sou · H9B342 · 2021-06-01 00:00:00 — 2019/20:14) till . Den innehåller i huvud- sak följande förslag: •Finansinspektionen ska kunna ingripa mot utländska kreditinstitut som hör hemma inom EES och som driver verksamhet från filial i vid överträdelser av penningtvättslagen. •Kravet på att utreda om en kund har en verklig huvudman ska inte gälla, om kunden är ett dotterföretag till ett aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad inom EES eller på en motsvarande marknad utanför EES. Sådana dotterföre- tag ska inte heller anmäla sin egen verkliga huvudman för regi- strering till . •Kravet på att utse en alternativ verklig huvudman ska inte gälla, om kunden är en stat, en region, en kommun eller motsvarande och den risk som kan förknippas med kunden bedöms som låg. •Det ska i lag förtydligas att förenklade åtgärder för kundkänne- dom för konton med medel som tillhör någon annan bara ska vid- tas i förhållande till kundens verkliga huvudman. Lagändringarna föreslås träda i kraft . har dessutom remitterat promemorian Vissa förtydliganden i regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism, som har tagits fram inom . I den föreslås i huvudsak •att definitionen av viktig offentlig funktion i penningtvättslagen ska utökas och, utöver parlamentsledamöter, omfatta ledamöter av liknande lagstiftande organ i en stat samt direktörer, biträdande direktörer, styrelseledamöter och innehavare av liknande poster i en internationell organisation, •att det i penningtvättslagen ska förtydligas att vissa åtgärder för kundkännedom ska vidtas när en livförsäkring eller annan inve- steringsrelaterad försäkring helt eller delvis överlåts till tredje part, •att det i penningtvättsförordningen ska förtydligas att Finanspolisen ska göra analyser av penningtvätt och finansiering av terrorism och sprida dessa till tillsynsmyndigheterna samt att tillsynsmyn- digheterna ska ge återkoppling som rör analyserna, •att det i penningtvättsförordningen ska förtydligas att Finans- polisen ska samarbeta och utbyta information med andra finans- underrättelseenheter, och •att det i penningtvättsförordningen ska förtydligas att samord- ningsfunktionen för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism inom ska sammanställa, offentlig- göra och ge in viss statistik till Europeiska kommissionen på grundval av de uppgifter som lämnas av de myndigheter som del- tar i samordningsfunktionen. I syfte att skapa och sprida kunskap och medvetenhet om penning- tvätt och finansiering av terrorism bland verksamhetsutövarna, före- slås dessutom i promemorian att det i penningtvättslagen ska för- tydligas att Finanspolisen så långt det är möjligt ska ge återkoppling till en verksamhetsutövare som har rapporterat om misstänkt penning- tvätt och finansiering av terrorism. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . antogs och rådets direktiv (EU) 2019/1153 om fastställande av bestämmelser för att underlätta använd- ning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut /642/RIF. Bestämmelserna i direktivet syftar bl.a. till att underlätta brottsbekämpande myndigheters åtkomst till viss typ av information för att förbygga och bekämpa penningtvätt, associerade förbrott och finansiering av terrorism samt till att underlätta samar- betet mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter. Frågan om hur direktivet bör genomföras i svensk rätt bereds inom . Uppdraget att utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism är ett prio- riterat arbete för regeringen. Det är ett arbete som sker på flera nivåer –globalt, inom Europeiska unionen (EU) och nationellt. I finns flera myndigheter, både tillsynsmyndigheter och brottsbekäm- pande myndigheter, som berörs av frågan. Regeringen anser – inte minst mot bakgrund av att den senaste tidens händelseutveckling på området där flera fall av både konstaterad och misstänkt penning- tvätt i svenska och utländska banker har uppmärksammats – att det nu finns skäl att överväga vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen anser därför att följande frågeställningar bör utredas. Frågeställningarna är självständiga i förhållande till varandra. Utre- daren ska därför behandla dem var för sig. förutsättningar att utöva tillsyn inom området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism finansieras dels med avgifter för tillstånd m.m. som regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos , dels med avgifter för Finans- inspektionens anslagsfinansierade verksamhet enligt förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. I budgetpropositionen anvisas 623 miljoner kro- nor för . I budgetpropositionen tillfördes ökade resurser till för att stärka tillsynen på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. har regel- verket på området förstärkts ytterligare och det gränsöverskridande samarbetet på området har fördjupats. har tagit initiativ till att stärka sitt internationella tillsynssamarbete mot penningtvätt och omfördelat egna resurser för att öka tillsyns- kapaciteten. Vidare har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att ska anvisas ökade resurser motsvarande 10 mil- joner kronor för att förstärka myndighetens arbete med tillsyn på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Frågorna om kapacitet och samarbete knyter nära an till t.ex. vilka befogenheter som bör ha för att utöva tillsyn och ingripa vid överträdelser av penningtvättslagen. Det är vidare möj- ligt att myndighetens förutsättningar att utöva sitt uppdrag skulle kunna förbättras genom organisatoriska, finansiella eller andra effek- tivitetshöjande åtgärder. •analysera förutsättningarna för att utöva till- syn på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, vilket ska innefatta en analys av inspektionens kompe- tensförsörjning samt hur ändamålsenliga dagens avgifter och in- gripandesystem är, •analysera och dra slutsatser av hur motsvarande tillsyns- och in- gripande-system är utformat i andra länder, och •lämna de förslag till författningsändringar som krävs för att upp- nå ett ändamålsenligt tillsyns- och ingripandesystem för Finans- inspektionen på området för åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism. samt Finanspolisens och andra brottsbekämpande myndigheters förutsättningar att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism Inom området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism finns ett antal myndigheter involverade med olika roller och funktioner, dels tillsynsmyndigheterna (Fastighetsmäklarinspek- tionen, , , samt länsstyrelserna i , och län), dels brottsbekämpande myndigheter som har uppgifter kopplade till det straffrättsliga regelverket på området (, Eko- brottsmyndigheten, Säkerhetspolisen och ). Till det kommer att Finanspolisen, som är nationell finansunder- rättelseenhet och del av den nationella underrättelseverksamheten inom , har i uppdrag att förebygga, upptäcka och effektivt bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Dessutom finns ett stort antal olika verksamhetsutövare, fram- för allt banker och andra kreditinstitut, som alla har skyldigheter enligt det befintliga regelverket på området för åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism. När kreditinstitut utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism kan detta allvarligt skada allmänhetens förtroende för hela det finansiella systemet. Regeringen anser därför att det finns anled- ning att utreda vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att under- lätta för Finanspolisen, övriga brottsbekämpande myndigheter och kreditinstituten att förebygga och förhindra penningtvätt och finan- siering av terrorism och för att förbättra systemets funktionssätt. I det ligger inte bara att kreditinstituten måste ha ändamålsenliga befogenheter utan också att samarbetet på området är konstruktivt och effektivt. Det handlar om samarbetet mellan •kreditinstitut och deras uppdragstagare (6 kap. 7 § lagen om bank- och finansieringsrörelse), •Finanspolisen å ena sidan och kreditinstituten och deras uppdrags- tagare å andra sidan, och •myndigheter och kreditinstitut i övrigt. Med ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte ökar förmågan att upptäcka och förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. Detta gäller inte minst i den finansiella sektorn, där det i andra länder som t.ex. och finns nya modeller för informationsdelning mellan kreditinstitut och myndigheter. Ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte väcker frågor om behovet av en utökad möjlighet att behandla personuppgifter för åt- gärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och behovet av ytterligare reglering på personuppgiftsområdet. •analysera och överväga om det bör införas utökade möjligheter för kreditinstitut att utbyta information vid misstanke om pen- ningtvätt eller finansiering av terrorism utan att det finns ett trans- aktionssamband, •analysera och överväga de mer specifika metoder som används i andra länder (bl.a. och ) för infor- mationsdelning mellan kreditinstitut och myndigheter på om- rådet för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, •analysera om systemet med rapporterings- och uppgiftsskyldig- het i förhållande till Finanspolisen har getts en ändamålsenlig ut- formning, med beaktande av att ett kreditinstitut kan uppdra åt någon annan att utföra vissa tjänster (6 kap. 7 § lagen om bank- och finansieringsrörelse), •analysera och överväga en utökad möjlighet för kreditinstitut att behandla personuppgifter för åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism, inbegripet frågan om behovet av ytterligare reglering på personuppgiftsområdet, och •lämna de förslag till författningsändringar som krävs. Vid utförandet av uppdraget ska utredaren ta sin utgångspunkt i gäl- lande rätt och särskilt med beaktande av göra en analys av konsekvenserna för den personliga integriteten. Utredaren behöver redovisa noggranna avvägningar om motstående intressen vid förändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen. Befintlig tillsynsstruktur och samarbete (som utövar tillsyn över advokater och advokatbolag) utövar sju myndigheter tillsyn över att verksam- hetsutövare fullgör sina skyldigheter enligt penningtvättslagen: •Fastighetsmäklarinspektionen (fastighetsmäklare), •Finansinspektionen (företag som driver finansiell verksamhet), •Spelinspektionen (företag som driver spelverksamhet), •Revisorsinspektionen (revisorer och registrerade revisionsbolag), och •länsstyrelserna i , och län (övriga verksamhetsutövare). Fyra av myndigheterna (Fastighetsmäklarinspektionen, Finansinspek- tionen, Spelinspektionen och ) utövar tillsyn över de verksamhetsutövare som omfattas av den ordinarie tillsynsverk- samheten medan tre av myndigheterna – de tre länsstyrelserna – ut- övar tillsyn över de verksamhetsutövare som inte omfattas av någon särskild rörelselag. Regeringen anser mot den bakgrunden att det finns anledning att analysera om den befintliga tillsynsstrukturen är ändamålsenlig. Ut- redaren ska därför •göra en genomgripande analys av den befintliga tillsynsstrukturen, inbegripet förutsättningarna för ett effektivt samarbete mellan till- synsmyndigheterna, t.ex. inom ramen för samordningsfunktionen inom , •utifrån den gjorda analysen och med utgångspunkt i den befint- liga tillsynsstrukturen lämna de författningsförslag som krävs för att förbättra penningtvättslagens funktionssätt och som beaktar kraven på rättssäkerhet, dataskydd och integritet, och •göra en analys av för- och nackdelarna med den befintliga tillsyns- strukturen där ansvaret för tillsyn över verksamhetsutövarna är för- delat på flera myndigheter jämfört med att ansvaret för all tillsyn på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av ter- rorism läggs på färre myndigheter än . Utredningen ska kunna ligga till grund för ett ställningstagande i frågan om hur den framtida tillsynen på området bör struktureras. Det ligger emellertid inte i utredarens uppdrag att lämna förslag om en ny tillsynsstruktur. Utredaren ska följa utvecklingen inom EU och kommer att behöva göra en rad kvalificerade antaganden om den framtida utvecklingen på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terro- rism. Det innebär att utredaren bör ta sin utgångspunkt i ett antal tänkbara händelseförlopp där konsekvenserna av att behålla befintlig tillsynsstruktur ställs mot konsekvenserna av förändringar av struk- turen. Utredaren ska bedöma om de förslag och författningsändringar som föreslås är förenliga med vad som följer av medlemskap i . Därutöver ska utredaren, i förekommande fall, presentera en analys av de samhällsekonomiska konsekvenserna och fördelnings- konsekvenserna av sina förslag. I det ingår att bedöma förslagens effekter för myndigheterna, t.ex. avseende administrativ börda. Ut- redaren ska utifrån de regler som föreslås lämna en redovisning av de konsekvenser och kostnader som uppstår för enskilda, för företagen och för myndigheterna (inbegripet eventuella konsekvenser för anställda vid myndigheterna). Om förslagen innebär ökade kost- nader eller minskade intäkter för staten ska förslag till finansiering lämnas. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska vid förslag till utformning av ny lagstiftning sträva efter att kostnaderna och de administrativa bördorna för berörda begränsas och hålls så låga som möjligt. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete samråda med berörda myndigheter, orga- nisationer och företag som har relevans för utredningsuppdraget, t.ex. de myndigheter som ingår i samordningsfunktionen vid Polis- myndigheten och , Datainspektionen samt berörda branschorganisationer. Utredaren bör särskilt beakta pågå- ende förhandlingar på EU-nivå och eventuella internationella rap- porter och utvärderingar som har relevans för uppdraget, bl.a. EU:s utvärderingar av och EU-förhandlingarna om en möjlig fram- tida gemensam tillsynsmekanism på området för åtgärder mot penning- tvätt och finansiering av terrorism. Utredaren får ta upp närliggande frågor i samband med de frågeställningar som ska utredas. Utredaren ska också hålla sig informerad om och beakta annat pågående och relevant arbete som bedrivs inom . Uppdraget ska redovisas . Utredningen om stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Fi 2019:08) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansier- ing av terrorism (dir. 2019:80). Enligt direktiven skulle uppdraget slutredovisas senast den Uppdraget ska i stället redovisas . Tillsynsundersökningar 2016–2020 Tillsynsundersökningar avseende åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, 2016–2020 rörelse (LBF) 1.What organisation(s) is responsible for the AML/CFT-super- vision of non-financial actors? What other functions does this organisation(s) fulfil? 2.What organisation(s) is responsible for the AML/CFT-super- vision of actors in the financial sector? What other functions does this organisation(s) fulfil? Is supervision part of its mandate? (If applicable:) What unit within the FSA (or similar) is respon- sible for AML/CFT supervision? To what extent is the AML/CFT- supervision integrated into other supervision (in terms of inter- nal strategies, procedures and cooperation)? 4.How many staff work with AML/CFT supervision of the finan- cial sector? 5.What interventions are available against companies and individ- uals who do not comply with AML/CFT regulations? (If appli- cable:) What is the maximum administrative fee? 6.To what extent can the supervisor refrain from intervening against companies/individuals not in compliance with the regulations? 7.How many AML/CFT investigations have been undertaken in the financial sector during the last 5years? How many ended with interventions? 1.The Finnish AML/CFT supervisors are responsible for nationwide AML/CFT supervision as a part of their overall sectoral supervision. The Finnish Bar association is responsible for the supervision of advocates and their assistants. is super- vising gambling companies. for Southern has a nation-wide responsibility for the supervision of a number of actors, for instance others (than advocates) providing legal services, real estate brokers, auditors, accountants, tax advisors, gem traders, and some parts of the financial sector. The Finnish Patent and Regis- tration Office is responsible for the supervision of auditors. The real estate agents in are supervised by the Government of . Lottery Inspection supervises gambling companies in . 2.The FSA is responsible for the AML/CTF supervision of all finan- cial institutions including banks and insurance companies. Certain financial services are under the supervision of the for Southern – see above. The FSA is also responsible for other financial supervision, including pruden- tial supervision. 3.AML supervision is organised in a separate division of FSA’s depart- ment for Analysis and digitalisation. The supervision of banks, insurance companies and markets belong to other sections of the FSA. There is an overall FSA strategy where AML supervision is one part. Integration with FSA’s functions is widely spread e.g. to governance matters (such as F&P checks, QH, SREP process for the banks, inclusion of supervisory to AML colleges etc). Also, the sanctioning process is common for FSA as a whole. 4.The AML Division consists of 1 head of Division + 10 experts (Lawyers and risk experts). 5.The FSA can intervene with public warnings, and with two types of administrative fees. 6.First: it should be noted that sanctioning process and other types of correction measures are separate process: it is possible that corrective measures are requested, but there is no sanctioning in case the in- fringement is not deemed severe. The sanctioning process is run by Legal department of FSA and even if AML division makes recom- mendation of sanctioning, it does not have decision power. Decision in made ultimately by . Second: There is no set rules of how severity of the infringement is measured but there should be consideration to a) length of the breach, b) how largely it has affected the /public trust c) possibly economical gain to bank d) intent or negligence behind the breach etc. 7.During 2016 -2020 there has been around 6 AML inspections. 2 of these have ended with official sanctions: one with a public warning and the other with an administrative fee. 1.The FSA (Finanstilsynet) is responsible for AML/CFT supervision of real estate agents, auditors and accountants, Trust and Providers (TCSP), and Providers (VASPs). The Supervisory council for legal practice is responsible for the super- vision of lawyers and legal professionals. Norwegian gaming authority (NGA) is responsible for supervising the gaming sector, including AML/CFT. The abovementioned supervisory authorities are also supervisors for the same sectors. 2.Finanstilsynet is responsible for the supervising the financial sector. This includes AML/CFT supervision, as well as super- vision. 3.An AML/CFT section has recently () been formed, within the FSA, in the Banking and Insurance Department. The AML/CFT section is responsible for the AML/CFT supervision of banks, credit institutions, financing institutions, insurance providers and agents, payment institutions, agents of foreign PIs, e-money institutions, VASPs and TCSPs. The Section is also responsible for the coordina- tion of AML/CFT supervision carried out by the Capital Markets Department, where AML/CFT is mainly a part of broader inspec- tions for the securities sector, real estate, and auditors and accountants. 4.11 employees of the FSA work full time in the AML/CFT Section (although 3-4 full time equivalents work with licencing rather than inspections). 5.Administrative measures include orders of correction, coercive fines (if orders are not complied with), withdrawal of licence (or partly), orders to remove board members or management, and pro- hibition on holding leading positions. Administrative sanctions can be imposed up to of annual turnover at group level, or a maxi- mum of for DNFBPs. 6.Finanstilsynet can use administrative measures and sanctions at its own discretion, even though a number of actions require a probabi- lity that the person or entity has violated the law or regulation. Non- exhaustive criteria for determining whether or not to impose an administrative sanction are set out in law. Less serious cases of non- compliance will usually only lead to public criticism (all inspection reports are made public), while more substantial cases of non- compliance will lead to orders of correction, and the most serious to sanctions or withdrawal of licence. 7.Finanstilsynet does not formally conduct investigations as a separate activity, but some inspections are triggered by specific concerns or have a scope tailored to a specific incident/case. Finanstilsynet has had the authority to issue administrative sanc- tions since 15. October 2018, and has since sanctioned four banks, three after inspections, and one after an inspection following a specific incident. Three licences have been revoked solely based on AML breaches: a PI in 2017 after an inspection, a PI in 2020, after an inspection, and a financing institution (trading currency) after an inspection following a specific incident. 20 orders of cor- rections have been issued. The above mentioned cases are concluded cases, only, with several other on-going. 1.The Danish Business Authority has the supervisory duty with non- financial undertakings such as auditors and audit firms, realtors and real estate companies; tax advisors and external accountants; and art dealers. The Danish Bar association supervises lawyers. The Danish gambling authority is responsible for the supervision of the gaming sector. 2.The FSA (Finanstilsynet) is responsible for the AML/CFT super- vision of all financial companies. 3.AML/CFT supervision within the FSA is organised in a separate department under the division for Financial crime and Conduct supervision. The AML/CFT Division is fully integrated with the other super- visory Divisions in the DFSA. It is part of the overall budget and follows the same procedures and the strategy for the DFSA. It fur- thermore cooperates with the other division and coordinate inspec- tions and other supervisory tasks with these. 4.22 people (21 FTEs) work exclusively with AML. Furthermore, 4 FTEs work with AML in other divisions, e.g, the Statistical Division, the Legal Division and the Fintech Division. Hereto comes overheads. 5.The DFSA has the possibility to impose following interventions: •Stop for intake of new (or group(s) of ) for a period of time •Issuance of administrative monetary penalties (no limit) in- cluding to natural persons in the management •Referral to the . 6.The DFSA can issue direct and non written orders for infringements of negligible character. 7.The DFSA has in the period from 2016 to 2020 carried out 143 in- spections. The DFSA do not distinguish between inspections and investigations. 1.In the beginning of 2019, an AML/CFT supervisory body was established within the Directorate of Internal Revenue (the Icelan- dic Tax authority). This body is tasked with supervision of DNFBPs i.e., entities operating outside the financial sector. Initially, this supervisor was staffed with three full-time employees, but since early 2020 four full-time employees are working within the team. 2.The FSA and the merged in the beginning of 2020.