtida resultatkrav gör vi en analys av den historiska utvecklingen. Om vi något förenklat antar att god ekonomisk hushållning är oförändrad eller ökad soliditet och/eller oförändrad skuldkvot1 hur ser utvecklingen då ut. Hur har soliditet och skuldsättning utvecklats? Om utvecklingen inte har varit i nivå för god ekonomisk hushållning – vilket resultat skulle ha behövts? Figur 2 Soliditet 2015-2019, kommunerna procent Med SOLIDITET avses soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Med SOLIDITET INKL PENSIONSSKULD avses soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. 1Räntebärande skulder som andel av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning har soliditeten enligt balansräkningen (dvs exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser) minskat från till . De resultat som kommunerna redovisat har alltså inte räckt till för att upprätthålla soliditeten givet de investeringar som gjorts. Soliditeten inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser har däremot ökat . När hela den gamla pensionsförpliktelsen är utbetald någonstans kring kommer soliditetsmåtten att mötas. Kommunernas anläggningstillgångar har netto2 ökat med . har det egna kapitalet ökat . För att täcka detta har kommunerna ökat upplåningen med . Sammantaget har detta gett en negativ utveckling av soliditeten exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Pensionsförpliktelsen som ligger som ansvarsförbindelse har minskat med vilket sammantaget ger en positiv utveckling av soliditeten inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Figur 3 Kommunernas balansräkning 2015-2019, tkr 0 -500 000 -1 000 000 -1 500 000 Kommunernas räntebärande skulder har ökat med 134 miljarder . En stor del av ökningen – 70 miljarder – avser upplåning som har vidareutlånats till bolag inom kommunkoncernen. Dessa skulder motsvaras av en fordran på tillgångssidan i balansräkningen. 2Årets investeringar minus årets avskrivningar Figur 4 Skuldkvot kommunerna, 2015-2019, % Kommunernas intäkter ökar normalt sätt . Tar vi hänsyn till detta och relaterar skulderna till intäkterna erhåller vi den så kallade skuldkvoten. Denna har ökat från till . Det genomsnittliga resultatet har uppgått till av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning. Det har varierat mellan åren där 2016 och 2017 var starka år. Figur 5 Årets resultat som andel av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning, 2015-2019, % Ovan har vi konstaterat att det redovisade resultatet på inte varit tillräckligt för att finansiera de utförda investeringarna vilket resulterat i en sjunkande soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Inkluderas ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser blir utvecklingen däremot positiv. Minskningen av ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser har möjliggjort en ökad upplåning utan att soliditeten har utvecklats negativt. Genom en simulering har vi räknat ut vilket resultat kommunerna borde ha haft för uppnå en oförändrad soliditet (exklusive och inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser) och därmed sammantaget uppfylla god ekonomisk hushållning. annat sätt att öka självfinansieringen och därmed en oförändrad soliditet hade varit att investera mindre. Figur 6 Olika resultatnivåer för olika nivåer på soliditeten, % Med SOLIDITET avses soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Med SOLIDITET (INKL PENSION) avses soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Det genomsnittliga resultatet skulle i genomsnitt behövt vara respektive 2,6 av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning för att upprätthålla nivå på soliditeten inklusive och exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Vid hänsyn tagen till minskningen av ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser har det redovisade resultatet legat högre än vad som är motiverat utifrån god ekonomisk hushållning. Detta bekräftas i att soliditeten inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser har ökat , se figur 2. Den ökade skulderna är en effekt av höga investeringar som inte självfinansierats i tillräcklig grad. Med det redovisade resultatet på har skulderna ökat. Genom en simulering har vi räknat ut vilket resultat kommunerna borde ha haft för att uppnå en oförändrad skuldkvot. Det genomsnittliga resultatet skulle i genomsnitt behövt vara av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning för att upprätthålla skuldkvot. Som synes krävs ett högre resultat för en oförändrad skuldkvot än för en oförändrad soliditet. För oförändrad skuldkvot kan skulderna endast öka i takt med intäkterna medan för en oförändrad soliditet kan skulderna öka i takt med tillgångarna. Figur 7 Årets resultat utfall samt krav för oförändrad skuldkvot, % RESULTAT FÖR OFÖRÄNDRAD SKULDKVOT God ekonomisk hushållning i enskilda kommuner Som redovisats ovan förutsätter nuvarande lagstiftning avseende god ekonomisk hushållning att varje enskild kommun anpassar de finansiella målen utifrån de lokala förutsättningarna. Det sker i många fall inte någon djupare analys vad som skulle vara lämpligt för den enskilda kommunen. Fakta talar för att förutsättningarna skiljer sig mycket mellan de olika kommunerna avseende finansiell ställning och framtida investeringsbehov. Figur 8 Soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser och befolkningsförändring -20,0 -40,0 -60,0 -15,-10,-5,0,5,10,15,20, I figuren ovan redovisas kommunens soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser och den genomsnittliga folkökningen . Soliditeten varierar mellan -. Folkökningen varierar mellan -. Kommuner uppe till vänster i diagrammet har hög soliditet och låga investeringsbehov. Befolkningen är stabil eller minskar. De flesta åren är investeringsnivån i nivå med eller under årets avskrivningar. Denna kommun bör kunna uppfylla god ekonomisk hushållning med ett resultatmål strax over noll. Viss marginal kan behövas för att hantera osäkerheten i intäktsutvecklingen. Kommuner uppe till höger i diagrammet har hög soliditet och höga investeringsbehov. Befolkningen ökar och ställer stora krav på utbyggd service. ofta betydligt högre än årets avskrivningar – vilket skapar ett finansieringsbehov. Kommunen behöver således ett starkt resultat för att så långt som är rimligt självfinansiera investeringarna. Då kommunen har en stark balansräkning kan dock upptagande av nya lån till investeringar i kommunens kärnverksamhet vara motiverat. Resultatmålet bör dock överstiga det som gäller genomsnittskommunen. Kommuner nere till vänster har låg soliditet och låga investeringsbehov. Befolkningen är stabil eller minskar. De flesta åren är investeringsnivån i nivå med eller under årets avskrivningar. Den höga belåningen innebär dock höga räntekostnader. Denna kommun behöver ett resultat som räcker till att amortera ned låneskulden och en marginal för osäkerhet. Kommuner nere till högre har låg soliditet och höga investeringsbehov. Kommunens befolkning har vuxit kraftigt . Kommunen har till stor del lånefinansierat sina investeringar. Investeringsnivån är alltjämt hög. För denna kommun är ytterligare lånefinansiering inte en lösning på grund av räntebelastningen. Kommunen behöver stärka sin soliditet. Kommunen behöver ett resultat som räcker till för att självfinansiera investeringarna, amortera ner skulden samt en marginal för osäkerhet. Som redovisats tidigare står kommuner och regioner inför ett växande finansieringsgap mellan tillgängliga intäkter och kommande kostnader för demografi. För att se hur dessa utmaningar kan hanteras utan att ge avkall på en god ekonomisk hushållning simulerar vi utvecklingen fram . Kalkylen har inga ambitioner på att vara heltäckande eller en prognos över kommunernas ekonomi. Vissa förenklingar har gjorts -exempelvis simulerar modellen en konjunkturlös ekonomi med en oförändrad sysselsättningsgrad. Detta dels för att vi vill fånga det underliggande finansieringsbehovet, dels för att det kan vara vanskligt att bedöma när och vilken styrka konjunktursvängningarna kommer att ha . Eventuella konjunktursvängningar har kommuner och regioner möjlighet att hantera inom det förslag som föreslås i utredningen. I tabellen nedan redovisas en sammanfattning av några relevanta antaganden. Tabell 1 Parametrar i simulering Skatteunderlag per person 20-64 år Prisindex (75/25) Prislappar (ambitionsnivå etc.) Tre första åren kommunernas uppgifter från räkenskapssammandrag (steg 1). Övriga år demografi + avskrivningar (+ ) Den framtida underliggande efterfrågan av verksamhet kan uppskattas genom en så kallad demografisk framskrivning. Uppskattning bygger befolkningsprognosen och ett utnyttjandemönster av kommunernas tjänster. Utifrån de redovisade kostnaderna beräknas de olika åldersgruppernas genomsnittliga nyttjande och kostnad för de olika verksamheterna fram. De framräknade ”prislapparna” skrivs sedan fram med utvecklingen av de olika åldersgrupperna enligt befolkningsprognosen. •Utnyttjandemönstret antas vara , det vill säga: •servicenivå, andelen som nyttjar verksamheten •kostnad per person i åldersgruppen, resurstilldelning Antagandet om utnyttjandemönster kan ifrågasättas. Det finns många icke demografiska faktorer som påverkar efterfrågan på kommunala tjänster, till exempel politiska reformer. Kommunernas kostnader har historisk ökat snabbare än vad har varit motiverat av demografin. Det har handlat om ambitionshöjningar både från kommunernas sida och från staten (genom olika reformer). En demografisk framskrivning av kostnader resulterar i en underliggande kostnadsökning på . Den årliga förändringen ligger på där innebär en något högre ökningstakt. Figur 9 Demografiskt tryck, ackumulerat samt årligt Figur 10 Demografiskt tryck per verksamhet index (2019=100) Alla verksamheter växer inte i samma utsträckning då olika åldersgrupper växer olika mycket. Äldreomsorgen är den verksamhet som har de största framtida resursanspråken (). Även gymnasieskola bedöms öka kraftigt (). För för- och grundskola är utvecklingen lite lugnare (+ ). De kollektiva tjänsterna (”övrigt”) - där den enskilde användaren är svårare att identifiera – följer kostnadsutvecklingen utifrån bredare åldersgrupper (). Om vi utöver demografin lägger på vårt antagande om pris- och löneutvecklingen3 samt den förändrade avskrivningskostnaden får vi den underliggande kostnadsutvecklingen. Denna ska ställas mot bedömningen av kommunernas intäkter . Nettokostnaderna ökar enligt framskrivningen medan intäkterna ökar . Skillnaden mellan kostnader och intäkter utgörs av den ökade demografin (en tyngre mix) och i viss mån ökade avskrivningar på grund av ökade investeringar. Figur 11 Utveckling av kostnader och intäkter index (2019 = 100) I den simulerade utvecklingen uppstår stora underskott 2030. För att uppnå lägsta-kravet motsvarande ett nollresultat krävs antingen en årlig effektivisering (hålla ned kostnadskurvan) eller en sammantagen skattehöjning på (höja intäktskurvan). Intäkterna kan även öka genom att staten skjuter till statsbidrag utöver inflationen. I simuleringsmodellen gör vi antagandet att detta gap sluts, antingen genom effektiviseringar eller intäktsökningar. Kommunerna rapporterar in sina planerade investeringsutgifter i samband med att de lämnar in räkenskapssammandraget. Enligt dessa planer stiger investeringar 2020 för att sedan falla tillbaka 2021 och 2022. 3Löneandelen är differentierad för de olika verksamheterna Figur 12 Investering som andel av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning, % utgörs investeringsvolymerna dels av tillkommande verksamhetslokaler enligt demografin, dels av reinvesteringar i nivå med avskrivningarna (inklusive för högre pris/kvalitet). Dessa år innebär en återgång till en historisk trend som ligger på mellan av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning. Utveckling med ett nollresultat Balanskravet är skarpt. Vi antar därför i detta grundscenario att kommunerna sammantaget planerar för att klara detta. Ett nollresultat enligt balanskravet ger dock inte automatiskt god ekonomisk hushållning då det enbart fokuserar på driftsekonomi. Ett resultat på noll eller därutöver kan innebära ett negativt finansiellt sparande om investeringsutgifter är höga. Det investeringsutrymme som uppstår vid ett nollresultat motsvarar årets avskrivningar plus den likviditet som motsvarar årets avsättningar till pensioner. Sammantaget ger detta ett investeringsutrymme på av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning. Alla investeringar utöver detta måste finansiera med externa medel (upplåning eller försäljning). Ovan redovisas investeringar motsvarande för perioden . Vid ett nollresultat och de investeringar som kommunerna planerar och de som schablonmässigt har uppskattats ger en relativt svag självfinansieringsgrad i början av perioden. När sedan investeringar faller tillbaka och avskrivningarna kommer ikapp ökar självfinansieringsgraden. Tabell 2 Investeringsutrymme egen finansiering, % Figur 13 Självfinansieringsgrad, % Effekten av den svaga självfinansieringen blir en fallande soliditet. Detta gäller även om man inkluderar ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser som ligger utanför balansräkningen. Figur 14 Soliditet, % Med soliditet avses soliditet exklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. Med soliditet inkl pension avses soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser. En självfinansiering av årets investeringar skapar ett nyupplåningsbehov. Kommunernas långfristiga räntebärande skulder per invånare fördubblas i löpande priser. I relation till kommunernas intäkter ökar de från till . Ökningen är som starkast i början av perioden. Figur 15 Räntebärande långfristiga skulder tkr per invånare samt andel av skatteintäkter, generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning Andel av skatter mm Vid ett nollresultat och de planerade investeringar uppnår inte kommunerna god ekonomisk hushållning enligt de kriterier som ställts upp enligt ovan. Utveckling med ett resultat som är förenligt med god ekonomisk hushållning I modellen har vi simulerat vilka resultatnivåer som krävs i genomsnitt för att uppfylla de tre olika kriterierna för god ekonomisk hushållning. Nivån mäts utifrån utfall. Tabell 3 Resultatkrav för att uppnå utvalda kriterier på god ekonomisk hushållning Oförändrad soliditet exkl. ansvarsförbindelsen för Oförändrad soliditet inkl. ansvarsförbindelsen för Lägst resultatkrav krävs för att uppnå en oförändrad soliditet inklusive ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelser (0,). Exkluderas ansvarsförbindelsens för pensionsförpliktelser ”positiva” utveckling skärps kravet till . I genomsnitt blir kravet för oförändrad skuldkvot i närheten även om profilen skiljer sig åt. Figur 16 Resultatkrav för uppfyllandet av kriterium på god ekonomisk hushållning Oförändrad soliditet inkl pensionsskuld