sou · H9B380 · 2021-10-08 00:00:00 — – En rapport om företags användning av företagshälsovård och andra expertresurser inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering, 2017. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Rapport 2014:3 Låt den rätte komma in – Hur har tillgängligheten påverkats av apoteksomregleringen, vårdvalet samt vårdgarantin och Kömiljarden?. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Rapport 2015:5 Varierande väntan på vård – Analys och uppföljning av den nationella vårdgarantin. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Rapport 2017:6 Löftesfri garanti? En uppföljning av den nationella vårdgarantin. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Rapport 2020:3 Privata sjukvårdsförsäkringar – Ett kunskapsunderlag om möjliga konsekvenser för patienter och medborgare. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Rapport 2020:7 Styra mot horisonten Om vård efter behov som grund för horisontella prioriteringar. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Rapport 2021:4 Vården ur befolkningens perspektiv 2020 – En jämförelse mellan och tio andra länder. D., Policymaking without Policy Choice: The of in . , 29[3], s. 274–275, 2009. ., Vem har privat sjukvårdsförsäkring i ? analys, Svensk Försäkrings rapportserie Vår framtida välfärd, särtryck av del 5, 2017. S. och , J. N., Can health promotion in the workplace save public money? Evidence from a quasi-experiment in , Health Economics Papers, 2012. Prioriteringscentrum vid , Rapport 2019:1 i Prioriteringscentrums rapportserie 2:a upplagan, Beslutsstöd för prioriteringar på individnivå – exempel från hjälpmedels- verksamhet. Prioriteringscentrum vid , Rapport 2015:3, Vilken vägledning ger den etiska plattformen för prioriteringar i konkreta prioriteringssituationer?. Ratio, Primärvårdsfokus och vårdförsäkringar – Lärdomar från , , , , M. och , N. Rapport nr 2, Ratioakademiens sjukvårdsprojekt. Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner. Överenskommelse om sammanhållen, jämlik och säker vård 2021 – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner. Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården – Tilläggsöverenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner. Region , Revisionsrapport, Intern kontroll i hantering av bisysslor Region , PWC, 2019. Region , Årsredovisning 2018. , , Yttrande rörande medfinansiering av hörapparater, . , Rapport nr 13 – Bisysslor, PWC, 2019. Region , Regelverk för rapportering av vårdkontakter 2021, HSN 2020-1419, 2921. Region , Tillämpningsanvisningar för bisyssla, LS 2017-1339. Region , av vårdval, HSN 2017-1485. Region , Årsredovisning 2019, RS 2019-0242. Region , Bisyssla – regler inom , RegLS-LED16-1660-1. Region , Bisysslor – uppföljning, rapport 6–19. Region , Samlad uppföljning av tidigare genomförda granskningar, Revisionsrapport, , 2017. , Rapport 2014:22, Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? (RiR 2014:22) , Rapport 2017:3, , Staten och SKL –en slutrapport om statens styrning på vårdområdet, (RiR 2017:3). , Rapport 2019:33, Inspektionen för vård och omsorg –en tillsynsverksamhet med förhinder, (RiR 2019:33). Roemer MI., Bed supply and hospital utilization: a natural experiment. Hospitals 35, 36–42, 1961. ., Vad bör staten göra? : om välfärdsstatens moraliska och politiska logik, 1994. SCB, FASIT Användarhandledning, grundår 2019, HE0106. SKR, Hälso- och sjukvårdsbarometern 2020, 2021. (SKR 2021). SKR, Privata sjukvårdsförsäkringar i – omfattning och utveckling, 2012. (SKR 2012). SKR, Överenskommelse om samverkan mellan SKR och industrins företrädare avseende kvalitetsregister, 2020. (SKR 2020). SKR, Översyn av de Nationella Kvalitetsregistren – Guldgruvan i hälso- och sjukvården – förslag till gemensam satsning 2011–2015, 2010. (SKR 2010). Smer, Rapport 2014:1. Med- och egenfinansiering i vården – etiska aspekter. , God vård – om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården, , artikelnr 2006-101-2. , Nationella principer för prioritering av rutinsjukvård under covid-19-pandemin, dnr 13865/2020, version 2.0. , Nationella riktlinjer för vård vid astma och KOL –Stöd för styrning och ledning, , artikelnr 2020-12-7135. , Nationella riktlinjer – Metodbeskrivning. , Om lärande, prioriteringar och ekonomiska aspekter –Effekter av satsningen på standardiserade vårdförlopp i cancer- vården, slutrapport del 2, , artikelnr 2019-4-1. , – kan ge ledtrådar kring stroke och hjärtinfarkt, . (2019). , Standardiserade vårdförlopp i cancervården –En baslinjestudie, , artikelnr 2015-10-5. , Uppföljning och analys av överenskommelsen om ökad tillgänglighet 2020 – Regionernas inrapportering av primärvårdsdata till den nationella väntetidsdatabasen, delrapport , artikelnr 2020-12-7066. , Uppföljning av primärvård och omställningen till en mer nära vård Deluppdrag I – av registeruppgifter från primärvården, , artikelnr 2021-2-7223. , Vårdgaranti och kömiljard – uppföljning 2009–2011, , artikelnr 2012-5-16. , Vårdgaranti och kömiljard – uppföljning 2012, , artikelnr 2013-5-30. , Öppna jämförelser 2018. En god vård? Övergripande uppföljning utifrån sex frågor om hälso- och sjukvårdens resultat, , artikelnr 2019-1-20. , Individuella skillnader i hamstring och social distansering under coronapandemin i , SOM-undersök- ningen om coronaviruset, 2020. SOReg:s årsrapport , del 1 – operationsstatistik och tidiga komplikationer, publicerad . Sperre Saunes, I., Karanikolos, M. och Sagan, S., – , in Transition, Vol. 22, No. och European Observatory on . Statskontoret, Offentligt anställdas bisysslor – En studie av hanter- ingen av bisysslor i myndigheter, kommuner och regioner, 2019. Statskontoret, På väg mot en bättre tillsyn? En studie av den statliga tillsynens utveckling, 2020. Stephansen, C. (2012), Sundhedsforsikringers effekt på sygefravaeret og samfundsökonomien, Forsikring & Pension, Analysrapport 2012:7. , Professionell granskning och klinisk revision, slutrapport . Søgaard, R., , M. S., och , M. (2013). To what extent does employer-paid health insurance reduce the use of public hospitals? Health Policy, 113(1), s. 61–68. Timbro, Egenfinansiering i vården – decenniets valfrihetsfråga. Tuorila, H. Aikuisten vapaaehtoiset sairauskuluvakuutukset suomalaisilla terveysmarkkinoilla. Kilpailu- ja kuluttajavirasto / Konkurrens- och , 2019. Tynkkynen, L-K., , N., Kaarboe, O., , A., Lehto, J. och Vrangbaek, K. (2018). Development of voluntary private health insurance in Nordic countries – An exploratory study on country specific contextual factors. Health Policy, 122, s. 485–492. , Uppdrag att främja innovationsupp- handling genom stöd i form av upphandlings- och innovations- kompetens för beställare, rapport 2019:3. , H., Kempers, J. och Karttunen, A., Supplementary health insurance in Consumer preferences and behaviour. Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten, 2014. , U. och , C. Kåren och köerna – En ESO- rapport om den medicinska professionens roll i styrningen av svensk hälso- och sjukvård. ., och ., Preserving social equity in marketized primary care: strategies in , Health Economics, Volume 16, Issue 2, , s. 216–231. , Granskning av bisysslor i , KPMG 2017, dnr REV 2016-00167. Arbetsvärlden, kritiskt mot privata sjukvård- sförsäkringar: ”Som att tro på tomten”, . , Fler betalar sig förbi vårdkön, . Dagsavisen, Høie bekymret for den norske helsemodellen, , . Privata sjukvårdsförsäkringar underminerar offentlig vård, av , ordförande i , och , ordförande , . , Hälso- och sjukvårdsdirektören bekräftar: Försäkringspatienter tränger ut vanliga, . , Ingen talar om att är en välfärdsstat, av D. Barr och J. , . , Välbärgades gömda välfärd raserar den offentliga vården, av J. , . , Ökningen bruten för privat vård. Kortare köer i det offentliga ...förklaringen, . Supreme Court rules against private healthcare in landmark case, . , Privata sjukvårdsförsäkringar söndrar sjukvården inifrån, . , och , Kostnadseffektivitetens roll vid prioriteringar Värderingarna ska normera praxis, 2018;115:E6DU. , , , och , Etiskt problematiskt att begränsa rollen för kostnadseffektivitet Begränsad roll kan leda till godtycke och strida mot andra principer för prioriteringar i vården, 2018;115:E4EH. , : Vad är det egentligen som händer inom regionen?, . Siste : Voldsom økning i antall private helseforsikringer, , . Piteå-Tidningen, Få bisysslor anmäls – trots kritiken, . Sökning i Retrievers mediearkiv på artiklar som om- nämner privat sjukvårdsförsäkring i tryckt press, webb och TV/Radio. Sökningen avser perioden till . , Unionen: Det finns en önskan om snabbare vård, . , Regiondirektören om extraknäck: ”Fel signaler”, . AD 1999 nr 27. AD 2020 nr 9. dom i mål C-23/20 . Supreme Court of , Chaoulli v. (Attorney General), 2005 SCC 35, [2005] 1 SCR 791. –[online, ]: /international-health-policy- center/countries/(Commonwealth fund, ). The Canadian healthcare system [online, ]: countries/(Commonwealth fund, ). The Danish healthcare system [online, ]: countries// (Commonwealth fund, ). Datainspektionens yttrande över slut- betänkande Kvalitet i välfärden (SOU 2017:38), dnr 1243-2017. Ekonomifakta, antal företag i [online, ]: /Fakta/Foretagande/Naringslivet/Antal- foretag-i-Sverige. och rådets förordning (EG) nr 2195/2002 av om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV). och rådets direktiv /24/EU av den om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG. och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskydds- förordning). och rådets direktiv /46/EG av den om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, förkortat dataskyddsdirektivet. Population on 1 January by age and sex [online, ]: demo_pjan/default/table?lang=en. Finans Behandlingsforsikring [online, ]: /statistikk/skadeforsikring/helseforsikring/ behandlingsforsikring. Finans Hovedoversikt helseforsikringer [online, ]: /statistikk/skadeforsikring/helseforsikring/ hovedoversikt. Finanssiala, (2020) Tilasto sairauskuluvakuutus [online, ]: /wp-content/uploads/ 2020/10/FA-tilasto-sairauskuluvakuutus-2009-062020-1.pdf. Finanssiala, (2021) Sairauskuluvakuutustilastot [online, ]: . Lov om forsikringsvirksomhed § 5 [online, ]: /Tilsyn/Tilsynsreaktioner/ Afgoerelser/Afgoerelser-1999/Lov-om-forsikringsvirksomhed-5. , (2019) Opas aikuisten sairauskuluvakuutuksista [online, ]: /julkaisut/julkaisu/opas-aikuisten- sairauskuluvakuutuksista.html. Forsikring & Pension. din Gruppe [online, ]: . Forsikring & Pension. Sundhedsforsikringer [online, ]: . Företagarna, [online, ]: /om- foretagarna. ’s [online, ]: /en/health-canada/services/health-care- system/reports-publications/health-care-system/canada.html. If, Information vedr. Vilkårstekster [online, ]: /globalassets/no/bedrift/dokumenter/samarbeidsavta ler/helseforsikring-vilkaar.pdf. Kajantie, M., Yksityisiä sairauskuluvakuutuksia hankitaan yhä enemmän - selvä enemmistö jää tappiolle. Tieto & Trendit, Tilastokeskus/Statistikcentralen, 2019. [online, ]: /tietotrendit/artikkelit/2019/yksityisia- sairauskuluvakuutuksia-hankitaan-yha-enemman-selva- enemmisto-jaa-tappiolle. IVO:s skrivelse , dnr. 1.5-17082/2016. Kommissionens förordning (EG) nr 213/2008 av om ändring av och rådets förordning (EG) nr 2195/2002 om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV) samt av och rådets direktiv /17/EG respektive 2004/18/EG om förfaranden vid offentlig upphandling, när det gäller revidering av CPV. remissvar på Ds 2016:29, S2016/05391/FS, dnr 503/2016. yttrande över Kommuner som utförare av tjänster åt Arbetsförmedlingen – en analys av de rättsliga förutsättningarna (SOU 2020:41), , dnr409/2020. Konsumenternas försäkringsbyrås information om sjukvårds- försäkring, [online, ]: / forsakringar/personforsakringar/sjukvardsforsakringar. [online, ]: . remissvar på Ds 2016:29, dnr LD16/02947. remissvar på Ds 2016:29, dnr LK/162148. LO:s remissvar på Ds 2016:29. LO:s kongressprotokoll 2016 del 2, motion 18.26, styrelsens utlåtande över motionen samt beslut för område 18.5 Offentligfinansierad verksamhet. PRO:s remissvar på Ds 2016:29. [online, ]: . remissvar på Ds 2016:29, dnr 1602915. Region , Vårdstyrelsen. Sammanträde , § 123/20, dnr VS2020-00109 Initiativ för en tryggare och jämlikare sjukvård. Region , Regionfullmäktige. Sammanträde , §19/20. Region , Regionfullmäktige. Sammanträde , § 111/20 och 112/20. Region läns remissvar på Ds 2016:29, dnr 16RS4510. Nyt om beskatning og indberetning af sundhedsforsikring, (2012) [online, ]: . /Verohallinto, (2017) Beskattning av en sjuk- vårdsförsäkring som arbetsgivaren har tecknat [online, ]: /sv/Detaljerade_skatteanvisningar/anvisningar/4837 /beskattning-av-en-sjukvardsforsakring-som-arbetsgivaren-har- tecknat. ställningstagande Förmån av hälso- och sjukvård, dnr 202 340340-18/111. ställningstagande, Beräkning av sjukvårds- försäkringsförmån, dnr 202 259391-19/111. SKR:s hemsida, [online, ]: . SKR:s remissvar på Ds 2016:29, dnr 16/04412. den 5–, beslutspunkt 17.7 – bifall av motion 7, privata sjukvårdsförsäkringar. Statistisk Sentralbyrå Fakta om befolkningen – Folketallet [online, ]: . Statskontorets remissvar på Ds 2016:29. landstings remissvar på Ds 2016:29, dnr LS 2016- 1015. , Behandlingsavtale – Forsikrings- vilkår – for individuell og kollektiv behandlingsavtale [online, ]: /filbibliotek/_/- attachment/inline/ 2ca10c62bc30-4603-a032-a726aba53799/ vilkar-helseforsikring-tegnet-etter-nov-2009.pdf. Svensk Försäkrings branschstatistik nr 1/2017 – 4e kvartalet 2016. Tryg, Behandlingsforsikring Dekningsvilkår [online, ]: /odpdf?vilkNr=05UUL41801&vilk=Behandlingsfor sikring-Dekningsvilkaar. Universitets remissvar på Ds 2016:29, dnr UFV 2016/1552. Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, . skrivelse till , UHM-2019-0284. Villkorsavtal-T mellan och Saco-S, i lydelse , med ändringar och tillägg . Visions förbundsmöte den 24–. Motion 53 Erbjud inte medlemmarna privata sjukvårdsförsäkringar. Vård- och omsorgsanalyas remissvar på Ds 2016:29. Vårdföretagarnas remissvar på Ds 2016:29. , Regionfullmäktiges beslut , § 111 (beslut med anledning av motionen Förslag om hårdare krav vid upphandlingar för att undvika personalbrist och en ojämlik vård, RS 2020-03968). WHO (2018). Global Health Expenditure Database (GHED) [online, ]: . Begränsning av privata sjukvårdsförsäkringars påverkan på offentligt finansierad hälso- och sjukvård En särskild utredare ska beskriva privata sjukvårdsförsäkringars på- verkan på offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Utredaren ska föreslå åtgärder som säkerställer att patienter med privat sjukvårds- försäkring inte får snabbare tillgång till vård eller bättre vård i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården framför patienter utan sådan försäkring och på så vis säkerställa att alla patienter får vård på lika villkor i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. I upp- draget ingår också att lämna ett författningsförslag som begränsar regionernas möjlighet att sluta avtal som innebär att personer med privat sjukvårdsförsäkring genom en sådan försäkring ges vård inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. –Beskriva de undanträngningseffekter eller risker för sådana effek- ter som privata sjukvårdsförsäkringar har lett till inom hälso- och sjukvården, –föreslå författningsförslag, eller andra åtgärder som utredaren finner motiverade, som i möjligaste mån säkerställer att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar inte får snabbare tillgång till vård eller bättre vård i den offentligt finansierade hälso- och sjukvår- den framför patienter utan sådana försäkringar, och –lämna ett författningsförslag som innebär begränsningar av hur hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrivs enligt avtal med regio- nen får finansieras. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att begränsa privata sjukvårdsförsäkringars påverkan på offentligt finansierad hälso- och sjukvård I hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, lagfästs huvud- principer för svensk hälso- och sjukvård. Prioriteringar i vården ska bygga på tre principer: –Människovärdesprincipen: Alla människor har lika värde och samma rätt oberoende av personliga egenskaper och funktioner i sam- hället. –Behovs- och solidaritetsprincipen: Resurserna bör fördelas efter behov. –Kostnadseffektivitetsprincipen: Vid val mellan olika verksamheter eller åtgärder bör en rimlig relation mellan kostnader och effekt, mätt i förbättrad hälsa och förhöjd livskvalitet, eftersträvas. Människovärdesprincipen och behovs- och solidaritetsprincipen kommer till uttryck i 3 kap. 1 § andra stycket HSL där det anges att vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet samt att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Kost- nadseffektivitetsprincipen kommer till uttryck i 4 kap. 1 § HSL en- ligt vilken offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet ska vara organiserad så att den främjar kostnadseffektivitet. Kostnads- effektivitetsprincipen är underordnad människovärdesprincipen och behovs- och solidaritetsprincipen, se propositionen Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60 s. 21). Strävan efter en kostnadseffektiv verksamhet får alltså inte innebära att sjukvår- den nekar vård till eller försämrar vårdens kvalitet för de mest behövande. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att beskriva riskerna med att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar ges företräde till hälso- och sjukvården framför patienter som får offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Myndigheten redovisade sitt uppdrag i rapporten sjukvårds- försäkringar (2020:3). I rapporten konstateras att personer med privat sjukvårdsförsäkring i genomsnitt får vård snabbare än perso- ner som söker vård genom den offentligt finansierade hälso- och vården, och det är inte sannolikt att det beror på att de i genomsnitt har större medicinska behov. Vidare konstateras att patienter med offentlig finansiering på gruppnivå i genomsnitt får vänta än privat finansierade patienter hos privata vårdgivare som tar emot båda typerna av patienter. Regeringen ser med oro på den rådande situationen. En förutsätt- ning för att ett välfärdssystem som det svenska ska fungera är att invånarna känner tillit och förtroende för systemet. Den snabba ut- veckling där allt fler svenskar tecknar en privat sjukvårdsförsäkring och därigenom kan få förtur till vård riskerar urholka tilliten för hälso- och sjukvården Det är av grundläggande betydelse att lagstift- ningen så långt det är möjligt säkerställer att huvudprinciperna för svensk hälso- och sjukvård inte åsidosätts. –Beskriva de undanträngningseffekter eller risker för sådana effek- ter som privata sjukvårdsförsäkringar har lett till inom hälso- och sjukvården, –föreslå författningsförslag, eller andra åtgärder som utredaren finner motiverade, som i möjligaste mån säkerställer att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar inte får snabbare tillgång till vård eller bättre vård i den offentligt finansierade hälso- och sjukvår- den framför patienter utan sådana försäkringar, –lämna ett författningsförslag som innebär begränsningar av hur hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrivs enligt avtal med regionen får finansieras, och –analysera hur förslagen förhåller sig till rätten till egendomsskydd och näringsfrihet. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kom- munala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hän- syn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av förslagen i betän- kandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska därför, utöver förslagets konsekvenser, de särskilda avvägningar som lett fram till förslaget särskilt redovisas. Konsekvenserna av utredarens förslag ska redovisas i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska särskilt redogöra för konsekvenserna för berörda aktörer och individer, uppdelat på kön, inklusive administrativa och ekonomiska konsekvenser. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete föra en dialog med och inhämta synpunk- ter från myndigheter, näringsliv och andra berörda i den utsträck- ning som utredaren behöver och bedömer är lämpligt. Uppdraget ska redovisas . 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. –ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. 53.En rättssäker vindkraftsprövning. 54.Ändrade regler i medborgarskaps- lagen. –schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. 56.Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall. 57.Om folkbokföring, samordnings- nummer och identitetsnummer. 58.Läge och kvalitet i hyressättningen.