sou · H9B330 · 2021-04-27 00:00:00 — Vilka elever som faktiskt skulle delta kan där- med skilja sig från dessa antaganden, och beror dessutom på hur verksamheten sedermera regleras. var det totalt 16 121 elever i åk 9 som läste svenska som andraspråk. Av dessa var det cirka 5 320 som fick – eller F (). Bland de nyinvandrade eleverna läste 4 883 svenska som andra- språk, medan 235 läste svenska i åk 9. Bland de som lästa svenska som andraspråk var det knappt 3 000 (61,) som fick – eller F i betyg. Bland de nyanlända eleverna var det flest som saknade god- känt betyg i svenska som andraspråk, följt av engelska där saknar godkänt betyg. För att göra prognoserna för kostnaderna som en språkstärkande sommarskola kan generera har elevstatistik, elevprogno- ser och statistik om studieresultat använts, tillsammans med SCB:s Språkstärkande undervisning för elever befolkningsprognos som även tar hänsyn till förväntade migrations- mönster . Tabell 10.1 Prognos över antalet elever som beräknas lämna åk 9 utan godkänt betyg i svenska som andraspråk (sva) samt beräknat antal elever på språkintroduktion (IMSPR) Antal elever med – eller F i sva Antal elever på IMSPR För att uppskatta hur många elever som kan ingå i en undervisnings- grupp i den språkstärkande verksamheten har vi utgått från samma mått som vid beräkningarna för lovskola, det vill säga den genom- snittliga personaltätheten inom respektive utbildning. För grund- skolans årskurs 9 är personaltätheten 12,8 elever per lärare och på språkintroduktion är den 12,1 elever per lärare. Detta mått ger det uppskattade antalet elevgrupper som sedan behöver bemannas. Andra faktorer som har stor betydelse för vilka kostnader verksam- heten medför är antaganden om bemanning. För att den språkstöd- jande verksamheten ska vara framgångsrik krävs att den bemannas med personal som har rätt kompetens. Eftersom det är fråga om en verksamhet som ska ha till syfte att hjälpa elever som inte har svenska som sitt förstaspråk att utveckla sina kunskaper i språket anser utredningen att det är rimligt att studiehandledning på mo- dersmålet kan bli aktuellt. Därmed har bemanningen som i övrigt utgår ifrån att det är en behörig lärare som leder verksamheten för- stärkts av en heltidstjänst för studiehandledare, per elevgrupp. Språkstärkande undervisning för elever Som beskrivits tidigare är syftet med en språkstärkande verksamhet att erbjuda elever som har ett sådant behov extra tid för att utveckla sina svenskkunskaper. Syftet med att förlägga verksamheten är att minska det kunskapstapp som många upplever att dessa elever annars kan utsättas för under det långa utbildningsup- pehåll som sommarlovet annars innebär. I tabell 10.2 redovisas de uppskattade kostnaderna för en språkstärkande sommarskola som innebär att eleverna erbjuds språkstärkande sommarskola samt språkstärkande sommarskola inför lässårsstarten . Tabell 10.2 Kostnader för språkstärkande verksamhet, samt De övriga kostnader som bedömts uppstå när huvudmän ska erbjuda denna verksamhet utgörs av beräknade kostnader för städning av lo- kaler, skolmåltider och skolskjutsar. Överlapp i antagandet om vilka elever som deltar Så som beräkningarna har gjorts för den språkstärkande sommar- skolan samt de förslag som utredningen lagt fram gällande lovskola finns det en viss överlappning av vilka elever som antas delta. I beräkningarna har elever som saknar godkänt betyg i svenska som andra språk inkluderats i beräkningarna för både språkstärkande sommarskola samt lovskola. I realiteten skulle dessa elever bara kunna delta i den ena verksamheten, åtminstone om båda verk- samheterna skulle införas. Utifrån att den språkstärkande sommar- skolan bör utredas vidare har detta överlapp inte justerats. Språkstärkande undervisning för elever är det utredningens uppfattning att de elever som skulle kunna ut- göra målgrupp för den språkstärkande sommarskolan bör erbjudas lovskola, i enlighet med den regleringen. Om en språkstärkande sommarskola skulle införas framöver bör delar av kostnaderna för lovskola kunna överföras till sommarskolan. 11Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten Utredningen behandlar sina fem delområden separat men anser sam- tidigt att de behöver relateras såväl till varandra som till den ordinarie undervisningen. I detta kapitel samlas flera olika faktorer som alla påverkar elevernas samlade undervisningstid. Forskning som redo- visas i kapitel 2 visar att undervisningstid är en av de aspekter som har stor betydelse för elevers förutsättningar för lärande och att uppnå kunskapsresultat. Utredningen analyserar här om det finns andra verktyg eller vägar för att stärka elevernas förutsättningar för kunskapsresultat och få fler behöriga elever till gymnasieskolan. 11.1Det saknas information om elevers närvaro på nationell nivå Ett flertal aspekter av ”förlorad” undervisningstid har tagits upp i diskussionerna med lärare, rektorer och deras fackliga organisationer samt myndigheter och intresseorganisationer. Inställda lektioner, till exempel när lärare är sjuka och det är svårt att hitta vikarier nämns som ett bekymmer, liksom att så mycket tid i slutet av terminen går bort därför att betygen ska rapporteras in så . Även elevers frånvaro, både giltig, oftast på grund av sjukdom, och ogiltig, kan leda till att det på elevnivå faller bort mycket undervisningstid under ett läsår. Dessutom förloras en del av undervisningstiden i samband med besök av olika organisationer på skolor samt studiebesök som eleverna deltar i. Problemet med ogiltig frånvaro i och hur närvaron ska främjas har uppmärksammats . Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten Samling för skolan1 noteras att ogiltig frånvaro är vanligt . Både och Skolinspektionen har genomfört ett antal undersök- ningar2 om orsakerna till elevers frånvaro och hur huvudmän och skolor arbetar med att förebygga frånvaro och främja elevers när- varo, men det saknas information på nationell nivå om hur närvaro ser ut i skolor och hur utbredd frånvaron är. Skolnärvaro är en av flera aspekter som påtalas bland annat i Barnkonventionen3 och som stater ska arbeta med i syfte att förverkliga barnets rätt till utbild- ning. Då det inte finns tillförlitlig information om närvaro i den ordinarie undervisningen är det inte möjligt att på nationell nivå veta hur stor andel av dem som erbjuds lovskola , som borde ha fått åtgärder som främjar och säkerställer deras närvaro i undervis- ningen. har fått i uppdrag av regeringen att lämna en re- dovisning senast om möjligheten att införa ett na- tionellt frånvaroregister. Detta bidrar förhoppningsvis till en ökad kunskap om frånvaro och dess orsaker på nationell nivå. Ett ytterligare hinder för att kunna göra en bedömning på na- tionell nivå i vilken mån lovskola är en adekvat åtgärd för elever med omfattande eller problematisk frånvaro är att det även saknas sta- tistik om elever med funktionsnedsättning. 11.2Det går att utnyttja ordinarie undervisningstid mer effektivt I en rapport från Lärarförbundet4 framkommer att över hälften av lärarna på högstadiet måste vara klara med sin undervisning inför be- tygsättningen före avslutningen, och att situa- tionen brukar vara liknande inför jullovet. 2017/18:182 Samling för skolan. 2Se exempelvis: Omfattande frånvaro – En granskning av skolors arbete med omfattande från- varo. Skolinspektionen, 2016. Diarienummer: 40–2015:2855. och Skolfrånvaro och vägen tillbaka – Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltning- ens perspektiv. 3FN:s konvention om barnets rättigheter. Artikel 28. /barnombudsmannen//konventionstexten/ 4Ett ohållbart uppdrag – medlemmar om coronavåren 2020. Redovisningen är baserad på 909 svar. Total innebär svar från grundskola 4–6 till gym- nasieskolan. Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten Figur 11.1 Procentuell fördelning över hur många dagar innan skolavslutningen som betygen måste vara inrapporterade. Uppdelat på var i skolväsendet man arbetar. När ska du senast ha rapporterat in betygen? Såväl elev- och föräldraorganisationer som arbetsgivar- och arbets- tagarorganisationer och andra skolintressenter har uppmärksammat detta förhållande i samtal med utredningen. En huvudmannarepre- sentant beskrev det så här: När betygen är satta inträder ett vakuum. Man kan absolut fundera på hur man kan använda bättre. För alla elever, eller för elever som har det tufft. Det är svårt att motivera eleverna efter betygen. Enligt 3 kap. 2 § skolförordningen ska läsåret ha minst och enligt 7 kap. 17 § skollagen . Utredningen har i möten med skolor och intressenter sett att många huvudmän be- stämmer antalet dagar i närheten av den nedre gränsen. viuppmärksammat samma tendens som beskriver i sin rapport, att betygen sätts innan terminens slut, vilket gör att skoldagarna med undervisning i realiteten blir ännu färre. Utredningen anser att även om frågor om läsårets längd och undervisningstidens nyttjande inte ingår i direktivet, har de bety- delse för bedömningen av de åtgärder som behandlas. Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten aktuellt att diskutera mer tid utanför skoltiden, behöver det säker- ställas att den redan lagstiftade tiden nyttjas effektivt. Det har varit svårt att få klarhet i vad som ligger bakom fenome- net. Vissa lärare och rektorer uppger att betyg ska rapporteras in till huvudmannen så att denna kan rapportera vidare uppgif- terna till SCB. Faktum är att betyg enbart ska rapporteras in för års- kurs 6 och 9 i men fenomenet gäller mer eller mindre i alla årskurser enligt den information utredningen har tagit del av. När det gäller inrapportering av betygen uppger rektorer och huvud- män att de sätter generösa deadlines dels så att alla ska hinna skicka in informationen, dels för att det ska finnas tid för en kvalitetssäk- ringsprocess. På vårterminen ska betygen vara inne hos SCB . Da- tum för antagningen till gymnasieskolorna skiljer sig mellan kom- munerna men sker inte tidigare än så. Sommarlovet inträder någon- stans runt och betyg sätts tidi- gare. Tiderna för inrapporteringen av betyg till SCB och antagning till gymnasieskolan förefaller inte vara avgörande för tidpunkten för betygssättningen. Det finns inget enhetligt system för hu- vudmän att hantera betygsinrapporteringen. Enligt 10 kap. 15 § skol- lagen ska betygen sättas ”i slutet av terminen”, vilket möjliggör för rektorer och huvudmän att bestämma generösa deadlines som vi nämnt ovan och som i sin tur gör att ordinarie undervisningstid kan gå förlorad. Det förefaller som att skolor har en gemensam läsårsplanering för alla årskurser. Om betygssättningen senareläggs och inrapporte- ringen förenklas, skulle detta därför kunna påverka även de andra årskursernas verksamhet och bli vägledande för hur man utnyttjar läsåret. 11.3Antalet skoldagar som elever får del av varierar Regleringen av den ordinarie undervisningstiden i svensk skola in- nebär att elever kan få olika mycket undervisningstid. Enligt 10 kap. 5 § skollagen ska den totala undervisningstiden för varje elev i vara minst . Det finns dock inte något tak för hur många undervisningstimmar som skolan kan erbjuda. Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten Som vi redogjort för tidigare är huvudmännen fria att bestämma läs- årets längd i intervallet 178–. Utredningens intervjuer ger bilden av att många huvudmän väljer läsårets längd efter lägsta antalet skoldagar, dvs och kalibrerar det generellt efter de lärare har i sin tjänst som tak enligt rådande avtal. Det förefaller i utredningens empiri som att huvudmän för enskilda skolor väljer ett högre antal dagar för läsåret. uppger lärarorganisationerna att det inte finns något i av- talen som hindrar ett individuellt utlägg av arbetstiden.5 Ett större antal skoldagar behöver inte i sig innebära att eleverna får högre antal timmar, eftersom antalet undervisningstimmar i re- spektive ämne i beror på timplanen. Totalt sett kan detta emellertid innebära skillnader i hur mycket undervisningstid ele- ver får del av men det saknas en nationell bild av hur det förhåller sig. 11.4Internationellt sett tillhör länder med långt sommarlov I det svenska utbildningssystemet finns det en tradition med långa sommarlov. Ursprungligen förväntades många barn hjälpa till i jord- bruket men det är självklart ett argument som inte gäller längre. Flera skolrepresentanter, huvudmän, forskare och intresseorganisa- tioner har spontant tagit upp frågan om kortare sommarlov liksom ett treterminers läsår i samband med diskussioner om lovskola. Vi har också noterat att det pågår en diskussion bland landets huvud- män och skolor om på vilket sätt förändringar av längden på som- marlovet respektive terminerna skulle kunna vara positiva för ele- verna och genomförbara för skolorna. Lärare och rektorer beskriver bland annat hur elever tappar sina kunskaper . De talar om ett allmänt kunskapstapp för många elever som de nämner att för elever som talar ett annat språk än svenska i hemmet är det snarare fråga om att som- marlovet saktar ner processen av att kunna komma i kapp. Många tar också upp att det finns elever för vilka skolan är den enda trygga platsen. Det lyfts även i diskussionerna att det är svårt att under läs- året hinna med att lära ut allt som ingår i en kursplan parallellt med 5https:///artiklar/partsgemensamma-fraagor-och-svar-om-arbetstid- i-kommunala-avtalet-och-bilaga-m#3. Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten fostransuppdraget, något som orsakar stress hos såväl elever som lä- rare. Vissa lärare uttrycker att en annan läsårsstruktur skulle kunna innebära en mer balanserad arbetsbörda och lätta på de långa arbets- veckor som finns . Forskning bekräftar denna bild. Som vi har nämnt i kapitel 2 är sommarlovet långt i jämfört med i många andra länder, in- klusive länder som presterar högt i internationella jämförande stu- dier.6 Forskning pekar även på att sommarlovet kan påverka kun- skapsprogressionen hos elever negativt. Denna mekanism slår dess- utom inte helt jämnt, utan drabbar framför allt de elever som under ledigheten inte möter sådan stimulans där de kan använda de för- mågor och kunskaper som de har tillskansat sig i skolan.7 Det finns också evidens om att sommarlovet kan medföra psy- kisk och fysisk belastning för vissa barn på grund av ensamhet, otill- räcklig tillgång till mat och omsorg.8 Med utgångspunkt i språk- forskning framträder det också tydligt att långsiktighet och konti- nuitet har stor betydelse för språkutvecklingen.9 Ett långt sommar- lov kan således särskilt drabba elever med kort bakgrund i och andra elever som inte möter någon svenskspråkig miljö utanför skolan. Dessa resultat tyder på att sommarlovets längd har stor be- tydelse för elevers lärande och välmående inte bara på det mest up- penbara sättet, att de ska kunna återhämta sig efter ett läsår, utan även åt det andra hållet, nämligen att ett långt lov inte nödvändigtvis gynnar alla elever. Det finns forskning10 som behandlar relationen mellan skolårets längd å ena sidan och elevers skolresultat samt senare arbetsmark- nadsposition å den andra sidan. Resultat från en aktuell svensk forsk- 6Se exempelvis: . och Brainbridge, W. L. U.S. i Kneese, C. och Ballinge, Ch. ), Balancing the School Calendar. Perspectives from the Public and Stakeholders. Rowman & Littlefield Education, , 2009. 7Hattie, J. Synligt lärande för lärare. : Natur & kultur. 8Se exempelvis: , K, Melendez-Torres, G. J, , , , J, , G, , S, och , G. Socio-Economic Inequalities in Adolescent Summer Holiday Experiences, and Mental Wellbeing on Return to School: Analysis of the /Health Behaviour in School-Aged Children Survey in . and Public Health. Vol.16, nr.7, 2019: 1107. 9Se exempelvis: , G & Stanat, P. Language policies and practices for helping immi- grants and second-generation students succeed. MPI and Bertelsmann Stiftung. 10Se exempelvis: Pischke, . The impact of length of the school year on student performance and earnings: Evidence from the German short school years. The Economic Jour- nal. 117, nr. 523, 2007: 1216 – 1242 och , . School Year Length and Stu- dent Performance: Quasi Eperimental Evidence. Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten ningsrapport med titeln effects of long terms: Com- pulsory schooling reforms in Sweden11 visar att längre terminer, i jäm- förelse med effekten av mer tid i form av ett extra skolår, kan skapa märkbart bättre förutsättningar för eleverna fram i livet, ex- empelvis när det gäller inkomst. Vidare finner forskarna att mer undervisningstid kan förbättra barns kognitiva utveckling. Med utgångspunkt i de underlag som utredningen har tillgång till, inklusive forskning, förefaller det som att längre skolår och därmed mer undervisningstid skulle främja elevers lärande och välmående. Fler undervisningstimmar ger mer tid för inlärning. Dessutom varierar antalet skoldagar och timmar hos olika huvudmän, vilket in- nebär att lagstiftningen tillåter att skolplikten ser olika ut be- roende på var en elev går i skolan. 11.5Det finns behov av att fortsätta se över frågor om undervisningstid Det är tydligt att det ”förloras” en del undervisningstid under läsåret. Utredningen delar uppfattningen att läsåret bör nyttjas till undervis- ning fullt ut. För att kunna utnyttja så mycket som möjligt av skol- året bör betygen sättas så sent som det går inför terminens slut och hanteringen av dessa behöver förenklas. Olika huvudmän erbjuder olika antal skoldagar per läsår. Det kan skilja sig som mest . Detta betyder som sagts att elever hos olika huvudmän har olika skolplikt. Omfattningen av den tid som elever erbjuds i skolan kan vara av central betydelse för elevernas möjligheter att nå kunskapskraven. För att skolan ska ge eleverna likvärdiga förutsättningar finns det anledning att se över regleringen avseende antalet skoldagar i förhållande till timplanerna. Detta är viktiga grundstenar när det kommer till att uppfylla det grundläggande kravet om att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skola oavsett var i landet den anordnas och oavsett om den är en eller fristående skola. Vidare har utredningen noterat att det förs diskussioner i skolor och hos huvudmän om för- och nackdelarna med en annan läsårs- struktur med kortare sommarlov. 11Fischer, M; , M; , T; , N. The long-term effects of long terms: Com- pulsory schooling reforms in . (), Work- ing Paper, No. 1223, 2018. Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten Att antalet skoldagar kan variera hos olika huvudmän, att betygen sätts tidigt, att läsåret har två terminer samt att sommarlovet är för- hållandevis långt är exempel på kvarlevor från ett gammalt skolpara- digm i det svenska skolväsendet. har andra delar av syste- met, exempelvis arbetsformer, innehåll i undervisningen, hur elevers kunskaper bedöms och mäts förändrats under de senaste decenni- erna. Ska fler elever få ökade möjligheter att nå behörighet, behöver även detta traditionella ramverk utredas och diskuteras. Utredningen redovisar i detta avsnitt våra bedömningar gällande fak- torer relaterade till undervisningstid som har betydelse för utred- ningens övriga förslag. 11.6.1Utredningens bedömning om betygsinrapportering Utredningens bedömning: Regelverket om när betyg ska sättas bör ses över i samtliga skolformer. bör utreda förutsättningarna för ett samlat inrapporteringssystem, där bland annat betyg kan rapporteras. Det bör utredas vidare vilka uppgifter som ska samlas in via ett sådant system. Ett enhetligt inrapporteringssystem för betyg skulle underlätta för huvudmän och skolor Utredningen har uppmärksammat att mycket undervisningstid un- der läsåret går förlorad, bland annat på grund av att termins- och läsårsbetygen sätts långt före terminens slut, ibland så mycket som . Detta skiljer sig åt mellan olika huvud- män. En bidragande orsak till att betyg sätts kan vara nuvarande reglering som innebär att betyg ska sättas” i slutet av varje termin”, vilket kan tolkas olika. Enligt utredningens bedöm- ning bör regelverket ses över för att undersöka när betygssättningen bör ske för att den inte ska ske för tidigt så att undervisningstid går förlorad i onödan. Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten Det har också framkommit behov av ett enhetligt inrapporte- ringssystem som skulle kunna effektivisera och underlätta rapporte- ringen av betyg för lärare, rektorer och huvudmän. Därmed skulle viktig undervisningstid kunna hämtas hem till gagn för både lärare och elever. Ett sådant system skulle även kunna innebära att det blev enklare att på huvudmanna- och nationell nivå följa upp skolornas verk- samhet. Det kan också finnas vinster i form av ökad likvärdighet med ett gemensamt system för inrapportering av uppgifter från skolorna. 11.6.2Utredningens bedömning om läsåret Utredningens bedömning: Läsårets längd och struktur bör ut- redas i samtliga skolformer. Det långa sommarlovet bromsar kunskapsutvecklingen Internationellt sett har , som redan nämnts, ett långt som- som snarare bygger på tradition än på aktuell forskning. Med utgångspunkt i de underlag som utredningen har tillgång till förefal- ler det som att längre skolår och därmed mer undervisningstid skulle kunna främja elevers lärande och välmående. Det har också fram- kommit att vissa elever missgynnas av det långa uppehåll i undervis- ningen som sommarlovet innebär. De kan bland annat stagnera i sin språkutveckling. Som det beskrivs i kapitel 2 visar forskning att många elevers kunskapsprogression stannar upp . Elever som inte sti- muleras kan ha fallit tillbaka så mycket som i sina förmågor och kunskaper. Dessa elever är också i stor utsträckning de elever som redan kämpar bl.a. med sin läsförmåga. Den kunskapsförlust som sker beskrivs inte som att den drabbar eleverna lika. Elever som utsätts för ett ”lästapp” varje sommarlov har i varit med om en återkommande tillbakagång som riskerar att påverka deras bild av sin egen kompetens. Det finns exempel på andra strukturer på läsår i andra länder, ex- empelvis ett treterminssystem då antal skoldagar inte nödvändigtvis behöver vara fler än vad vi har i men där läsåret förläggs på Elevernas sammantagna undervisningstid påverkar kunskapsresultaten ett annat sätt. Hur läsåret struktureras och hur många undervis- ningsdagar och hur mycket undervisningstid som erbjuds kan variera och kombineras på olika sätt. Det ingår inte i utredningens uppdrag att lägga förslag om en för- ändring av läsårsstukturen. Det krävs tid och resurser för att förbe- reda en sådan genomgripande förändring av skolsystemet varför ut- redningen, trots de observationer vi har gjort stannar vid den be- dömning att frågan bör utredas. Kapitlet innehåller utredningens förslag angående ikraftträdande för de ändringar vi föreslår i skollagen (2010:800) och skolförordningen (2011:185). Vi redovisar också våra överväganden när det gäller be- hovet av övergångsbestämmelser. Utredningens förslag: Ändringarna i skollagen (2010:800) och skolförordningen (2011:185) ska träda i kraft . Utredningen ska redovisa sitt betänkande . Med beaktande av tid för sedvanlig remissbehandling och beredning bör en proposition kunna överlämnas till och riksdagsbehandling kan ske tidigast . Förslagen kan därför som tidigast träda i kraft . Enligt vår bedömning ska samtliga föreslagna nya bestämmelser träda i kraft . Det finns inte behov av några övergångsbestämmelser med anledning av de föreslagna nya bestämmelserna i skollagen (2010:800) och skolförordningen (2011:185). 13 Konsekvenser av förslagen I detta kapitel redogörs för konsekvenserna av utredningens förslag och bedömningar. Vilka konsekvenser som ska beskrivas framgår dels av kommittéförordningen (1998:1474), dels av utredningens di- rektiv.