sou · H9B369 · 2021-08-20 00:00:00 — Studies should be conducted of what activities have the most beneficial effect on the physical and mental performance of indi- viduals. The absence of continuous monitoring and evaluation of the activi- ties the recipients of activity compensation take part in and the effects of these activities contributes to the difficulty in obtaining an overall picture of the activities conducted at an aggregated level. This also makes it more difficult for to assess which activities have worked in specific cases and which ones may be appropriate for particular individuals. Groups 1–3 should be commissioned to provide targeted information to these target groups about the possibilities of work, studies, etc. Information about the rules and how a reform works contributes to the impact that regulatory amendments have. To ensure that the pro- posed regulatory amendments regarding the conditions for work, etc. during a period with compensation will have an impact, the Inquiry therefore considers that the Government should give Försäkrings- kassan a commission on information measures targeted at the indivi- duals affected about the new rules. At present benefits during rehabilitation consist of sickness benefit for preventive purposes and rehabilitation compensation (which consists of two parts, rehabilitation benefit and special grant). Sickness benefit for preventive purposes is only granted to an individual who is undergoing treatment or rehabilitation in order to prevent a sickness, shorten their period of sickness or to prevent or even remove work incapacity. Rehabilitation allowance is granted for individuals who have re- duced work capability and who are in need of vocational rehabilita- tion under the Social Insurance Code. The Inquiry’s Analysis Today, both rehabilitation compensation and sickness benefit for preventive purposes (below preventive sickness benefit) see only limited use. The number of people that rehabilitation compensation has declined, both in absolute terms and as a share of persons receiv- ing sickness benefit. people receive preventive sickness benefit compared to twenty years ago, but they are still only a small fraction of the employed. As regards the preventive sickness benefit, the present regime is not flexible and contains requirements that are hard to assess. In addition, the relevant actors often make different assessments of cen- tral requirements and concepts. This, along with lack of clarity in gov- ernance and about the purpose of the benefits, are, in the view of the Inquiry, probable explanations why the use of the benefit is limited. The application of the regulations and the limited use of the bene- fit then have negative effects that entail administrative difficulties, different outcomes between individuals with travelling times of dif- ferent lengths and a risk of non-delivery of essential treatment for economic reasons. At the same time, there is a view among the rele- vant actors that it should be possible to use the benefit more to pre- vent ill health, sickness, and sickness absence. At present there is a requirement that the treatment must be based on science and proven experience to give the right to compensation. interprets this as a requirement of evidence-based health care. Several types of common treatment methods have diffi- culty meeting requirements of evidence-based measures. However, the Inquiry has also been able to find signs that the requirement is being applied more leniently in the processing of cases. The restric- tion to actual time and to at least two hours per day excludes many from the compensation. This has an unfair impact on different indi- viduals, especially considering that travelling time is included. Unlike the situation regarding sickness benefit when work capa- bility is reduced and sickness compensation, the granting rate is high, but the uptake is low. As regards rehabilitation allowance, few insured parties use the benefit and there is also a clear trend of decreasing use. Previously individuals with diseases of the musculoskeletal system dominated the benefit, but now psychiatric diagnoses are must common (70 per cent). As regards what measures are granted, occupational rehabili- tation is the most common by far; education seldom occurs. The main reason for the decline in use and the low use is a decrease in the occurrence of vocational rehabilitation measures. Moreover, reha- bilitation benefit is granted later and later in sickness cases. Another factor that has contributed to this development is the change in ’s application as a result of a follow-up of legal quality by the Agency in 2016. The Inquiry’s proposals The benefit preventive sickness benefit should be replaced by a new benefit that should be called prevention allowance. Prevention allowance should consist of prevention benefit and prevention grant. Prevention benefit should be granted to an individual who in- curs an income loss because they are undergoing a preventive treatment or vocational treatment or measure in order to prevent sickness, to shorten their period of sickness or to or partly prevent a deterioration of their work incapacity. The measure should be needed to be able to attain at least one of the purposes and measures can be combined. However, reduced work capability or sickness should not be a condition for the granting of the allowance. It should also be possible to grant prevention allowance in the case of preventive vocational measures, in addition to treatment and rehabilitation. Measures included in the employer’s preventive responsibility for the work environment should not be able to lead to a right to prevention allowance. Prevention grant should compensate for additional costs that arise in conjunction with preventive treatment and measures for which prevention benefit can be granted. The existing regulations for preventive sickness benefit are outdated and marred by some deficiencies. The reform proposal is intended to clarify the rules on preventive benefits and expand them so that also preventive measures of a vocational nature can be included. The purpose of this new allowance is to make it simpler to participate in preventive rehabilitation measures. The treatment forms used today differ from those that were used when the current regulations were put in place. For example, it is not always professionals who perform the actual treatment, but it can nonetheless be an effective treatment. Most impor- tantly, the Inquiry’s proposal would mean that also vocational reha- bilitation can be used for preventive purposes. The employer’s pre- ventive responsibilities under work environment regulation will not be affected by this new benefit, and only vocational measures that go beyond that responsibility will be covered by the new benefit. The proposes that rehabilitation benefit should be granted on a sliding scale for an income loss corresponding to the time required for the rehabilitation. For it to be possible to grant rehabilitation benefit, an individ- ual’s work capability must be reduced by at least a quarter. For mea- sures exceeding 25 per cent, the compensation is on a sliding scale corresponding to the time required for the rehabilitation measure. In cases where the individual is entitled to both rehabilitation benefit and sickness benefit at the same time, the individual should only be granted rehabilitation benefit. In that case the compensa- tion should correspond to the total size of the reduction of the individual’s work capability. Days of rehabilitation benefit are included in the rehabilitation chain, but work capability should not be assessed against the fixed time limits in the chain. One purpose of the proposal is that rehabilitation benefit should make it more possible than at present for the individual to be able to participate in vocational rehabilitation in a flexible way while being able to receive compensation under the Social Insurance Code in cases where a loss of income arises. The Inquiry also considers that the present rules about rehabilitation benefit and sickness benefit impede flexible organisation of vocational rehabilitation. The Inquiry can note that one conceivable disadvantage of the possibility of granting rehabilitation benefit on a sliding scale is that it may be more difficult for both the individual and Försäkrings- kassan to overview the compensation and how much compensation has to be paid. However, the Inquiry makes the assessment that the advantages in the individual receiving compensation for the actual loss of income they incur for their participation in the rehabilitation measure outweigh the disadvantages. should ensure that an assessment of the indi- vidual’s need for rehabilitation is made as soon as possible, but no later than 60 days after the beginning of the individual’s sick leave period. One reason why vocational rehabilitation has become less common is that rehabilitation is being applied at a later stage of the sick leave period. As part of its coordinating role, is respon- sible for ensuring that the need for rehabilitation measures is inves- tigated as early as possible in these cases. has to ensure, in consultation with the individual, that the need for reha- bilitation is established as soon as possible and that the measures needed for effective rehabilitation are taken. The Inquiry considers that a greater focus is needed on early investigations so that the indi- vidual’s need for rehabilitation can be made clear as soon as possible and adequate measures applied at the right time. In most instances the measures should be applied when there is still a clear link to the workplace. This is most common early in a sickness case. As their sickness absence gets longer, the individual’s link to their workplace generally also gets weaker, and the employment contract may even be terminated. should be commissioned to compile statistics over the rehabilitation measures that are compensated by the pre- vention allowance and rehabilitation allowance. At present does not collect complete statistics of what rehabilitation measures receive compensation in the form of preventive sickness benefit and rehabilitation allowance. This lack of statistics makes it more difficult for to follow up whether the purpose of the rehabilitation carried out is achieved. A systematic follow up is of decisive importance in increasing know- ledge about what measures are successful. This applies both at the individual level and system level. As previously mentioned, more stud- ies are also needed of the effects of different forms of rehabilitation measures. Against the background of the above-mentioned circumstances, the Inquiry considers that the Government should commission För- säkringskassan to develop statistics of what rehabilitation measures and preventive measures under the Social Insurance Code individuals take part in. The Government should also fund additional research on the effects of different rehabilitation measures. These statistics can for instance, be used for research on which measures are appro- priate. Impact of the Proposals Assessing the impact of changes in social insurance systems is not an easy task. This is due partly to the inherent difficulties in assessing how many more or how many fewer that will be granted a certain benefit when rules change, partly due to the difficulties to assess changes in human behaviour in light of the new rules. Through estimates of how the proposals will affect the number of benefit recipients, and analysis of e.g. the extent to which these recipients would otherwise receive other benefits, and changes in costs of administering the benefits, the Inquiry has been able to assess the impact that the proposals will have on the public finances. These impacts are summarised in table S.1. Table S.1 Summary of changes to government expenditure due to the Inquiry’s proposals The right to sickness compensation +0,of GDP The right to activity compensation Work, studies etc during time with sickness or activity compensation -400 to - 1 900 Source: Own calculations. 1.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 27 kap. 6 och 7 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 27 kap. 6 § ska utgå, dels att 5 kap. 9 och 14 §§, 6 kap. 6 §, 23 kap. 2 och 3 §§, 24 kap. 3 §, 26 kap. 17 och 21 §§, 27 kap. 1, 15, 26 och 28 §§, 28 kap. 11 §, 29 kap. 1–3 §§, 30 kap. 9 §, 31 kap. 1–3, 8, 12 och 14 §§, 31 a kap. 4 och 7 §§, 33 kap. 1, 5, 6, 10–12 §§, 36 kap. 1, 9 a, 12, 15 b, 18 a, 19 och 22 §§, 37 kap. 6 och 7 §§, 41 kap. 4§, 46 kap. 18 §, 47 kap. 17 §, 103 c kap. 4 §, 103 d kap. 6 och 8 §§, 108 kap. 1 §, 110 kap. 57 § och rubrikerna närmast före 29 kap., 31 kap. 8 och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya kapitel, 31 b–31 c kap., tolv nya paragrafer, 27 kap. 55 c §, 31 kap. 3 a och 15 §§, 33 kap. 6 a, 10 a och 20 a §§, 36 kap. 12 a–12 d och 24 a §§, 108 kap. 23 § och närmast före 27 kap. 55 c §, 31 kap. 15 §, 33 kap. 6, 6 a och 20 a §§ och 36 kap. 24 a § nya rubriker av följande lydelse, dels att det närmast före 33 kap. 7 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Nedsatt arbetsförmåga vid aktivitetsersättning”. Den som är bosatt i är försäkrad för följande förmåner: Avdelning B Familjeförmåner 1. föräldrapenning på lägstanivå och grundnivå, (11 och 12 kap.) 2. barnbidrag, (15 och 16 kap.) 1 Senaste lydelse 2018:1265. 3.underhållsstöd, (17–19 kap.) 4.adoptionsbidrag, (21 kap.) 5.omvårdnadsbidrag (22 kap.) Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 6. sjukpenning i särskilda fall, (28 a kap.) 7. rehabilitering, bidrag till 7. rehabilitering, bidrag arbetshjälpmedel, särskilt bidrag och rehabiliteringspenning i sär- bidrag, preventionsbidrag, rehabi- skilda fall, (29–31 a kap.) och preventionspenning i särskilda fall, (29–31 c kap.) 8.sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersätt- ning, (33 och 35–37 kap.) Avdelning D Särskilda förmåner vid funktionshinder 9.merkostnadsersättning, (50 kap.) 10.assistansersättning, (51 kap.) 11.bilstöd, (52 kap.) Avdelning E Förmåner vid ålderdom 12.garantipension, (55, 56, 65–67 och 69–71 kap.) 13.särskilt pensionstillägg, (73 kap.) 14.äldreförsörjningsstöd, (74 kap.) Avdelning F Förmåner till efterlevande 15.efterlevandestöd, (77, 79 och 85 kap.) 16.garantipension till omställningspension, (77, 81 och 85 kap.) 17.bostadsbidrag, (95–98 kap.) 18.bostadstillägg, och (100–103 kap.) (103 a–103 e kap.) Förmåner får lämnas om ut- Förmåner får lämnas om ut- landsvistelsen kan antas vara längst landsvistelsen kan antas vara längst 2Senaste lydelse 2011:1513. stöd enligt 9 § 14 kan dock läm- stöd enligt 9 § 14 kan dock läm- nas endast om utlandsvistelsen nas endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst . kan antas vara längst . Sjukpenning i särskilda fall enligt Sjukpenning i särskilda fall enligt 9 § 6 och rehabiliteringspenning 9 § 6 och rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt 9 § 7 får för i särskilda fall respektive preven- tid då en försäkrad vistas utom- tionspenning i särskilda fall enligt lands lämnas endast om Försäk- 9 § 7 får för tid då en försäkrad ringskassan medger att den för- vistas utomlands lämnas endast säkrade reser till utlandet. den försäkrade reser till utlandet. Förmåner enligt 9 § 8, 12, 13, 15 och 16 kan lämnas så länge den försäkrades bosättning i består. Den som arbetar i är försäkrad för följande förmåner: 1.graviditetspenning, (10 kap.) 2.föräldrapenning på grundnivå eller sjukpenningnivå och tillfäl- lig föräldrapenning, (11–13 kap.) Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 3. sjukpenning, (24–28 kap.) 4. rehabilitering, 4. rehabilitering, rehabiliter- arbetshjälpmedel, (29–31 kap.) ning och bidrag till arbetshjälp- medel, (29–31 samt 31 b kap.) 5.inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivi- tetsersättning, (33, 34, 36 och 37 kap.) 6.arbetsskadeersättning, (39–42 kap.) 7.närståendepenning, (47 kap.) Avdelning E Förmåner vid ålderdom 8.inkomstgrundad ålderspension, (55–64 och 69–71 kap.) inkomstpensionstillägg, (74 a kap.) 3Senaste lydelse 2020:1239. Avdelning F Förmåner till efterlevande 9.inkomstrelaterad efterlevandepension, (77, 78, 80 och 82–85 kap.) 10.efterlevandeförmåner från arbetsskadeförsäkringen, och (87 och 88 kap.) 11.efterlevandeskydd i form av premiepension. (89–92 kap.) Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada enligt denna avdelning –sjukpenning som lämnas vid sjukdom och nedsatt arbetsförmåga, –rehabiliteringsåtgärder vid sjukdom och nedsatt arbetsförmåga, –rehabiliteringsersättning i samband med rehabiliteringsåtgärder, –preventionsersättning i sam- band med åtgärder som syftar till att förebygga sjukdom, förkorta sjuk- domstiden eller förebygga nedsätt- ning av arbetsförmågan, –sjukersättning eller aktivitetsersättning när arbetsförmågan är långvarigt nedsatt, –arbetsskadeersättning vid skada i samband med förvärvsarbete, –statlig personskadeersättning vid skada i samband med vissa statliga eller kommunala verksamheter, –krigsskadeersättning till sjömän vid skada utomlands, –smittbärarersättning för inkomstförlust m.m., och –närståendepenning i samband med ledighet för vård av en svårt sjuk person. I detta kapitel finns inledande bestämmelser om förmåner vid sjukdom och arbetsskada. Vidare finns bestämmelser om –sjukpenning m.m. i 24–28 a kap., –rehabilitering och rehabiliteringsersättning i 29–31 a kap., –preventionsersättning i 31 b– c kap., –sjukersättning och aktivitetsersättning i 32–37 kap., 4Senaste lydelse 2011:1513. –förmåner vid arbetsskada m.m. i 38–44 kap., och –särskilda förmåner vid smitta, sjukdom eller skada i 45–47 kap. En försäkrads sjukpenninggrundande inkomst ligger också till grund för beräkning av följande förmåner enligt denna balk: –föräldrapenning på sjukpenningnivå, –tillfällig föräldrapenning, –rehabiliteringspenning enligt 31 kap., –preventionspenning enligt 31 b kap., –smittbärarpenning, och SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade inte förvärvsarbetar av någon anledning som ger rätt till ersättning i form av 2.ersättning för arbetsresor i stället för sjukpenning, 3. rehabiliteringsersättning, 4. rehabiliteringsersättning, 4. ersättning från arbetsskade- 5. ersättning från arbetsskade- försäkringen enligt 38–42 kap. försäkringen enligt 38–42 kap. som motsvarar ersättning enligt som motsvarar ersättning enligt 1–3 eller någon annan jämförbar 1–3 eller någon annan jämförbar Om det inte finns skäl som talar emot det gäller SGI-skydd också under tid då den försäkrade har ansökt om sådan ersättning som an- ges i första stycket 1 och väntar på ett slutligt beslut av Försäkrings- kassan i ärendet. Första och andra styckena gäller endast för tid . 5Senaste lydelse 2011:1513. 6Senaste lydelse 2017:1305. För en försäkrad som får så- För en försäkrad som får så- dan behandling eller rehabiliter- dan preventionsåtgärd eller reha- ing som avses i 27 kap. 6 § eller bilitering som avses i 29 kap. 2 § 29 kap. 2 § och då får livränta och då får livränta från arbets- skadeförsäkringen enligt 41 kap. ligt 41 kap. eller motsvarande er- eller motsvarande ersättning enligt sättning enligt annan författning, annan författning, gäller vid sjuk- gäller vid sjukdom det som anges dom det som anges i andra stycket. i andra stycket. som livräntan betalas ut ska sjukpenningen be- räknas på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . I detta kapitel finns bestämmelser om –rätten till sjukpenning i 2–8 §§, –samordning med sjuklön i 9 §, –sjukpenning för anställda och vissa andra vid kortare sjukdoms- fall, m.m. i 10–16 §§, –sjukanmälan i 17 och 18 §§, –ersättningsnivåer i 19 §, –förmånstiden och karens i 20–38 §§, –allmänt högriskskydd i 39 och 39 a §§, –särskilt högriskskydd i 40–44 §§, –förmånsnivåer och arbetsförmåga i 45 §, – bedömning av arbetsförmå- – bedömning av arbetsförmå- gans nedsättning (rehabiliterings- gans nedsättning (rehabiliterings- kedjan) i 46–55 b §§, och kedjan) i 46–55 c §§, och –arbetsgivarinträde m.m. i 56–61 §§. Det som föreskrivs i 10 § gäl- Det som föreskrivs i 10 § gäl- ler även för tid efter de första 14 ler även för tid efter de första 14 dagarna av sjukperioden för en dagarna av sjukperioden för en försäkrad som får sådan behand- försäkrad som får sådan behand- 7Senaste lydelse 2018:647. ling som avses i 6 § eller 31 kap. 3 § och som får livränta vid arbetsskada eller annan skada som avses i 41–44 kap. ling som avses i 31 kap. 3 § eller 31 b kap. 3 § och som får livränta vid arbets- skada eller annan skada som av- ses i 41–44 kap. Som sjukperiod anses tid då en försäkrad 1.i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 2 §, 2.har rätt till sjukpenning en- ligt 6 §, 3. har rätt till rehabiliterings- 2. har rätt till rehabiliterings- ersättning enligt 31 kap. 2 och ersättning enligt 31 kap. 2 och 3 §§, eller 3 §§, eller 4. får sjukpenning eller sjuk- 3. får sjukpenning eller sjuk- penning i särskilda fall enligt penning i särskilda fall enligt 112 kap. 2 a §. 112 kap. 2 a §. Om rätt till sjukpenning för den försäkrade uppkommer i omedelbar anslutning till en period med lön enligt 34 § sjömanslagen (1973:282), en sjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön eller en period när en arbetsgivare för sjömän som avses i sjömans- lagen har betalat ut lön vid sjukdom med stöd av sådant kollektiv- avtal som avses i 56 §, ska sjukperioden enligt denna lag anses om- fatta också sådana perioder. Till en försäkrad som har rätt För en försäkrad som betalar till sjukpenning under medicinsk egenavgift och som gjort anmälan behandling eller medicinsk rehabi- om karenstid på enligt 29 § litering enligt 6 § lämnas sjukpen- lämnas sjukpenning på normal- ning på normalnivån eller fortsätt- nivån eller fortsättningsnivån för ningsnivån utan beaktande av sådan karens som avses i 27 och utan beaktande av sådan karens 27 a §§. som avses i 27 och 27 a §§. Detsamma gäller för den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid på 8Senaste lydelse 2017:1305. 9Senaste lydelse 2018:647. enligt 29 §, för i en sjukperiod Bedömning av arbetsförmågan under tid med rehabiliteringspenning Under tid för vilken den för- säkrade får rehabiliteringspenning för deltagande i arbetslivsinriktad rehabilitering ska bedömningen av arbetsförmågan enligt 46– 49 §§ göras enligt den bestäm- melse som var tillämplig då rehabiliteringen på- börjades. Till den del den försäkrade är Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpenning arbetslös lämnas hel sjukpenning Detta gäller dock inte sjukpenning som avses i 27 kap. 6 §. I denna underavdelning finns bestämmelser om – rehabilitering i 30 kap., 31 kap., och 10Senaste lydelse 2015:453. 11Senaste lydelse 2011:1513. – rehabiliteringspenning i sär- – rehabiliteringspenning i sär- skilda fall i 31 a kap. skilda fall i 31 a kap., 31 b kap., och – preventionspenning i särskilda fall i 31 c kap. Rehabilitering enligt bestämmelserna i denna underavdelning ska syfta till att en försäkrad som har drabbats av sjukdom ska få tillbaka sin arbetsförmåga och få förutsättningar att försörja sig själv genom förvärvsarbete (arbetslivsinriktad rehabilitering). Preventionsåtgärder enligt be- stämmelserna i denna underavdel- ning ska syfta till att förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstid, och förebygga nedsättning av arbets- förmåga. som den arbetslivsinriktade rehabiliteringen pågår kan rehabiliteringsersättning lämnas enligt bestämmelserna i 31 och 31 a kap. som preven- tionsåtgärder pågår kan preven- tionsersättning lämnas enligt be- stämmelserna i 31 b och 31 c kap. råd med den försäkrade se till att råd med den försäkrade se till att – den försäkrades behov av re- den försäkrades behov av rehabi- habilitering klarläggs, och litering , och senast dag 60 – de åtgärder vidtas som be- i sjukperioden, klarläggs.