sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — Enligt 2 kap. 1 § i lagen ska det i folkbokföringsverksamheten finnas en samling per- sonuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 1 kap. 4 § angivna ändamålen (folk- bokföringsdatabasen). I 2 kap. 3 § lagen finns en uppräkning av vilka uppgifter som får behandlas i folkbokföringsdatabasen. Bestämmel- sen i 2 kap. 3 § kompletteras av 2 kap. 4 § som föreskriver att uppgifter om yrkanden, grunder och beslut i ett ärende samt andra uppgifter som behövs för handläggningen av ett ärende får behandlas i folkbok- föringsdatabasen. Bestämmelser till skydd för den personliga integriteten finns bl.a. i regeringsformen, och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Vad som innebär en kränkning av den personliga integriteten låter sig inte definieras på ett enkelt sätt. En kränkning av den personliga integriteten har ibland beskrivits som ett oönskat intrång i en fredad sfär som den enskilde bör vara tillförsäkrad. Resonemang kring frågor om intrång i den personliga integriteten är vanligt förekommande i lagstiftningsprocessen. 2009/10:85 s. 67 f. förs ett närmare reso- nemang och där framförs bl.a. följande. Även om det alltså inte är möjligt att entydigt definiera vad som avses med begreppet personlig integritet torde det stå klart att vissa faktorer är särskilt viktiga att ta hänsyn till när det gäller att bedöma intrånget i den personliga integriteten vid automatiserad behandling av personupp- gifter. Sådana faktorer är arten av de personuppgifter som ska få behand- las, vilka som ska ha tillgång till uppgifterna - genom direktåtkomst eller på annat sätt -, hur sökning ska få ske, hur personuppgifterna ska få sparas samt vilken kontroll av verksamheten som finns. Ju fler uppgif- ter som får behandlas, ju större möjligheter till sammanställningar och sök- ningar som ges och ju som uppgifterna får sparas, desto större är, typiskt sett, risken för integritetsintrång. Ju större risken för intrång är, desto mer angeläget måste ändamålet med personuppgiftsbehand- lingen vara. Enligt 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen är var och en gent- emot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Vid bedöm- ningen av hur ingripande intrånget kan anses vara är det enligt pro- positionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) naturligt att stor vikt läggs vid uppgifternas karaktär och vid ändamålet med behandlingen. Mängden uppgifter är också en betydelsefull faktor. En hantering som syftar till att utreda brott kan normalt anses vara mer känslig än t.ex. en behandling som uteslutande görs för att ge en myndighet underlag för förbättringar av kvaliteten i handläggningen.21 Skyddet får i vissa fall begränsas genom lag, om det sker för att till- godose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle (se 2 kap. 20 och 21 §§ regeringsformen). 8.4.5Uppgiftsskyldighet avseende adress och andra kontaktuppgifter Utredningens förslag: På begäran av ska Migrations- verket, , , Centrala studie- stödsnämnden, Arbetsförmedlingen och lämna uppgift om adress och andra kontaktuppgifter. Uppgifterna ska endast lämnas ut i den utsträckning det behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av upp- gifter i folkbokföringsdatabasen. Adress- och kontaktuppgifter är enligt den huvudsak- liga uppgiften som eftersöks från andra myndigheter, även om myn- digheten är i behov av mer information för att kunna utföra sitt upp- drag. Många myndigheter, t.ex. och , genomför utredningar för att få fram adresser och andra kontakt- uppgifter till personer som är aktuella hos myndigheten. I olika sam- manhang anmäler personer också kontaktuppgifter till andra myn- digheter. Om en person uppgett olika adresser till olika myndigheter kan det vara en indikation på felaktigheter. Kontaktuppgifter som adresser, e-postadresser och telefonnummer är värdefulla även för att kunna komma i kontakt med en person som är föremål för t.ex. en bosättningsutredning. På så sätt kan kontakta personen och ställa frågor eller påminna om att anmäla flyttning. 2009/10:80 En reformerad grundlag, s. 183 f. För personer som får utbetalningar från andra myndigheter, t.ex. eller finns ofta ett incita- ment att kunna bli kontaktad av samma myndighet. Samma incitament finns inte alltid i förhållande till . När någon ansöker om bostadstillägg hos behöver sökanden t.ex. speci- ficera vilken bostad han eller hon söker för. efterfrågar frekvent adress och andra kontaktuppgifter från CSN. Den myndig- heten har ofta kontakt med studenter som ansökt om eller ska återbe- tala studiestöd och kan ha aktuella kontaktuppgifter. Även Arbetsför- medlingen har ofta adress- och kontaktuppgifter till t.ex. arbetssökande som inte har tillgång till. Det innebär att andra myndigheter emellanåt har kontakt- och adressuppgifter som inte kommit folkbokföringen till del. Genom en uppgiftsskyldighet för dessa myndigheter kan uppgifterna på ett enkelt sätt lämnas över till . Uppgiftsskyldigheten i sig gör också personuppgiftsbehandlingen hos de utlämnande myndigheterna tillåten för sådant ändamål. Beträffande och kan det konstateras att det i förordningen om skyldighet för Försäkrings- kassan och att lämna uppgifter till andra myn- digheter redan finns en uppgiftsskyldighet gentemot avseende uppgift om adress. Denna omfattar dock inte andra kon- taktuppgifter. Av den anledningen bedömer vi att dessa myndigheter ändå bör omfattas av den nu aktuella uppgiftsskyldigheten. Utredningens förslag: På begäran av ska Migrations- verket lämna ut uppgift om 1.namn och personnummer, samordningsnummer eller identi- tetsnummer, 2.födelsetid och kön, 4.civilstånd och familjerättsliga förhållanden, 6.resehandling samt uppgift om avvikelse vid dokumentkon- troll, 7.uppehållsstatus, uppehållstillstånd, arbetstillstånd eller uppe- hållskort, 8.dossiernummer eller motsvarande nummer och uppgift om tidigare ärenden, 9.utländska handlingar om identitet och familjerättsliga förhål- landen, eventuell översättning samt utlåtande om äkthet, 10.återreseförbud, återkallelse av uppehållstillstånd eller arbets- tillstånd, och Uppgifterna ska endast lämnas ut i den utsträckning det behövs för handläggning av folkbokföringsärenden eller kontroll av upp- gifter i folkbokföringsdatabasen. Uppgifter som lämnats till kan i många fall få en avgörande betydelse när en person senare ska folkbokföras. De identitetsbedömningar som gjort i ett asylärende utifrån lämnade uppgifter ligger normalt till grund för vad som senare registreras i folkbokföringsdatabasen när personen ska folk- bokföras. En person som fått uppehållstillstånd kan senare i sam- band med folkbokföring lämna motstridiga uppgifter jämfört med de uppgifter som lämnats till . kan i sådana sammanhang behöva ta del av uppgifter från Migrations- verket för att på så sätt kunna utreda vilka uppgifter som är korrekta och som ska registreras i folkbokföringsdatabasen. har en uppgiftsskyldighet i förhål- lande till i vissa fall. ska på begäran av lämna ut uppgifter om namn, person- eller samordnings- nummer, ansökan om uppehållskort eller uppehållsstatus och beslut om uppehållskort eller uppehållsstatus med skälen för beslutet, om uppgifterna behövs för handläggning av ett ärende om folkbokföring (7 kap. 15 b § utlänningsförordningen). har direktåtkomst till register, men endast i ärenden om identitetskort enligt lagen (2015:899) om identi- tetskort för folkbokförda i . Direktåtkomsten får i sådana fall endast avse uppgift om namn och personnummer, längd, fotografi, underskrift, typ av resehandling, resehandlingens nummer och giltig- hetstid, samt bevis om uppehållstillstånd. folkbokföringsverksamhet begär dock regelmässigt många andra uppgifter från . Begäran avser då sekretessreglerade uppgifter (oftast 37 kap. 1 § OSL). Begäran får handläggas manuellt och utlämnandet sker efter sedvanlig sekre- tessprövning eller med stöd av generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL. Begäran om uppgifter från sker ofta när någon ska folkbokföras, men även i ärenden där den enskilde redan är folkbok- förd, t.ex. vid ändring av personuppgifter. handlägg- ning av ärenden om utlämnande av uppgifter tar normalt . Detta medför stora konsekvenser på flera plan. Den enskilde kan få vänta på beslut, kan, om det rör ett ärende om någon som redan är folkbokförd, eventuellt identitetsmiss- bruk och potentiell brottslig aktivitet fortgå. Det skapar också mer- kostnader för folkbokföringsverksamhet i form av ökade kontakter med den enskilde och fördröjd ärendehantering. Det är vanligt att ber den enskilde att själv hämta ut infor- mation från sitt ärende hos och lämna in till Skatte- verket. För skapar det också stora kostnader att hantera varje begäran manuellt. långa handlägg- ningstid har enligt uppgift från varit ett stort problem i folkbokföringsverksamhetens identitetsrelaterade efterkontroll. Folkbokföringsverksamheten kan alltså ofta på ett eller annat sätt få del av många uppgifter från . Det sker dock genom ett mer omständligt och arbetskrävande förfarande både för folkbokföringsverksamheten, för den enskilde och för Migrations- verket. Detta riskerar också att leda till att fler uppgifter än vad Skatte- verket faktiskt behöver få del av för handläggning av ett folkbok- föringsärende lämnas in till . föreslog att direktåtkomst till verksamhetsregister skulle utökas till att omfatta vissa särskilt angivna uppgifter som myndigheten behöver för hand- läggning av ärenden om folkbokföring.22 Syftet med att skulle få tillgång till fler uppgifter från var att höja kvaliteten i folkbokföringsverksamheten och säkerställa en konsekvent informationshantering över myndighetsgränserna. De konkreta uppgifter som enligt Välfärdsbrottsut- redningen hade behov av var 1.namn och personnummer, 2.samordningsnummer, födelsetid och kön, 4.civiltillstånd och familjeförhållanden, 9.typ av resehandling, resehandlingens nummer och giltighetstid, 10.bevis om uppehållstillstånd, 12.utländska handlingar om identitet och familjerättsliga förhållan- den, eventuell översättning samt utlåtande om äkthet. fick information om behovet av respek- tive uppgift från . Punkt 1–5 ovan är sådana uppgifter som behandlar och registrerar i folkbokföringsdatabasen . Punkt 6–10 är uppgifter som får direktåtkomst till vid en handläggning om ansökan om identitetskort. Uppgifterna i punkt 11 och 12 är sådana uppgifter som ibland inhäm- tar från den enskilde och i sådana fall får behandla i folkbokförings- 22 Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37), s. 320–332. bedömde att uppgifterna under punkt 1–12 var nödvändiga för korrekta beslut i folkbokförings- verksamheten. lämnade i sitt betänkande (SOU 2018:22) exempel på åtgärder som regeringen kunde genomföra tämligen om- gående. Bland annat föreslogs att förslag om att utöka direktåtkomst till verk- samhetsregister skulle genomföras. Förslaget skulle enligt Mottagande- utredningen sannolikt påskynda folkbokföringen avsevärt eftersom den enskilde då inte skulle behöva komplettera sitt ärende hos Skatte- verket i samma utsträckning.23 förslag i denna del fick ett blandat mottagande av remissinstanserna och har ännu inte lett till författningsändringar. Vilka uppgifter har behov av att få tillgång till från ? Uppgifter från är viktiga i folkbokföringen När prövar om en person ska folkbokföras är en förut- sättning att en utlänning som måste ha uppehållsrätt eller uppehålls- tillstånd för att få vistas i kan visa att detta villkor är uppfyllt. För att ska kunna pröva detta är det viktigt att myndig- heten har en samlad bild över personens beviljade uppehållstillstånd, dess tillståndstider och att det finns uppgift om dossiernummer (alter- nativt samordningsnummer eller identitetsnummer) och personupp- gifter så att kan verifiera de handlingar som lämnats in mot uppgifter. Vid prövning av vilka identitetsuppgifter som ska registreras i folk- bokföringsdatabasen är utgångspunkten att de uppgifter som framgår av en persons resehandling ska följas. Detta förutsätter dock att Skatte- verket har uppgift om att personen har en resehandling eller har bevil- jats ett uppehållstillstånd där krav på resehandling är undantaget. Om personen saknar resehandling är det viktigt att får ta del av övriga bedömning av personens identitet då detta i många fall kan vara avgörande i egen bevisprövning 23Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande (SOU 2018:229), s. 322. av de identitetsuppgifter som ska registreras i folkbokföringsdata- basen i samband med folkbokföring. Avseende en persons familjerättsliga förhållanden har Migrations- verket i tillståndsärenden redan prövat de statusförhållanden som finns bland de familjemedlemmar som flyttar till , både genom munt- lig utredning och genom värdering av handlingar från utlandet. Migra- tionsverkets prövning och de uppgifter som har framkommit i utred- ningen är en stor del av den bevisprövning som föregår erkännandeprövning av statusförhållandet. Av dessa anledningar är det av stor vikt att får till- gång till uppgifter som finns i databas. Detta under- lättar för att registrera rätt uppgifter i folkbokföringen för de som bosätter sig i från början, vilket minskar risken för falska identiteter och brott mot välfärden. Närmare om de enskilda uppgifterna När det gäller frågan om vilka konkreta uppgifter som behöver har bl.a. följande behov och syften framförts till utredningen. 1.Namn och personnummer, samordningsnummer eller identitets- nummer Uppgifterna i 1–3 är identitetsrelaterade uppgifter. Uppgifterna är en förutsättning för att i sin verksamhet ska kunna avgöra om de uppgifter som framgår av en anmälan om inflytt- ning, ett uppehållstillståndskort eller pass överensstämmer med de uppgifter har för samma person. Person- nummer, samordningsnummer eller identitetsnummer behövs för att det är en nödvändig identifikator för att säkerställa att det är samma person som är aktuell hos respektive myndighet, och för att se att personen inte tilldelas ett nytt nummer. Namn, födelsetid och medborgarskap är avgörande uppgifter för att bygga en identi- tet. Medborgarskap är dessutom en viktig uppgift för bedöm- ningen av t.ex. bosättning, vid prövning av uppehållsrätt eller medborgarskap för eventuella barn. 4.Civilstånd och familjerättsliga förhållanden Det händer att har andra uppgifter än Skatte- verkets folkbokföringsverksamhet om utländska statusförhållan- den såsom civilstånd och relationer mellan föräldrar och barn. De uppgifter om statusförhållanden som finns hos och som kan erkännas enligt svensk rättsordning ska inte sällan registreras i folkbokföringsdatabasen. Det förekommer dock att uppgifter som skulle ha kunnat registreras i folkbokföringen inte kommer till kännedom. Det kan leda till negativa konsekvenser även för den enskilde, t.ex. om ett barn inte regist- reras på ett korrekt sätt i förhållande till sina föräldrar. Enligt uppgift från uppmärksammas skillnaden mellan och registreringar ofta först hos som har tillgång till flera uppgifter om per- sonen från databas. Det förekommer även att en person informerat Migrations- verket om att han eller hon är gift men inte informerat Skatte- verket om det. Eftersom då inte kunnat pröva om äktenskapet ska erkännas i kan detta resultera i att perso- nen registreras med fel uppgifter om sitt civilstånd i folkbokför- ingsdatabasen. Detta kan t.ex. leda till felaktiga utbetalningar av bostadsbidrag och försörjningsstöd. Det förekommer att uppehållstillståndskort manipuleras innan får ta del av dem. Det ställer stora krav på dokument- granskningskompetens hos servicehandläggaren som tar emot ett ärende, t.ex. en anmälan om flyttning till , för att förfalsk- ningarna ska kunna upptäckas. Personen som anmäler flyttning till kan visa ett uppehållstillståndskort som innehåller rätt information avseende text och siffror. Fotografiet kan dock ha bytts ut. Det är därför viktigt att folkbokföringsverksamheten kan kontrollera att det finns porträttlikhet mellan den person som har tilldelats ett uppehållstillstånd av och den person som finns på bilden på den handling som visas i folkbok- föringsärendet. Identiteter kan även överlåtas eller säljas. En person kan beviljas uppehållstillstånd i sin identitet och direkt eller frivil- ligt eller under tvång, överlåta identiteten till en annan person. Den person som tagit över identiteten kan då leva och verka i fel iden- titet, t.ex. få barn, anställning, bidrag o.s.v. Detta är något som är svårt för folkbokföringsverksamheten att upptäcka. Ofta upptäcks de identitetsrelaterade felen genom underrättelser som skickas till men de kan också upptäckas i den egna efterkontrol- len. Risken för att fel person registreras i en annan persons iden- titet i samband med folkbokföring minskar om får ta del av fotografiet på personen som finns hos . Även om risken för detta kommer att minska avsevärt redan genom förslagen om att ska få kontrollera biometri i bl.a. uppehållstillståndskort förekommer det att en person folkbokförs trots att han eller hon inte kan visa upp någon handling som inne- håller biometri. En person kan t.ex. visa upp ett hemlandspass och ett skriftligt bevis om uppehållstillstånd. I sådana situationer är det viktigt att kan få del av fotografi från . 6.Resehandling samt uppgift om avvikelse vid dokumentkontroll Pass och andra resehandlingar är de viktigaste dokumenten för grundregistrering av en person och dennes identitetsuppgifter. Vid rättelser och korrigeringar är uppgifter om resehandlingar avgö- rande för att kunna verifiera de uppgifter som legat till grund för registrering hos . kontrollerar numera samtliga resehandlingar som visas upp i ett asylärende hos myndigheten. Det skulle vara mycket värdefullt för att få ta del av uppgift om det framkommit något avvikande vid dokumentkontrollen hos och i så fall vad avvikel- sen består i. Utan en sådan möjlighet finns det en risk att Migra- tionsverket upptäcker att en resehandling är manipulerad på något sätt utan att får kännedom om detta. Risken finns då att betraktar handlingen som äkta trots att Migra- tionsverket konstaterat det motsatta. Enligt uppgift från Migra- tionsverket upprättas ett dokument av myndighetens id-enhet när avvikelser uppmärksammas med en id-handling. Dokumentet kan med stöd av en uppgiftsskyldighet lämnas till . får inte information från om en person har en resehandling som kan styrka personens identi- tet eller om personen saknar en sådan handling. Utan sådan informa- tion kan handlingen avsiktligt eller oavsiktligt undanhållas från i samband med en anmälan om flyttning till . Det händer även att inte har kännedom om att innehavaren har en resehandling som visas upp i ett folkbok- föringsärende. 7.Uppehållsstatus, uppehållstillstånd, arbetstillstånd eller uppehållskort En förutsättning för att en person ska folkbokföras i är att kan anta att personen kommer att ha sin regelmäs- siga dygnsvila i landet . En person ska ha uppehålls- tillstånd eller uppehållsrätt för sin vistelse och ska inte folkbok- föras om sådant tillstånd eller sådan rätt saknas (såvida det inte finns synnerliga skäl för att han eller hon ändå ska folkbokföras). Detta framgår av 3 och 4 §§ folkbokföringslagen. Om får tillgång till uppgift om grunden för en persons tillstånd att vistas i , datum för beslutet och vilka tider personen beviljats tillstånd för (såväl gällande tillstånd som tidigare) har möjlighet att mer korrekt utreda perso- nens rätt till folkbokföring, samt få kännedom om personen kan förväntas inneha en handling som styrker dennes identitet eller inte. Det förekommer även att en person beviljats flera korta men sammanhängande uppehållstillstånd. Dessa uppgifter framkommer inte av det uppehållstillståndskort personen beviljas men kan vara avgörande för bedömning av om personen ska folk- bokföras i landet. 8.Dossiernummer eller motsvarande nummer och uppgift om tidigare ärenden Det är ibland nödvändigt för folkbokföringsverksamheten att få tillgång till uppgift om en person förekommit hos Migrationsver- ket för att ska kunna uppfylla sin utredningssky- ldighet enligt förvaltningslagen, t.ex. i ärenden om ändring av personuppgifter eller avregistrering av en falsk identitet. Om folk- bokföringshandläggaren känner till att det finns, eller inte finns, tidigare ärenden hos kan denne utreda ärendet mer effektivt (se föregående avsnitt under rubriken ”Hanteringen ”). I vissa ärendetyper skulle det också innebära en mini- mering av hanteringen av uppgifter som omfattas av sekretess då i samband med sin förfrågan till normalt måste lämna ut sekretessbelagda uppgifter (exempelvis fotografisk bild) för att kunna identifiera den person som berörs och få svar på sin fråga. I vissa fall kan det också vara aktuellt att kontrollera om en per- son som uppger att denne har uppehållsrätt (ofta tredjelandsmed- borgare som uppger att de har uppehållsrätt som familjemedlem- mar till EES-medborgare) i samband med invandring har varit aktuell hos innan han eller hon vände sig till Skatte- verket. Det händer att en person som fått avslag, utvisningsbeslut och/eller beslut om återreseförbud av i stället vänder sig direkt till för att bli folkbokförd, antingen som EES-medborgare själv eller som medföljande eller anslutande familjemedlem till en EES-medborgare. I de fall personen efter att exempelvis först ha sökt asyl sedermera åberopar primär uppehålls- rätt och uppger sig vara EES-medborgare så finns det skäl att sär- skilt kontrollera att uppgiften om medborgarskap stämmer och att uppvisad resehandling är riktig. 9.Utländska handlingar om identitet och familjerättsliga förhålladen, eventuell översättning samt utlåtande om äkthet Olika myndigheter utreder ofta samma fråga i samma syfte, t.ex. för att kunna avgöra om ett statusförhållande kan erkännas i . Det är en rättssäkerhetsfråga där olika myndigheter ibland bedö- mer samma rättsfråga utifrån samma underlag och landar i olika slut- satser. Detta medför ofta stora konsekvenser för den enskilde. Bedömningar av om uppgifter kan registreras i folkbokför- ingsdatabasen eller inte är, med anledning av globaliseringen, ofta komplexa och den kontroll som behövs för att säkerställa att uppgifterna i folkbokföringsdatabasen är korrekta genom för- och efterkontroller är mycket resurskrävande. Om Skatte- verket får del av handlingarna, och eventuella översättningar av dessa direkt från underlättas dessa bedömningar. 10.Uppgift om återreseförbud, återkallelse av uppehållstillstånd eller arbetstillstånd Det är inte möjligt för folkbokföringsverksamheten att upp- täcka att en person har ett lagakraftvunnet återreseförbud i sam- band med ett invandringsärende. Detta gäller i synnerhet personer som uppger att de har uppehållsrätt och som därför inte behöver visa några handlingar från . Det finns alltså i prakti- ken inte någon möjlighet för att beakta återreseförbu- det vid bedömningen av om en person ska folkbokföras i landet. Det är inte lämpligt att en statlig myndighet meddelar att en per- son inte får vistas i landet medan en annan folkbokför personen. Det förekommer även att en persons uppehållstillstånd åter- kallats. Detta framkommer inte av det uppehållstillståndskort per- sonen beviljas men är avgörande för bedömning av om personen ska folkbokföras i landet. I ärenden om återkallelse av uppehållstillstånd utreder Migrations- verket i vissa fall ingående var en person vistats. I en sådan utred- ning är det den faktiska vistelsen som är av intresse, inte var per- sonen är folkbokförd eller vad personen uppger för adress. I en sådan utredning kan det framkomma i vilken omfattning en person vistas på olika platser inom och utom landet. Sådana uppgifter kan, utöver uppgift om adress, vara viktiga för att få till- gång till i samband med en bosättningsutredning.