sou · H9B338 · 2021-05-21 00:00:00 — Varken utredningens förslag till lagändringar eller bestämmelser i övrigt innebär att konkurrensförhållanden mellan företag påverkas Detta eftersom förslagen och bestämmelserna träffar samt- liga företag i samma situation på samma sätt. Utredningen bedömer inte heller att förslagen kommer ha någon påverkan på eftersom det inte finns någon EU-rättslig lag- stiftning på området. Utredningen har även beaktat de övriga samhällsfrågor som anges i 14 och 15 §§ i kommittéförordningen (1998:1474) men inte funnit att förslagen har någon betydelse i dessa avseenden. 11.7Finansiering av förslagets kostnader för det allmänna Av de förslag som utredningen lagt fram är det framför allt förslaget som rör stärkt och förlängd ordningsvaktsutbildning som innebär ökade kostnader för det allmänna. Utredningen har föreslagit att ordningsvaktsutbildningen ska för- längas från nuvarande till minst . Polismyndig- heten har angett att en utbildning som omfattar skulle kosta per deltagare. För att inte kostnaderna för utbildning ska bli för höga för den enskilde föreslår utredningen att deltagaravgiften delvis ska subventioneras av det allmänna och därmed begränsas till samt att utbildningen ska berättiga till studiestöd. Det är enligt utredningens uppfattning rimligt att det allmänna åtminstone delvis finansierar utbildningen av ordningsvakter. Det rör sig om ett uppdrag i grunden ankommer på det allmänna, men som har anförtrotts privata subjekt. Det allmänna har också ett an- svar för att ordningsvakter utför sina uppdrag på ett lämpligt sätt med tanke på att de getts befogenhet att använda våld, en befogenhet som i grunden anförtrotts i första hand rättsväsendets myndigheter. Den nuvarande ordningen med avgiftsfinansiering och krav på full kostnadstäckning innebär att det är svårt att förlänga utbildning- en utan risk för att antalet sökande skulle minska väsentligt. Detta skulle dessutom påverka möjligheten till att göra ett urval av sökan- dena för att på så sätt kunna säkerställa att det är de som är lämpliga för uppdraget som också är de som utbildar sig till ordningsvakter. Om varje deltagare betalar en avgift om vardera kvarstår som måste subventioneras av staten på annat sätt än via avgifter. Givet det uppskattade behovet om 800 nya ord- ningsvakter rör det sig om . I fråga om fortbildningen och de särskilda utbildningarna kvarstår efter sub- ventionering en kostnad för som uppskattas till . Om förslagen genomförs torde alltså det krävas tillskott till Polis- myndighetens anslag om för att täcka myndighetens kostnader för ordningsvakternas utbildning. 11.8En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser Enligt utredningens mening krävs ganska omfattande förberedelser innan utredningens författningsförslag kan träda i kraft. Dels inne- bär förslaget ett helt nytt tillståndsförfarande för den som vill an- vända sig av ordningsvakter. Dessutom föreslås ordningsvaktsutbild- ningen och sättet förordnandet av ordningsvakter ska ske förändras på ett grundläggande sätt. Sammantaget innebär detta att utredningens förslag till ny ord- ningsvaktslag med därtill hörande förordning samt de övriga författ- ningsändringar som betänkandet innehåller bör träda i kraft först (se vidare kapitel 12). Utredningen anser dessutom att bör ha infor- mationskampanjer riktade både till ordningsvakter och till användare av ordningsvakter för att informera om de nya bestämmelserna som rör ordningsvakter. 12Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser m.m. Förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . De förslag som utredningen lägger fram i detta betänkande innebär en modernisering av användandet av ordningsvakter och lagförslag- en har stor påverkan på både utbildning och användning av ordnings- vakter. Det finns ett stort samhälleligt tryck på att förenkla och effektivisera regelverket. Flertalet kommuner och regioner brottas med att förordnandeområdena inte möter de behov som finns av trygghetsskapande insatser. Förändringarna i ordningsvakts- lagen bör träda i kraft skyndsamt då behoven av förbättringar av för- ordnandeområden och befogenheter brådskar. Utredningen föreslår dock både ett helt nytt ansökningsförfarande för de som använder ordningsvakter och en förstärkt och förlängd utbildning för ord- ningsvakter. Utredningens förslag innebär även att den nuvarande lagen om ordningsvakter och förordningen om ordningsvakter upp- hävs och ersätts med en ny lag och en ny förordning. Även om vissa delar av innehållet i de nya författningarna i sak är detsamma som i de tidigare kommer de aktörer som berörs av ändringarna att behöva tid för att förbereda sig inför tillämpningen av de nya bestämmel- serna. I kraftträdandedatum bör mot denna bakgrund inte sättas allt- för nära i tiden. Utredningen föreslår därför att de nya bestämmelserna träder i kraft . Samma sak bör gälla övriga föreslagna författningsändringar. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser m.m. Förslag: Genom den nya lagen om ordningsvakter upphävs lagen (1980:578) om ordningsvakter. Ett beslut om återkallelse eller avstängning som har meddelats före ikraftträdandet ska gälla även därefter. Vid prövning efter över- klagande av sådana beslut ska den upphävda lagen fortfarande till- lämpas. Ett förordnande som ordningsvakt som har meddelats före ikraftträdandet ska gälla även därefter med de begränsningar som följer av det, enligt den upphävda lagen, utfärdade förordandet. Förordnandet upphör dock att gälla vid utgången av , om det inte har återkallats eller annars upphört att gälla. Genom den nya lagen om ordningsvakter upphävs lagen (1980:578) om ordningsvakter. Vad gäller övergångsbestämmelser till lagen om ordningsvakter föreslår utredningen att ett beslut om återkallelse eller avstängning som har meddelats före ikraftträdandet ska gälla även därefter. Vid prövning efter överklagande av sådana beslut ska den upphävda lagen fortfarande tillämpas. Ett förordnande som ordningsvakt som har meddelats före ikraft- trädandet ska fortsatt gälla även efter ikraftträdandet med de begräns- ningar – förutom geografiska begränsningar – som följer av det, en- ligt den upphävda lagen, utfärdade förordandet. Förordnandet ska dock upphöra att gälla vid utgången av , om det inte dessför- innan har återkallats eller annars upphört att gälla. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser m.m. Förslag: Äldre bestämmelser ska alltjämt tillämpas på godkänn- anden som meddelats före ikraftträdandet. Enligt utredningens mening bör anställda i bevakningsföretag som är godkända enligt tidigare bestämmelser även fortsättningsvis kon- trolleras enligt dessa även efter att lagändringarna trätt i kraft. Äldre bestämmelser ska således alltjämt tillämpas på godkännanden som meddelats före ikraftträdandet. 13.1Förslaget till lag om ordningsvakter Denna lag innehåller bestämmelser om under vilka förutsättningar och för vilka ändamål ordningsvakter får användas. I lagen finns också be- stämmelser om förordnande av ordningsvakter och om ordningsvakters ingripanden. I paragrafen anges lagens innehåll. Av paragrafen framgår att lagen innehåller bestämmelser dels om under vilka förutsättningar och för vilka ändamål ordningsvakter får användas, dels om förordnande av ordningsvakter och om ordningsvakters ingripanden. Ordningsvakter får användas för att medverka till att upprätthålla all- män ordning och säkerhet samt främja trygghet. Paragrafen anger för vilka ändamål ordningsvakter får användas. Så- ledes anges att ordningsvakter får användas för att medverka till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt främja trygghet. Med uttrycket medverka markeras att ordningsvakter är ett komplement till och inte en ersättning för . I Polismyndighe- tens arbete med att upprätthålla allmän ordning och säkerhet ingår att motverka och beivra straffsanktionerade handlingar men även att i viss mån söka säkerställa förutsättningar för en i möjligaste mån trygg och friktionsfri samlevnad medborgarna emellan (se , och , , Polislagen, [, Version 13, ] kommentaren till 1 § PolisL). Bestämmelsen innebär att ord- ningsvakter utifrån sina särskilda förutsättningar får användas för att bistå i dessa avseenden. Det är inte möjligt att när- mare precisera vilka uppgifter som ingår i detta. Det bör dock inte komma ifråga att använda ordningsvakter för sådana uppgifter som kräver polisiär kompetens och organisation. Den närmare avgränsningen sker genom den tillståndsprövning som föl- jer av 4 § och i övrigt genom de författningar som medger använd- ning av ordningsvakter. En naturlig avgränsning på ett mer konkret plan för vad en ordningsvakt får användas för följer också av att en ord- ningsvakts befogenheter är begränsade i förhållande till en polismans. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.1. Ordningsvakter får användas endast om det finns ett beslut om tillstånd att använda ordningsvakter eller om det följer av lag eller annan för- fattning. Paragrafen anger när ordningsvakter får användas. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.2. Av paragrafen följer att den som vill använda ordningsvakter an- tingen måste ha tillstånd för det eller stöd i lag eller annan författ- ning. Det innebär att den som vill använda ordningsvakter som regel måste ansöka om det hos . Vad som närmare krävs för att ett tillstånd ska meddelas behandlas i 4 §. I vissa fall har lagstiftaren redan gjort bedömningen att ordnings- vakter krävs för en särskild uppgift. Bestämmelser med sådant inne- håll finns i t.ex. lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol, lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och regioner, lagen (2018:1974) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden, lagen (2021:77) om säker- hetskontroll på frivårdskontor och i 5 kap. 15 § RB. I dessa fall krävs alltså inget tillstånd för att använda ordningsvakter för de i respek- tive lag särskilt angivna ändamålen. Om t.ex. en kommun som an- vänder en ordningsvakt för säkerhetskontroll vid ett offentligt sam- manträde vill använda samma ordningsvakt även för andra ordnings- hållande uppgifter i kommunens lokaler krävs däremot tillstånd för det. I 5 § finns bestämmelser om undantag i vissa fall från kravet på tillstånd för att använda ordningsvakter. Tillstånd att använda ordningsvakter Tillstånd att använda ordningsvakter får meddelas om det finns ett be- hov av sådan användning och det är ändamålsenligt för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt främja trygghet på den plats, inom det område eller i den verksamhet som ansökan avser. Vid bedömningen av om det är ändamålsenligt att använda ordnings- vakter ska det särskilt beaktas 1.vilken art och omfattning uppdraget ska ha, 2.var uppdraget ska utföras, och 3.vilka möjligheter till ledning och kontroll kom- mer att ha över ordningsvakternas arbete. I paragrafen regleras förutsättningarna för att tillstånd att använda ordningsvakter ska meddelas. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.3. Av första stycket framgår att tillstånd att använda ordningsvakter får meddelas om det finns ett behov av sådan användning och det är ändamålsenligt för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt främja trygghet på den plats, inom det område eller i den verksamhet som ansökan avser. Det innebär att den som vill använda ordnings- vakter måste ansöka om tillstånd till det hos (se 18 §). Det finns ingen formell begränsning ifråga om vem som kan ansöka om tillstånd. Det innebär att såväl en fysisk som en juridisk person kan göra det. Inte heller i fråga om var, dvs. på vilken plats, i vilket området eller i vilken verksamhet, ordningsvakter får användas finns det någon formell begränsning. Tillståndsprövningen ska grun- das på en helhetsbedömning av samtliga omständigheter. En förutsättning för att tillstånd ska ges är att det finns ett behov av att ordningsvakter medverkar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt främja trygghet på den plats, inom det området eller i den verksamhet som ansökan avser. Avgörande för bedöm- ningen i den delen är att det finns anledning att anta att den allmänna ordningen och säkerheten samt tryggheten kommer att stärkas för det fall ordningsvakter arbetar där. Det är den som ansöker om till- stånd som måste visa att det finns behov av användningen. Kravet får dock inte ställas alltför högt. Det ska t.ex. inte krävas att den sökande kan påvisa konkreta ordningsstörningar på den aktuella platsen för att ett tillstånd ska ges. Styrande ska i stället vara om det allmänt sett finns grund för påståendet att det finns ett behov av ordningsvakter på platsen, i området eller i den verksamhet som ansökan avser. Det kan t.ex. handla om att det har genomförts undersökningar som visar att en viss plats upplevs som otrygg. För vissa typer av platser och verksamheter finns det ofta ett tydligt behov av ordningshållning. Det handlar om verksamheter som typiskt sett är sådana där ordnings- problem uppstår och där det framstår som naturligt att ordningen och säkerheten kan upprätthållas av ordningsvakter. Exempel på det är allmänna sammankomster som konserter, vissa idrottsevenemang och lokaler med alkoholutskänkningstillstånd. Det kan också röra sig om vissa områden där otryggheten och risken för att utsättas för brott är stor, exempelvis vissa torg och stadsdelar. Det kan också röra sig om verksamheter där det typiskt sätt finns förväntningar på närvaro av uniformerad personal, t.ex. vid sjukhus, domstolar och i allmänna utrymmen vid vissa myndighetskontor. För att ett tillstånd ska ges krävs vidare att det är ändamålsenligt att ordningsvakter används. Enligt andra stycket ska det vid bedöm- ningen av ändamålsenligheten särskilt beaktas vilken art och omfatt- ning uppdraget ska ha, var uppdraget ska utföras och vilka möjligheter till ledning och kontroll kommer att ha över ord- ningsvakternas arbete. Även andra omständigheter kan vara av be- tydelse för bedömningen av om användningen av ordningsvakter ska anses vara ändamålsenlig. När det gäller arten och omfattningen av uppdraget kan sådana om- ständigheter som t.ex. vilken typ av uppdrag ansökan avser, på vilket sätt och för vilka uppgifter ordningsvakterna ska användas, vilken tidsperiod som avses samt antalet ordningsvakter, vara av betydelse för prövningen. Även platsen, området eller verksamheten som sådan ska beaktas vid bedömningen. Här kan det röra sig om mer eller mindre lämpliga områden. Det kan t.ex. handla om att an- ser att ordningssituationen inte skulle förbättras av att ordningsvak- ter verkar på en viss plats eller att det skulle vara tillräckligt med annan personal på platsen, t.ex. väktare. Det kan också vara så att Polismyn- digheten själva har verksamhet på det avsedda stället som skulle stö- ras av att ordningsvakter verkade där. Vad därefter gäller frågan om möjligheter att leda och kontrollera ordningsvak- ternas arbete är behovet och förutsättningarna även i det avseendet beroende av vilken typ av verksamhet det är fråga om, t.ex. om det är ett större eller ett mindre område eller om ansökan avser enstaka eller ett större antal ordningsvakter. Således ställer ett tillstånd som omfattar ett större område med ett stort antal ordningsvakter högre krav på hur ska leda och kontrollera verksamhe- ten. I sådana fall kan det t.ex. krävas att ordningsvakterna är organi- serade på ett visst sätt och att på ett mer aktivt sätt kan styra över hur ordningsvakterna ska arbeta. Om det däremot hand- lar om en eller ett par ordningsvakter som t.ex. arbetar på en pub eller vid ett myndighetskontor torde det krävas mindre i sådana avseenden. Tillstånd krävs inte för användning av ordningsvakter vid 1.allmänna sammankomster som avses i 2 kap. 1 § ordningslagen (1993:1617), 2.offentliga tillställningar som avses i 2 kap. 3 § ordningslagen, eller 3.lokaler eller utrymmen där alkoholdrycker eller alkoholdryckslik- nande preparat serveras till allmänheten med tillstånd enligt 8 kap. 2 § alkohollagen (2010:1622), om villkor om sådan användning redan föreskrivits med anledning av ett beslut som har meddelats enligt angivna lagar. Tillstånd krävs inte heller för användning av ordningsvakter i myndighetens egen verksamhet. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilka fall undantag gäller från kravet på tillstånd i 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.4. Av första stycket framgår att det i tre fall görs undantag från kravet på tillstånd i 3 §. Enligt punkterna 1 och 2 görs undantag för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar som avses i 2 kap. 1 och 2 §§ ordningslagen och enligt punkten 3 för lokaler eller utrymmen där alkoholdrycker eller alkoholdrycksliknande preparat serveras till allmänheten med tillstånd enligt 8 kap. 2 § alkohollagen. En förut- sättning för att undantag ska gälla är dock att villkor om användning av ordningsvakter redan föreskrivits med anledning av ett beslut som har meddelats för den aktuella verksamheten. Enligt 2 kap. 16 § andra stycket ordningslagen får fatta beslut om sådana villkor för anordnare av konserter och offentliga tillställningar, oav- sett om evenemanget kräver tillstånd eller om det bara behövs en an- mälan till . Det innebär t.ex. att, i de fall Polismyn- digheten efter en ansökan om tillstånd av en arrangör att anordna en konsert eller en offentlig tillställning beslutat om villkor för konser- ten eller tillställningen att ordningsvakter ska användas, arrangören inte därutöver behöver ansöka om tillstånd enligt 4 §. Detsamma gäller t.ex. en serveringstillståndsinnehavare som efter granskning hos kom- munen har beviljats serveringstillstånd med villkor om ordnings- vakter. I det fallet följer rätten att besluta om sådana villkor av all- männa förvaltningsrättsliga principer. Om däremot en serveringstill- ståndsinnehavare vars serveringstillstånd inte innefattar ett krav på användning av ordningsvakter bedömer att det finns ett sådant be- hov, måste tillståndsinnehavaren ansöka om och beviljas tillstånd enligt 4 § för att få använda ordningsvakter. Bestämmelsen i andra stycket innebär att undan- tas från kravet på tillstånd vid användning av ordningsvakter i myndig- hetens egen verksamhet. Bestämmelsen ger således en möjlighet att inom ramen för den egna verksamheten använda ordningsvakter för sedvanliga ordningshållande och trygghetsfräm- jande uppgifter. Ett exempel på det kan vara att använda ordnings- vakter för ordningshållning i lokaler där bedriver verksamhet, t.ex. för myndighetens passverksamhet. Ett beslut om tillstånd ska avse en viss plats, ett visst område eller en viss verksamhet. Beslutet får förenas med villkor. Om förutsättningarna för ett till- stånd ändras får nya villkor meddelas. Ett beslut om tillstånd ska meddelas . Enligt första stycket ska ett beslut om tillstånd att använda ordnings- vakter avse en viss plats, ett visst område eller en viss verksamhet. Det innebär att den plats, det område eller den verksamhet som till- ståndet avser tydligt ska anges i beslutet. På vilket sätt det ska anges och hur detaljerad beskrivningen bör vara får dock avgöras med hän- syn till de särskilda förutsättningar som gäller i varje enskilt fall. Det innebär att det i vissa fall kan vara tillräckligt med en kortare be- skrivning, t.ex. när det gäller ett tillstånd för en restaurang att ha ordningsvakter inne på och vid entrén till restaurangen. I andra fall kan det behövas en mer detaljerad beskrivning av vilka delar av en verksamhet som omfattas i kombination med att området anges. Ett sådant exempel kan vara när beslutet avser ett sjukhusområde. Enligt andra stycket första meningen får ett beslut om tillstånd att använda ordningsvakter förenas med villkor. Vilka närmare villkor som kan aktualiseras får avgöras och anpassas efter uppdragets eller verksamhetens karaktär och omfattning. Det innebär att villkor kan vara av olika slag och variera till innehållet. Det kan t.ex. handla om att ange högsta och lägsta antalet ordningsvakter som får användas på platsen eller i området, vilka tider ordningsvakter får tjänstgöra eller att ensamarbete inte är tillåtet. Villkoren kan även avse t.ex. vil- ken utrustning för våldsanvändning som får användas. De kan även avse frågor om samordning och informationsutbyte mellan tillstånds- havaren och , t.ex. att tillståndshavaren ska utse en kontaktperson för samordning med . Ett villkor kan också innehålla ett krav på underrättelse eller återrapportering från tillståndshavaren till . Av andra stycket andra meningen följer att om förutsättningarna för ett redan meddelat till- stånd förändras får nya villkor meddelas. Enligt tredje stycket ska ett beslut om tillstånd vara begränsat till . Övervägandena finns i avsnitt 4.6.5. Ett beslut om tillstånd får återkallas om förutsättningarna för tillståndet är uppfyllda, eller det annars finns särskilda skäl för åter- kallelse. Paragrafen anger under vilka förutsättningar ett tillstånd att använda ordningsvakter får återkallas. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.6. Av paragrafen framgår att ett tillstånd får återkallas i två fall. Så- ledes får i det första fallet återkallelse ske om förutsättningarna för tillståndet är uppfyllda. Som exempel på en sådan situa- tion kan nämnas att den verksamhet som föranlett tillståndet har upp- hört eller på ett mer väsentligt sätt ändrat karaktär. Att det har skett en förbättring avseende förekomsten av ordningsstörningar på den för tillståndet aktuella platsen är dock inte i sig något som bör leda till att ett tillstånd återkallas. I det andra fallet får återkallelse ske om det annars finns särskilda skäl för det. Ett exempel på särskilda skäl kan vara att villkor som ställts upp för ett tillstånd inte följts eller att det har framkommit upp- gifter om att ordningsvakter har använts på ett otillbörligt sätt. Det kan t.ex. handla om att ordningsvakter fått anvisningar om att diskri- minera vissa personer eller att de uppmanats att inte anmäla ordnings- störningar eller på annat sätt underlåta sin rapporteringsskyldighet till . Till ordningsvakt får endast den förordnas som 2.har genomgått föreskriven utbildning för ordningsvakt, och 3.med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Den som är anställd som polisman får inte förordnas till ordningsvakt. Ett förordnande ska meddelas . I paragrafens första stycke anges de krav som ska vara uppfyllda för att någon ska förordnas som ordningsvakt. Av första punkten följer att sökanden ska ha fyllt för att kunna förordnas som ordningsvakt. Däremot finns det inte någon övre ålders- gräns att beakta vid prövningen av en ansökan. Enligt andra punkten ska den sökande ha genomgått föreskriven utbildning för ordningsvakt. Närmare bestämmelser om utbildningen får enligt bemyndigandet i 17 § meddelas av regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer. I kapitel 6 beskrivs närmare om utbildningens omfattning och övergripande innehåll. Av tredje punkten följer att sökanden med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter ska vara lämplig för uppdraget som ord- ningsvakt. Det innebär att en prövning ska göras både avseende lag- lydnad och lämplighet. En ordningsvakt måste leva upp till högt ställda krav på laglydnad och lämplighet. Till grund för prövningen får inhämta uppgifter som behandlas med stöd av såväl lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister som lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Prövningen ska grundas på en helhetsbedömning av samtliga omständigheter. Vid prövningen av sökandens lämplighet ska en bedömning göras i det enskilda fallet. Det ska beaktas dels vilken typ av brottslighet den sökande eventuellt har gjort sig skyldig till, dels hur som har förflutit sedan brottet begicks och sedan lagföringen. Även antalet brott och lagföringar måste beaktas.