sou · H9B357 · 2021-06-28 00:00:00 — Av andra stycket framgår att den som har beviljats uppehållstill- stånd i på begäran ska överlämna sitt uppehållstillståndskort i samband med identitetskontroll. Bestämmelserna i första och andra stycket innebär att alla som anmä- ler flytt till underkastas samma skyldighet att överlämna hand- lingar för identitetskontroll. Hittillsvarande regler uppställer sådana skyldigheter endast såvitt gäller EES-medborgare som uppger sig ha uppehållsrätt och familjemedlemmar till EES-medborgare (9 och 10 §§ folkbokföringsförordningen [1991:749]) samt nordiska medbor- gare (artikel 2 punkt 1 i lagen [2005:268] om överenskommelse mellan , , , och ). Första och andra styck- ena står inte i något motsatsförhållande till varandra. har alltså möjlighet att begära att den som är föremål för kontroll och innehar flera olika handlingar, t.ex. både pass och uppehållstillstånds- kort, överlämnar dessa för kontroll. För att en noggrann kontroll ska kunna göras av handlingen måste den som kontrollerar sökandens iden- titet få handlingen överlämnad till sig för närmare granskning. Med att handlingen ska överlämnas avses ett tillfälligt överlämnande som möj- liggör en kontroll på plats. Handlingen ska alltså inte kunna omhänder- tas för fördjupad granskning och återlämnas först . Bestämmelsens tredje stycke innebär att , för det fall någon som redan är folkbokförd begär ändring av en uppgift om sin identitet (namn, födelsetid eller medborgarskap), har möjlighet att kräva att den som begär ändring och som ska inställa sig personligen hos myndigheten överlämnar pass, identitetskort eller motsvarande handling, och uppehållstillståndskort för kontroll. Bestämmelsen syf- tar till att identitetskontrollen ska kunna göras lika fullständig vid änd- ring av identitetsuppgifter för den som redan har folkbokförts i som vid en anmälan om flytt till . Som framgår av 26 c § kan en kontroll av biometriska uppgifter i en överlämnad handling komma i fråga även vid ändring av en uppgift om identitet. Övervägandena finns i avsnitt 6.6 och 6.7. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kontroll av bio- metriska uppgifter i handlingar. I första stycket införs en möjlighet för att kontrollera och jämföra fingeravtryck och ansiktsbild som ofta finns lagrade i sådana handlingar som avses i 26 b § med innehavarens fingeravtryck och ansiktsbild. Sådana kontroller är av betydelse för att kunna säker- ställa att den handling som överlämnas är äkta och utställd på den per- son som visar upp den. Bestämmelsen innebär en skyldighet för den som är föremål för identitetskontrollen att på begäran låta Skatte- verket ta fingeravtryck och en bild i digitalt format. Av andra stycket framgår att skyldigheten att låta ta fingeravtryck inte gäller barn eller personer som är per- manent fysiskt förhindrade att lämna fingeravtryck. För att ta ansikts- bild ska ingen åldersgräns gälla. Syftet med att göra det möjligt för att kunna kontrollera ansiktsbild och fingeravtryck även på barn är främst att minska risken för att barns identite- ter utnyttjas av andra i bedrägligt syfte. Principen om barnets bästa ska vara central vid tillvägagångssättet, vilket innebär att åtgärden bör genomföras på ett barnvänligt och barnanpassat sätt av särskilt utsedd personal. Barnet ska även informeras om åtgärden på ett för barn anpassat sätt. Ett permanent, fysiskt förhinder kan t.ex. innebära att personen saknar fingrar, har förstörda fingeravtryck eller av någon annan anledning inte kan lämna avtryck som håller godtagbar kvalitet. Övervägandena finns i avsnitt 7.5–7.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka uppgifter en anmälan enligt 25 eller 26 § ska innehålla. I första stycket har en följdändring gjorts i anledning av införandet av identitetsnummer. Andra stycket har justerats för att tydliggöra att en anmälan om inflyttning till landet också ska innehålla uppgift om födel- setid och medborgarskap. Stycket har också ändrats redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att förelägga en person att göra en anmälan enligt lagen eller att lämna de uppgifter eller visa upp de handlingar som behövs för anmälan, kon- troll eller komplettering. Paragrafen har justerats för att det inte ska råda någon tveksamhet om att möjlighet att förelägga inbegriper inte bara upp- gifter utan också handlingar. Med ”handlingar” avses också kopior av handlingar och elektroniska handlingar. Våra överväganden finns i avsnitt 5.3.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om kontrollbesök. Första stycket behandlar kontrollbesök i syfte att kontrollera en viss bestämd persons bosättning. En viss utvidgning av befo- genhet att göra kontrollbesök har skett genom att ordet ”nödvändigt” ersatts av ”behövs”. Avsikten är att tydliggöra att inte behöver uttömma alla andra utredningsåtgärder innan ett kontrollbe- sök utförs. Ett kontrollbesök kan alltså företas som första utrednings- åtgärd om anser att det behövs för att utredningen ska ge resultat och ett besök också är lämpligt i det enskilda fallet. annan mindre ingripande utredningsåtgärd ge samma resultat ska den användas i stället (jfr 5 § förvaltningslagen [2017:900]). Det hittills- varande andra stycket, som behandlar var kontrollbesöket får äga rum, har förts till första stycket som en andra mening. Andra stycket reglerar kontrollbesök i syfte att kontrollera vem eller vilka som är bosatta i en viss fastighet eller lägenhet. Ett beslut om ett sådant kontrollbesök får fattas endast om det finns särskilda skäl. Ett sådant särskilt skäl kan vara att det har observerats någon typ av avvi- kelse som ger anledning att anta att det kan finnas fel i uppgifter om en eller flera personers folkbokföring. Enligt tredje stycket får vid ett kontrollbesök enligt första eller andra stycket begära att alla de personer som befinner sig i fastigheten eller lägenheten lämnar uppgift om sin identitet. Våra överväganden finns i avsnitt 5.4.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om underrättelse av beslut om kontrollbesök och om hur kontrollbesök ska genomföras. Liksom behöver den som enligt ett beslut om kontrollbe- sök enligt 32 a § första stycket ska kontrolleras inte underrättas om beslutet före besöket. Inte heller den som är folkbokförd på eller kan antas vara bosatt i den fastighet eller lägenhet som omfattas av ett be- slut om kontrollbesök enligt 32 a § andra stycket behöver underrättas om beslutet före besöket. En underrättelse om ett förestående kontrollbesök kan leda till att syftet med besöket går förlorat. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.4. I paragrafen behandlas vilka beslut som inte får överklagas. Till följd av att bestämmelser om samordningsnummer har överförts till lagen (202x:xx) om identitetsnummer och samordningsnummer återstår enbart de tre första punkterna i den hittillsvarande uppräkningen. Någon ändring i sak beträffande dessa punkter är inte avsedd. I 40 § finns bestämmelser om vilka beslut som får överklagas. Paragrafen innehåller straffbestämmelser. Första stycket har justerats i anledning av att de nya 26 a–26 c §§ inte innehåller någon anmälnings- skyldighet och således inte omfattas av straffbestämmelserna. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . Enligt andra punkten ska en person som tilldelats ett samordnings- nummer efter egen ansökan vid ikraftträdandet anses ha tilldelats ett identitetsnummer enligt lagen (202x:xxx) om identitetsnummer och samordningsnummer. Det innebär i praktiken att vid ikraftträdandet kommer att tilldela personen ett identitetsnummer som i folkbokföringsdatabasen kopplas samman med det tidigare samord- ningsnumret. Enligt tredje punkten ska äldre föreskrifter i 21 § fortfarande gälla be- träffande den som före ikraftträdandet folkbokförts under rubriken utan känd hemvist. Det innebär att dessa personer först när han eller hon varit folkbokförd under rubriken utan känd hemvist kan avregistreras från folkbokföringen som försvunnen. Enligt fjärde punkten ska äldre föreskrifter om överklagande i 39 § fortfarande gälla för överklagande av beslut som meddelats före ikraft- trädandet. Det innebär bl.a. att beslut om förnyelse och vilandeförklar- ing av samordningsnummer som enligt nya regler inte kan överklagas fortfarande får överklagas enligt äldre föreskrifter om de meddelats före ikraftträdandet. Enligt femte punkten ska en ansökan av en enskild om samordningsnummer som ännu inte avgjorts vid ikraftträdandet anses som en ansökan av en enskild om identitetsnummer enligt lagen (202x:xx) om identitetsnummer och samordningsnummer. Det innebär att ansökan ska behandlas enligt nya regler och således kan resultera i tilldelning av ett identitetsnummer. 20.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret Paragrafen reglerar vilka uppgifter som får behandlas i Statens person- adressregister (SPAR). Ändringen i första stycket första och andra meningarna innebär att SPAR, förutom uppgifter om personer som har tilldelats personnum- mer, också får innehålla uppgifter om personer som har tilldelats iden- titetsnummer. Liksom får SPAR också innehålla uppgifter om personer som har tilldelats samordningsnummer under förutsättning att de identitetsuppgifter som krävs för tilldelning har styrkts. Detta har uttryckts på ett annat sätt men den ändrade formuleringen avses inte innebära någon ändring i sak. SPAR ska alltså liksom hit- tills inte innehålla uppgifter om personer med ostyrkta identitetsupp- gifter. Ändringarna i första stycket punkt 2 och 13–15 är föranledda av infö- randet av identitetsnummer och att reglerna om identitetsnummer och samordningsnummer samlats i lagen (202x:xx) om identitetsnum- mer och samordningsnummer. Ändringarna innebär att information kring vilandeförklaring av identitetsnummer, tidpunkt för när ett sådant nummer har tilldelats och tidpunkt för när en person med ett sådant nummer har avlidit får behandlas i SPAR på samma sätt som gällt för samordningsnummer. Övervägandena finns i avsnitt 15.3 och 15.5. 20.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet Paragrafen behandlar lagens tillämpningsområde. I det nya andra stycket har införts en ny bestämmelse om att lagen också gäller vid behandling av personuppgifter i passmyndigheternas verksamhet som rör identi- tetskontroller enligt lagen om identitetsnummer och samordnings- nummer. Våra överväganden finns i avsnitt 13.7.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om för vilka ändamål uppgifter får behandlas. Det ändamål som anges i första stycket 1 tillåter visserligen att upp- gifter behandlas för att tillhandahålla information som behövs för kon- troll och analys av identifieringsuppgifter för fysiska personer och av andra folkbokföringsuppgifter. Men för att det klart ska framgå att analyser och urval får ske i syfte att upptäcka och förhindra felaktig- heter i folkbokföringsdatabasen i form av oriktiga eller utelämnade uppgifter, anges detta i en ny punkt 8 i stycket. Våra överväganden finns i avsnitt 9.2. Paragrafen reglerar personuppgiftsansvar vid behandling av person- uppgifter enligt lagen. Tillägget innebär att passmyndighet som genom- för identitetskontroll inför beslut om tilldelning av identitetsnummer ska vara personuppgiftsansvarig för den personupp- giftsbehandling som sker vid myndigheten i anledning av identitets- kontrollen. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.2. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om förstöring av upp- gifter. För att säkerställa att de fingeravtryck, den ansiktsbild och de bio- metriska uppgifter som tas fram ur dessa vid kontroll enligt 26 b och 26 c §§ folkbokföringslagen (1991:481) och vid kontroll enligt 2 kap. 3 och 4 §§ lagen (202x:xx) om identitetsnummer och samordnings- nummer inte kan användas för andra ändamål, föreskrivs i paragrafen att sådana uppgifter ska förstöras efter att kontrollen har Uppgifterna får alltså endast behandlas tillfälligt av Skatte- verket i syfte att kontrollera handlingars äkthet och innehavarens iden- titet. Därefter ska de uppgifter som lagrats i databasen för- störas. Våra överväganden finns i avsnitt 7.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om för vilka ändamål folkbok- föringsdatabasen och analys- och urvalsdatabasen ska användas. Ändringen i första stycket är föranledd av att regler om en ny samling personuppgifter, analys- och urvalsdatabasen, förs in i lagen vid sidan av folkbokföringsdatabasen. Ändamålen i 1 kap. 4 § första stycket 1–7 och andra stycket hänför sig till folkbokföringsdatabasen. Av andra stycket följer att analys- och urvalsdatabasen är en samling personuppgifter som används gemensamt i folkbokföringsverksam- heten för dataanalyser och urval i syfte att upptäcka och förhindra fel- aktiga uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Till följd av att kapitlet innehåller bestämmelser om såväl folk- bokföringsdatabasen som analys- och urvalsdatabasen har rubriken till kapitlet ändrats till Databaser i folkbokföringsverksamheten. Övervägandena finns i avsnitt 9.1 och 9.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om för vilka personer uppgifter får behandlas i folkbokföringsdatabasen. Ändringarna i första stycket, avses inte, förutom att identitetsnum- mer har lagts till, innebära någon förändring i förhållande till hittills- varande lydelse, utan enbart en förenkling. Paragrafen reglerar vilka uppgifter som får behandlas i folkbokförings- databasen. Ändringarna i första stycket punkt 18–20 är föranledda av införan- det av identitetsnummer och av reglerna i 3 kap. lagen (202x:xx) om identitetsnummer och samordningsnummer. Ändringarna innebär att information kring vilandeförklaring av identitetsnummer och per- sonnummer som tilldelats utan samband med folkbok- föring (s.k. TP-nummer, tilldelat personnummer) och tidpunkt för när en person med ett sådant nummer har avlidit får behandlas i folk- bokföringsdatabasen på samma sätt som gällt för samordnings- nummer. Våra överväganden finns i avsnitt 15.5. Den automatiserade behandling av personuppgifter som förslagen om kontroll av biometriska uppgifter i 26 c § folkbokföringslagen (1991:481) innebär ska ske i folkbokföringsdatabasen. En ny bestäm- melse förs därför in i första stycket punkt 21 som uttryckligen anger att ansiktsbild, fingeravtryck och de biometriska uppgifter som tas fram ur dessa får behandlas i folkbokföringsdatabasen. Våra överväganden finns i avsnitt 7.7. Tredje stycket innehåller bestämmelser om vilka uppgifter som får anges i ärenden om tilldelning av personnummer enligt 18 b § folkbok- föringslagen eller samordningsnummer. Bestämmelsen ändras för att även omfatta identitetsnummer. Ändringarna innebär även att det får anges om identitetsuppgifterna har styrkts i ärenden om tilldelning av samordningsnummer. Vid tilldelning av samordningsnummer enligt 2 kap. 8 § lagen om identitetsnummer och samordningsnummer krävs inte att uppgifterna är styrkta. För att dessa två olika typer av samord- ningsnummer ska kunna hållas isär på ett bättre sätt kan samordnings- nummer enligt bestämmelsen markeras med säkra eller osäkra upp- gifter. Våra överväganden finns i avsnitt 15.3 Paragrafen innehåller bestämmelser om myndigheters direktåtkomst till vissa uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Förändringar har gjorts i paragrafen i anledning av införandet av identitetsnummer. Myndig- heter får ha direktåtkomst även till uppgift om identitetsnummer. I paragrafen behandlas vilka sökbegrepp som får användas vid sökning efter handlingar som har kommit in i ett ärende. Även här har följdänd- ringar gjorts i anledning av införandet av identitetsnummer. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vilka uppgifter som ska få behandlas i analys- och urvalsdatabasen. Våra överväganden finns i avsnitt 9.4. Paragrafen, som är ny, reglerar vilka sökbegrepp som får användas vid sökning i analys- och urvalsdatabasen. I 10 och 11 §§ finns bestämmelser om sökbegränsningar vid sökning i folkbokföringsdatabasen. Uppgifter som avses i 3 § första stycket 5, 11, 12 och 17 (födelseort, samband mellan vårdnadshavare och barn som är grundat på adoption, inflyttning från utlandet respektive uppe- hållsrätt för en person som är folkbokförd) får inte användas som sök- begrepp. Medborgarskap får användas som sökbegrepp endast i fråga om medborgarskap i , , , eller . Vid sökning efter handlingar i ett ärende får endast uppgift om namn, personnummer, identitetsnummer eller samordningsnummer och upp- gifter som avses i 5 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (diarie- uppgifter) användas som sökbegrepp. Den nya bestämmelsen innebär att de angivna begränsningarna ska gälla även vid sökningar i analys- och urvalsdatabasen. Det bör utarbetas rutiner inom myndigheten för användningen av sökbegrepp, (se förslaget till 5 b § förordningen [2001:589] om behand- ling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet). Sådana rutiner kan minska risken för intrång i den personliga integ- riteten genom att det sätts upp gränser för den behandling som får utfö- ras. De sökbegrepp som används vid sökningar i databasen ska enligt 15 § dokumenteras. Övervägandena finns i avsnitt 9.9. I paragrafen, som är ny, anges att metoder för att ta fram urval och sök- begrepp som används vid sökningar i databasen ska dokumenteras. För att minska risken för onödiga integritetsintrång ska Skatte- verket dokumentera de metoder som används för att ta fram urval på så sätt att de kan kontrolleras i efterhand. Genom kravet på dokumen- tation av de metoder för urval som används finns möjligheter att i efter- hand kontrollera att fastställda rutiner följs. Man bör t.ex. kunna följa upp att rätt uppgifter finns i uppgiftssamlingen, att uppgifterna används för rätt ändamål och att de gallras inom rätt tid. Även de sökbegrepp som används vid sökningar i databasen ska dokumenteras för att möjliggöra en kontroll i efterhand. Våra överväganden finns i avsnitt 9.9 och 9.10. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om gallring av uppgif- ter i analys- och urvalsdatabasen. Uppgifterna som behandlas för dataanalys och urval och de resultat som analyserna och urvalen är av en helt annan karaktär än uppgifterna i folkbokföringsdatabasen. Personuppgifter får inte förvaras än som är nödvändigt (se artikel 5.1.e i EU:s dataskyddsför- ordning). Uppgifterna i analys- och urvalsdatabasen minskar i intresse . Gallring ska därför ske senast från den tidpunkt då upp- gifterna senast behandlades för det ändamål för vilket de samlades in och aldrig senare än från den tidpunkt uppgifterna samlades in. Övervägandena finns i avsnitt 9.12. 20.5Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om sekretess i ärende om tilldelning av samordningsnummer till personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. för uppgift som lämnats av om en enskilds personliga förhållanden. Sekretessen gäller enligt andra stycket inte namn, födelsetid, kön och uppgift om personuppgifterna har styrkts. Av tredje stycket framgår att sekretessen ska gälla i högst . Våra överväganden finns i avsnitt 16.10.4. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om sekretess i ärende om tilldelning av samordningsnummer för uppgift om grunden för till- delningen. Grunden för tilldelningen av samordningsnummer får enligt 2 kap. 3 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatte- verkets folkbokföringsverksamhet lagras i folkbokföringsdatabasen. Genom den nya bestämmelsen stärks sekretesskyddet för uppgift om grunden för tilldelning av samordningsnummer på så sätt att sekretess gäller för sådan uppgift om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Av andra stycket framgår att sekretessen ska gälla i högst . Våra överväganden finns i avsnitt 16.10.4. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om sekretess i verk- samhet som avser förande av och uttag ur analys- och urvalsdatabasen. De uppgifter som finns analys- och urvalsdatabasen är normalt inte av särskilt av integritetskänslig karaktär (se avsnitt 9.4). Men även om varje enskild uppgift i sig inte är integritetskänslig innebär den sam- lade bild som kan fås vid en sambearbetning av uppgifterna ett bety- dande integritetsintrång. I folkbokföringsverksamheten gäller enligt 22 kap. 1 § sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhål- landen om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Detta sekretesskydd är inte tillräckligt. Det insynsintresse som finns gäller i första hand myndighetens verksamhet. Offentlighetsintresset är inte lika starkt vad gäller uppgifter om en enskild persons personliga eller ekonomiska förhållanden. Absolut sekretess gäller enligt paragrafens första stycke i verksamhet som avser förande av och uttag ur analys- och urvalsdatabasen. Analys- och urvalsverksamheten utgör inte sådan kontrollverksamhet som kan behöva omfattas av sekretess gentemot den registrerade, jfr 17 kap. 1 §. Sekretessen gäller alltså inte i förhållande till den enskilde själv. Av andra stycket framgår att sekretessen ska gälla i högst . Våra överväganden finns i avsnitt 9.13. Paragrafen reglerar tystnadsplikt. Paragrafen kompletteras med 1 c §. Detta innebär att den tystnadsplikt som följer av 1 c § ges företräde framför meddelarfriheten. Övervägandena finns i avsnitt 9.13. Åtgärder för att minska fel i folkbokföringen En särskild utredare ska utreda och föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för att fastställandet av en persons bosättning är korrekt och att rätt personuppgifter registreras i folkbokföringsdata- basen om dem som är folkbokförda. Syftet med utredningen är att åstadkomma ett regelverk som ökar förutsättningarna för att folk- bokföringen är tillförlitlig och ändamålsenlig samt förhindrar att folk- bokföringsuppgifter kan utnyttjas på ett felaktigt sätt. I uppdraget ingår även att lämna förslag om ett säkrare system för samordningsnum- mer i syfte att tillgodose behovet för både enskilda och andra aktörer av en tillförlitlig och användbar identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda. •föreslå åtgärder som tillgodoser att folkbokföringen i största mö- jliga utsträckning innehåller korrekta uppgifter, •föreslå åtgärder som minskar risken för att oriktiga uppgifter blir registrerade i folkbokföringsdatabasen och förhindrar att en per- son blir folkbokförd där den inte är bosatt, •föreslå åtgärder som åstadkommer ett säkrare system för samord- ningsnummer och ökar numrens användbarhet i samhället, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Behovet av korrekta uppgifter i folkbokföringen Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunk- tioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder (2 § förord- ningen [2017:154] med instruktion för ). Uppgifterna läggs till grund för en rad rättigheter och skyldigheter för den en- skilde, både i förhållande till samhället och till andra enskilda. Det är därför angeläget att uppgifterna stämmer överens med verkliga för- hållanden. Det är också angeläget att en person uppträder under en och samma identitet vid kontakter med myndigheter och andra och att risken för att en person uppträder under flera olika iden- titeter minimeras. har därför konsta- terat att det är av stor vikt att identitetsuppgifter i folkbokföringen präglas av stabilitet (HFD 2019 ref. 9, jfr även RÅ 1997 ref. 8). Enligt är stabiliteten när det gäller registre- rade identitetsuppgifter av så central betydelse att beviskravet för att ändra sådana uppgifter måste vara högt. För att få bifall till en begä- ran om ändring av registrerade identitetsuppgifter måste den enskilde presentera bevisning som innebär att det klart framgår att de nya upp- gifterna är riktiga (HFD 2019 ref. 9).