sou · H9B334 · 2021-05-04 00:00:00 — Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elev- erna. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt lik- värdighet mellan skolor och mellan förskolor. Myndighetens upp- drag är att genom inspektion och tillståndsprövning se till att skolhuvudmän, det vill säga kommunen eller den som driver en fristående skola, sköter sina verksamheter enligt lagar och förord- ningar. Myndigheten ska enligt sin instruktion samverka med , Specialpedagogiska skolmyndigheten och i syfte att nå de utbildnings- och funktions- hinderspolitiska målen inom skolområdet (förordning (2011:556) med instruktion för ). 4.9.7Statens skolverks roll och uppdrag () är förvaltningsmyndighet för verk- samheter inom skolväsendet. I uppdrag ingår att främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. även bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Dessutom ska Skol- verket följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde, analysera behov åtgärder och genomföra insatser som tillgodoser dessa behov. fick 2015 i uppdrag av regeringen att ta fram och genom- föra nationella skolutvecklingsprogram. finns nationella skol- utvecklingsprogram inom åtta områden och med hjälp av insatserna i programmen kan huvudmän, förskolor och skolor utveckla under- visningen och den pedagogiska verksamheten. Insatserna ska bidra till att skapa förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. är också statistikansvarig myndighet inom sitt verk- samhetsområde. Av instruktion framgår även att myn- digheten i sin verksamhet ska beakta vad som bedöms vara barnets bästa i enlighet med (förordning (2015:1047) med instruktion för ). Inom ramen för uppdrag ingår att stödja utveck- lingen av elevhälsan genom fördjupade analyser, kunskapsunderlag och vägledningar. Regeringen har också gett i uppdrag att fördela och följa utvecklingen av statsbidrag till personalförstärk- ningar inom elevhälsan och för specialpedagogiska insatser samt för fortbildning när det gäller sådana insatser. Bidraget ska användas till att anställa eller ge uppdrag till personal inom elevhälsan eller för specialpedagogiska insatser. Därutöver samverkar med andra myndigheter och organisationer för att bidra till bättre förutsättningar för barn och elever. har bland annat i uppdrag att tillsammans med stödja tidiga och samordnade insatser för barn med skolsvårigheter och annan social problematik. har också ett uppdrag att tillsammans med Specialpedagogiska skolmyndig- heten genomföra kompetensutvecklings- och implementeringsin- satser avseende en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen, , specialskolan och sameskolan. Slutligen är en av flera myndigheter som utsetts av regeringen att medverka i utvecklandet av en nationell strategi för psykisk hälsa och suicidprevention. och ansvarar för och håller samman arbetet. 4.9.8Ytterligare några myndigheter med särskilda uppdrag kring barn och unga uppdrag är att företräda barns och ungas rättigheter och intressen utifrån FN:s konvention om barnets rättig- heter, . Myndigheten bevakar hur barnkonven- tionen efterlevs i samhället och driver på genomförandet i kommu- ner, landsting/regioner och myndigheter. Myndigheten ska också uppmärksamma brister i tillämpningen av och föreslå förändringar i lagar och förordningar. lämnar myn- digheten en rapport till regeringen med analyser och rekommen- dationer till förbättringar för barn och unga (förordning (2007:1021) med instruktion för ). I uppdraget ingår att informera och bilda opinion i angelägna frå- gor som rör barns och ungas rättigheter och intressen. Vidare har myndigheten regelbunden dialog med barn och unga, särskilt i ut- satta situationer, för att få kunskap om deras villkor och vad de tycker i aktuella frågor. har rättsliga befogen- heter att begära information och att kalla in kommuner, regioner och myndigheter till överläggning men utövar ingen tillsyn. Barnom- budsmannen är skyldig att genast anmäla till socialnämnden om om- budsmannen i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds roll och uppdrag Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd är en kunskaps- myndighet med ansvar för familjerätt, föräldraskapsstöd och famil- jerådgivning (förordning (2017:292) med instruktion för Myndig- heten för familjerätt och föräldraskapsstöd). Myndigheten arbetar också för att internationella adoptioner till ska ske på ett lag- ligt och etiskt godtagbart sätt. I uppdraget ingår att samla och till- gängliggöra den senaste kunskapen för beslutsfattare och yrkes- verksamma som arbetar med föräldraskapsstöd, familjerådgivning och familjerätt.236 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors roll och uppdrag Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) är förvaltningsmyndighet för frågor som rör ungdomspolitiken och politiken för det civila samhället. Enligt förordningen (2018:1425) med instruktionen för Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor ska myndigheten bland annat verka för att målen inom ungdomspolitiken och politiken för det civila samhället uppnås. I arbetet ska myndigheten utifrån ungdomars olika förutsättningar och levnadsvillkor bidra till att ungdomar etablerar sig i arbets- och samhällslivet och verka för att ungdomar har meningsfulla och ut- vecklande fritidsaktiviteter. Myndigheten ska vidare verka för att ungdomsperspektivet integreras i statliga myndigheters verksamhet och stödja utvecklingen av kunskapsbaserad ungdomspolitik i kom- muner och landsting och följa upp och analysera ungdomars levnads- villkor, attityder och värderingar. MUCF är en av myndigheterna som utsetts av regeringen att medverka i utvecklandet av en nationell strategi för psykisk hälsa och suicidprevention. social utvärdering (SBU) har enligt sin instruktion i uppdrag att göra oberoende utvärderingar av metoder och insatser inom hälso- och sjukvård, tandvård, samt för metoder och insatser inom och området funktions- hinder (förordning (2007:1233) med instruktion för Statens bered- ning för medicinsk och social utvärdering). Utvärderingarna ska spridas så att dessa tillämpas i praktiken och leder till önskade för- ändringar inom hälso- och sjukvården och . Myn- digheten ska också systematiskt identifiera och aktivt informera om sådana metoder i hälso- och sjukvården och vars effek- ter det saknas tillräcklig kunskap om. Myndighetens arbete med att 236Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd: /om-mfof.html (Hämtad ). styra med kunskap ska planeras och utföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kunskap av- seende hälso- och sjukvård och socialtjänst är samordnad. 4.10Sveriges Kommuner och Regioner Kommuner och Regioner (SKR) är en medlems- och arbetsgivarorganisation där alla kommuner och regioner är medlemmar. SKR:s uppgift är att stödja och bidra till att utveckla kommuner och regioners verksamhet och fungera som ett nätverk för kunskapsutbyte och samordning. SKR ger service och profes- sionell rådgivning till tjänstepersoner och förtroendevalda i kom- muner och regioner inom alla de frågor som kommuner och regioner är verksamma inom och arbetar för att påverka beslutsfattare såväl nationellt som internationellt. utarbetade SKR en Stra- tegi för hälsa som syftar till att viktiga välfärdsverksamheter, såsom skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård ska styras och samordnas för att främja hälsa och förebygga ohälsa genom att huvudmännen arbetar mot gemensamma mål, oavsett verksamhet. För att genom- föra strategin krävs sedan beslut i enlighet med strategin i de poli- tiska ledningarna i respektive kommuner och regioner. Strategin innehåller en rad olika målindikatorer varav flera rör barn och unga, bland annat att färre små barn ska utsättas för tobaksrök i hemmet, färre 3-åriga barn ska ha karies och att fler elever ska känna sig trygga i skolan. Utöver SKR:s övergripande strategi finns en mängd andra grup- peringar som arbetar med frågor som rör barn och unga. Många av dom är dock knutna till socialtjänstutövande. Här återfinns bland annat initiativ om systematisk uppföljning barn och unga och barns brukarmedverkan. SKR har också särskilda initiativ kring barns och ungas psykiska hälsa. Arbetet utgår ifrån de återkommande överens- kommelserna inom området mellan regeringen och SKR som be- skrivs nedan. Överenskommelser mellan regeringen och SKR med riktade medel till barn och unga Överenskommelser mellan regeringen och SKR används inom områ- den där regeringen och SKR gemensamt identifierat ett utvecklings- behov, för att stimulera en utveckling i önskad riktning. Genom överenskommelser ges förutsättningar för att insatser kan ske sam- ordnat på lokal, regional och nationell nivå. Inom området psykisk hälsa har regeringen och dåvarande Kommuner och Landsting (SKL) ingått överenskom- melser om stöd till riktade insatser för att förbättra kommuners och regioners arbete för att minska psykisk ohälsa och främja god psykisk hälsa. överenskommelse innebar startskottet för arbetet utifrån den då nya nationella strategin inom området psykisk hälsa. uppföljning av 2016–överenskom- melser mellan staten och dåvarande SKL, visar att överenskom- melserna möjliggjort positiva förflyttningar i arbetet med olika frågor inom området psykisk hälsa på lokal och regional nivå. De positiva effekterna var bland annat ökad medvetenhet om proble- matiken kring psykisk hälsa och ohälsa, stärkta förutsättningar för bättre vård och omsorg och stärkt samverkan mellan kommuner och regioner. identifierades vissa hinder, dels avsaknaden av ett uppföljningssystem, dels svårigheter att avgränsa och följa upp det arbete som gjorts inom ramen för satsningen. har överenskommelsen inom området psykisk hälsa innehållit en särskild post om ökad tillgänglighet till barn- och ungdomspsykiatrin. Överenskommelsen för psykisk hälsa och suicidprevention omfattar totalt , där den stora merparten av medlen fördelas till kommuner och regioner. Insatserna som avses i överenskommelsen riktar sig till all offentligt finansierad vård och omsorg. av de fördelade medlen är öronmärkta för regionernas insatser till barn och unga, inklusive barn- och ungdomspsykiatrin. Medlen ska gå till insatser i vårdkedjan som syftar till att korta köerna i barn- och ungdoms- psykiatrin och att stärka första linjens vård vid psykisk ohälsa. Ett syfte med att stärka första linjens vård, är att möjliggöra att köerna till barn- och ungdomspsykiatrin kortas och genom att tidigt möta den psykiska ohälsan bland barn och unga och därmed minska be- hovet av insatser via barn- och ungdomspsykiatrin. öronmärkta till länens arbete med ungdoms- mottagningarna för att främja psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. Överenskommelsen Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården innehåller också riktade medel till barn och unga. överens- kommelse omfattas bland annat särskilda prestationsbaserade medel på riktade mot att korta köerna i barn- och ung- domspsykiatrin. Målsättningen för tillgängligheten är, enligt över- enskommelsen, för en första bedömning och för fördjupade utredningar och behandlingar. I överenskommelsen mellan regeringen och SKR om God och nära vård 2020 fanns öronmärkta medel för arbete med barn och unga. avsattes då till regionerna för arbete med insatser som syftar till att öka tillgängligheten inom barnhälso- vården, med särskilt fokus på att öka tillgängligheten i barn- hälsovården för grupper som har högre risk för sämre hälsa och tandhälsa och grupper med lägre vaccinationstäckning. I överens- kommelsen utgör barnhälsovård inte ett eget utvecklings- område. Området utgör emellertid en del av den nära vården och kan därmed omfattas av delar av de utvecklingsområden som handlar om utvecklingen av den nära vården med fokus på primärvården och goda förutsättningar för vårdens medarbetare. Det innebär att med- len inom ramen för överenskommelsen kan användas för insatser som genomförs i syfte att stödja utvecklingen av barnhälsovården. SKR som part i arbetet med kunskapsstyrning i hälso- och sjukvården har regioner ett gemensamt system för kun- skapsstyrning som är ett gemensamt arbete mellan regioner och SKR. Vid SKR finns en nationell stödfunktion för kunskaps- styrningen. Stödfunktionen ska bidra i arbetet med att skapa förut- sättningar för enhetlighet, effektiva och långsiktiga lösningar samt att samordna utvecklingsinsatser med andra pågående utvecklings- arbeten. En närmare beskrivning av kunskapsstyrningssystemet i sin helhet lämnas nedan. 4.11.1Nationellt system för kunskapsstyrning hälso- och sjukvård regioner har ett gemensamt system för kun- skapsstyrning, som syftar till att utveckla, sprida och använda bästa möjliga kunskap inom hälso- och sjukvården. Målet är att bästa kun- skap ska finnas tillgänglig och användas i varje patientmöte. Kunskapsstyrningens tre delar är kunskapsstöd, uppföljning och analys samt stöd till verksamhetsutveckling och ledarskap. Kun- skapsstöd ska tas fram inom relevanta områden och utformas så att de är lätta att använda. Systemet ska göra det enklare att samordna kunskapsstöden som används i hälso- och sjukvården.237 Kunskapsstyrning är ett gemensamt arbete mellan regioner och arbetsgivar- och intresseorganisationen och Regioner. Styrgruppens uppdrag är att verka för att kunskapsstyrningen blir ett stöd för huvudmännen och vårdprofessioner. Styrgruppen består av två representanter från regiondirektörsnätverket, fyra represen- tanter från hälso- och sjukvårdsdirektörsnätverket, en representant från Kommuner och Regioner (SKR). Samtliga sex sjuk- vårdsregioner ska vara representerade. Beredningsgruppen stödjer styrgruppen. Beredningsgruppen be- står av en ordinarie ledamot och en ersättare från respektive sjuk- vårdsregion samt stödfunktionen vid SKR. En sjukvårdsregional samordnare finns i varje sjukvårdsregion, för etableringen av kunskapsstyrningsarbetet. NSK-Regiongrupp är ett nätverk för utbyte av erfarenheter och lärande mellan regioner. Gruppen bidrar till att arbetet på nationell nivå tar in flera olika perspektiv, samt förankrar pågående arbete ut i respektive region. 237Nationellt system för kunskapsstyrning hälso- och sjukvård (2021). (Hämtad ). Nationella samverkansgrupper (NSG) leder och samordnar regio- nernas nationella, gemensamma arbete i olika områden med utgångs- punkt i befintliga nationellt gemensamma strukturer och arbeten. Nationella programområden (NPO) leder kunskapsstyrningen inom sitt respektive område. Ett NPO består av experter med bred kompetens inom fältet och representation från samtliga sjukvårds- regioner. Det finns 26 nationella programområden och ett nationellt primärvårdsråd. Några av deras uppgifter är att leda och samordna kunskapsstyrningen inom aktuellt fält, följa upp och analysera, göra behovsanalyser, arbeta med kunskapsstöd av olika slag och bidra i arbetet med kvalitetsregister. För barn och unga finns NPO barns och ungdomars hälsa. Deras strategi är att samarbeta brett och prioritera egna insatser som är specifika för barn och unga, samt att ständigt bevaka barnperspek- tivet. Nationella arbetsgrupper (NAG), tillsätts av NPO och NSG, för att arbeta med olika områden och specifika frågor. NAG bistår NPO i att utföra uppdraget. I de nationella arbetsgrupperna finns respek- tive sjukvårdsregion representerad av experter inom primär- och specialistvård. Jämn könsfördelning ska eftersträvas och grupperna ska ha en multiprofessionell sammansättning med representation från både primärvård och specialistvård. Även representanter för kvalitetsregister och vårdprogram, patientföreträdare och eventuell kommunrepresentant ska finnas med. NPO barn och ungdomars hälsa har tillsatt tre NAG, NAG barnhälsovård, NAG be- handling av fetma hos barn och ungdomar och NAG migrän. Regionala programområden ska initiera frågor för den nationella samverkan, anpassa och omsätta den kunskap som tas fram natio- nellt, och säkra att den når hela vägen ut till patientmötet. Några av deras uppgifter är att bidra till det nationella programområdets be- hovsanalys och omvärldsbevakning, skapa regionala tillämpningar av nationella kunskapsunderlag och beslutsstöd, stödja spridning och implementering av bästa möjliga tillgängliga kunskap. Nationell stödfunktion finns vid SKR. Några av stödfunktionens uppdrag är att bidra till ett likartat arbetssätt inom strukturen, stödja samverkansgrupperna och beredningsgruppen, skapa mötesplatser och tillhandhålla plattform för informationsspridning. Partnerskap med myndigheter har etablerats med syfte att skapa förutsättningar för att bästa tillgängliga kunskap används och kom- mer till nytta för vårdens medarbetare och för patienter. Utifrån myndigheternas och regionernas uppdrag säkerställs också ett effek- tivt samarbete och en tydlighet i vem som gör vad. I partnerskapet ingår styrgruppen och myndigheter i Rådet för styrning med kunskap (rådet). Rådet består av nio myndigheter varav sex är aktiva i partnerskapet. Dessa är eHälsomyndigheten, , , , social utvärdering (SBU), (). Samverkan leds och samord- nas av en nationell strategisk styrgrupp och en taktisk samord- ningsgrupp. Patient- och närståendemedverkan är rutin i kunskapsstyrnings- systemet. Syftet är att tillvarata patienters, brukares och närståendes erfarenheter och kunskap för att utveckla och förbättra hälso- och sjukvården.238 Det finns en mängd olika intresseorganisationer som företräder yrkesgrupper som bidrar till att utveckla en bättre hälso- och sjuk- vård för barn och unga. Organisationerna arbetar för att främja pro- fessionens utveckling, verka för kunskapsutveckling, forskning, ut- bildning, etik och kvalitet. Detta görs till exempel genom att initiera och delta i samhällsdebatten, sprida kunskap, utarbeta riktlinjer och policydokument, ha kontakt med beslutsfattare, ingå i statliga utred- ningar, besvara remisser och samarbeta med myndigheter och andra organisationer. Professionsorganisationerna arbetar i olika hög grad med att ta fram kunskapsstöd. nämnda för barnhälso- vård och rapport med vägledning om mödrahälsovård, sexuell och reproduktiv hälsa, är tydliga exempel på kunskapsstöd som har ini- tierats och arbetats fram av professionerna. Ett annat exempel är nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor, där , Dietist- ernas , Förbundet , Legiti- merade sjukgymnasters , Svensk Sjuksköterskeföre- 238Nationellt system för kunskapsstyrning hälso- och sjukvård (2021). (Hämtad ). ning, och har medverkat i framtagandet. för ungas psykiska hälsa är ytterligare ett exempel på underlag som tagits fram av professionsföreträdare. Det civila samhället spelar en viktig roll i den demokratiska pro- cessen genom att kanalisera medborgarnas synpunkter och intressen i den politiska processen. Det civila samhället utgörs av människor, grupper och organisationer som agerar tillsammans för gemen- samma intressen. Organisationerna har ofta ideella syften och vill bidra till samhällsutvecklingen, lösa utmaningar eller svara mot ett behov i samhället. Inom det civila samhället verkar bland annat ide- ella föreningar, stiftelser och registrerade trossamfund, men även nätverk, upprop och andra aktörer.239 Dessa aktörer tillhandahåller tillsammans en stor bredd av olika tjänster. Utredningen vill betona civila samhällets oberoende roll, organisationer och föreningar är självständiga aktörer och har inget formellt ansvar att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster eller andra insatser för människors hälsa. Civilsamhället kan utgöra ett komplement och stöd till hälso- och sjukvården även om det alltid är hälso- och sjukvården som bär det fulla ansvaret för insatser till barn och unga. Det civila samhället spelar en stor roll för barns och ungas välbe- finnande. Ideella organisationer, föreningslivet, idrottsrörelsen och patientföreningar är alla aktörer som hjälper och stöttar många barn och unga på deras egna villkor. Patient- och brukarföreningarnas roll har blivit allt starkare och är en självklar och avgörande del av hälso- och sjukvårdens utveckling.240 4.13Några pågående nationella utvecklingsarbeten Det pågår många olika projekt runt om i landet med syfte att utveckla en mer sammanhållen vård för barn och unga. Utredningen har ingen ambition att redogöra för alla dessa projekt men vill ändå nämna några som har särskild relevans för utredningens betänkande. 2009/10:55: En politik för det civila samhället (s. 1). 240SOU 2021:6 God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa (s. 128). 4.13.1Tidiga samordnade insatser – TSI Tidiga samordnade insatser – TSI är nationell satsning som Social- styrelsen och arbetar med gemensamt. Tidiga samordnade insatser betyder att personal från skola, hälso- och sjukvård och socialtjänst arbetar tillsammans. Syftet att skapa en helhet kring insatser för barn och unga som är i behov av stöd från flera aktörer. Det ställer krav på att aktörer utvecklar kunskap och kompetens om långsiktig samverkan och samordning. TSI är inte en viss metod, utan bygger på att verksamheterna har en gemensam struktur. På så vis ska alla barn och unga få stöd tidigt i en ogynnsam utveckling. En viktig del i satsningen är att och stödjer lokala utvecklingsarbeten. Syftet är att identifiera hinder och framgångsfaktorer för TSI och att sprida kunskap som kan vara till nytta för alla. Cirka 90 kommuner och 16 regioner ingår i den natio- nella satsningen.241 har haft ett delvis överlappande uppdrag i att följa och utvärdera projekt i tio kommuner och anslutande regioner som tagit fram och infört ett arbetssätt där skolan, hälso- och sjukvården och samverkade på skolan för barns och ungas psykiska hälsa.242 Barn som anhöriga är ett nationellt utvecklingsarbete av stöd till barn och unga i familjer där föräldrar eller annan vuxen i barnets direkta närhet har missbruksproblem, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning, en allvarlig fysisk sjukdom eller skada, eller som oväntat avlider.243 , Nationellt anhöriga (Nka), , och Kommuner och Regioner (SKR) samarbetar för att utveckla stöd för arbete med barn 241Socialstyrelsen (2021): Tidiga och samordnade insatser för barn och unga (TSI) (Hämtad ) och (2021): Tidiga och samordnade insatser för barn och unga (TSI). (Hämtad ). 242Folkhälsomyndigheten (2021): En skolbaserad samverkansmodell för första linjen med syfte att förebygga barns och ungas psykiska ohälsa i . Utvärdering av ett pilotprojekt initierat av Kommuner och Regioner. 243Nationellt anhöriga (2021): Barn som anhöriga. (Hämtad ). Organisationerna har var för sig och gemensamt tagit fram och sammanställt stöd för arbete med barn som anhöriga.244 Späda barns rätt till hälsa och utveckling Inom ramen för Barn som anhöriga, har , , Nationellt anhörig och särskilt lyft späda barns rätt till hälsa och utveckling, bland annat genom nationella konferenser, som benämnts våra yngsta – spädbarns rätt till hälsa och utveckling. Syftet är sätta fokus på de yngsta barnens och deras vårdnadshavares behov genom att redovisa forskning, kartläggningar och erfarenheter, såväl natio- nella som internationella. Samarbetet syftar till att öka kunskapen om de yngsta barnens psykiska hälsa och utveckling, om riktat föräldraskapsstöd och om insatser i övrigt för barn och familjer när det finns behov av utökat stöd.245 De nordiska länderna har genom ett pågående ut- vecklingsarbete, De första i de nordiska länderna, där är samordnare.246 244Nationellt anhöriga (2021): Publikationer barn som anhöriga (Hämtad ), (2021): Stöd till barn som är anhöriga, (Hämtad ), (2021), Barn och unga (Hämtad ), (2021): Elever som har det svårt hemma och (Hämtad ), SKR (2021): Metoder och verktyg vid samtal med barn inom . (Hämtad ).