sou · H9B389d2 · 2021-11-02 00:00:00 — 1279 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021), Under rådande omständigheter. Konse- kvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg, rapport 2021:1. Den sociala isoleringens pris också listats och spridits till kommuner.1280 Myndigheten har vidare genomfört flera webbinarier, gjort särskilda utskick till kommuner i samband med exempelvis skolstart, inom äldreomsorgsområdet och funktionshindersområdet samt genomfört en nationell kampanj till- sammans med länsstyrelserna.1281 har med anledning av utbrottet av covid-19 haft i uppdrag av regeringen att fördela medel till ideella organisationer som arbetar med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtq- personer samt våld i nära relationer inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget har förlängts och fortsätter . har genom ett egeninitierat projekt publicerat rapporten av covid-19 på anmälningar gällande barn till . Myndigheten har vidare initierat ett projekt vars syfte är att undersöka om hälso- och sjukvården fått en ökad belastning i form av skador bland kvinnor som orsakats av våld från annan person. Myndigheten har vidare bl.a. ökat kommunikations- insatserna och uppmärksammat riskerna för ökat våld och tillsam- mans med andra myndigheter genomfört olika aktiviteter samt med- verkat i andra aktörers arbeten med pandemins konsekvenser på våld.1282 Myndigheten har också kontinuerligt avstämningar i sina samverkansforum och nätverk.1283 I de veckovisa lägesrapporteringarna har det i olika län ställts sepa- rata uppföljande frågor specifikt om våld i nära relation och flera länsstyrelser har regelbunden kontakt med tjej- och kvinnojourer 1280 (2021), Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rapport 2021:8, och uppgifter hämtade från myndighetens webbplats (be- sökt ). 1281 Information som lämnats av myndigheten vid Nationell myndighetssamverkan för kvin- nofrids seminarium . 1282 svar till . Se även Jämställdhetsmyn- digheten (2021), Covid-19 och våldsutsatthet. Slutrapport av uppdrag A2020/01001/JÄM, rap- port 2021:8, och länsstyrelsernas lägesbilder. 1283 svar till . Den sociala isoleringens pris för att ha en uppdaterad bild av situationen. Länsstyrelserna gör även månatliga uppföljningar, främst med socialtjänsten.1284 Vidare har länsstyrelserna haft i uppdrag av regeringen att sam- ordna lägesbilder av kommunernas bedömningar av eventuell risk för social problematik och utsatthet med anledning av konsekvenser av covid-19-pandemin samt kommunernas beskrivning av vidtagna eller planerade åtgärder.1285 Flera länsstyrelser har under pandemin också gjort egna analyser över pandemins påverkan och konsekvenser inom området social hållbarhet där våld i nära relation och hedersvåld är en viktig del. Även en större länsstyrelsegemensam analys gjordes om pandemins påverkan på samhällets skyddsvärden.1286 Länssty- relserna har bl.a. också varit samarbetspart i Jämställdhetsmyndig- hetens arbete med regeringsuppdraget att identifiera och utveckla effektiva arbetssätt för kommuner.1287 Av länsstyrelsernas verksamhetsredovisningar avseende rege- ringsuppdraget om mäns våld mot kvinnor för 20201288 framgår att genomförandet av uppdraget har påverkats av pandemin i olika ut- sträckning, bl.a. har en omställning till digitala arbetsformer skett. Vissa länsstyrelser har genomfört specifika insatser med fokus på den särskilda situation som råder i och med covid-19. har beskrivit det som att utmaningen snarare bestått av att upprätthålla det arbete som redan pågår i länet. Men det har även förts fram vissa positiva aspekter som ett ökat utbyte av er- farenheter, goda exempel och kunskap mellan yrkesverksamma i de olika länen.1289 Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld NKT:s arbete syftar främst till att stärka andra myndigheters och yrkesverksammas insatser på området, bl.a. genom den nationella stödtelefonen för yrkesverksamma som behöver rådgivning och väg- ledning. Antalet samtal till stödtelefonen har varit fort- 1284 Uppgifter inhämtade från i . 1285 Regeringsbeslut , 2020 S2020/05273/(delvis). 1286 Uppgifter inhämtade från i . 1287 Uppgifter lämnade vid möte med samordnaren vid i och sekretariatet, . 1288 Regeringsbeslut , S2017/07420/JÄM (delvis). 1289 Länsstyrelsernas verksamhetsredovisningar av uppdraget Mäns våld mot kvinnor, 2020. Den sociala isoleringens pris satt högt, men har minskat vilket enligt NKT åtminstone delvis får antas vara en följd av den situation som uppstått på grund av pandemin. Många av kompetensteamets utbildningsinsatser ställdes in och därefter har de huvudsakligen genomförts digitalt, vilket NKT menar lett till en ökad tillgänglighet och att man kunnat nå fler yrkesverksamma . Vidare har webbstödet via webb- platsen moderniserats och ett antal kampan- jer har genomförts. genomförde NKT även in- tervjuer med länsstyrelserepresentanter i syfte att få en samlad bild av utvecklingen av arbetet på området och verksamheter som kan möta utsatta gruppers behov i varje län. I princip samtliga länsstyrel- ser uppgav att verksamheterna i länet inte alls, eller endast delvis, kan möta målgruppens behov.1290 Den större ansatsen vad avser det arbete som bedrivits med anledning av pandemin innefattas i samverkan med Jämställdhets- myndigheten inom ramen för regeringsuppdrag, bl.a. avseende rap- porten Covid-19 och våldsutsatthet. NKT har även bidragit vid fram- tagandet av länsstyrelsernas lägesbilder avseende covid-19 och mäns våld mot kvinnor.1291 Nationellt centrum för kvinnofrid NCK har i uppdrag att höja kunskapen nationellt om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer samt att ge stöd till våldsutsatta kvinnor. NCK arbetar med bl.a. utbildning av yrkesverksamma och studenter, information, forskning och kunskapssammanställning samt driver den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen (). NCK har även en specialistmottagning för kvinnor som utsatts för våld.1292 har NCK utifrån ett regeringsuppdrag arbetat med att förstärka och utveckla verksamheten med den nationella stöd- telefonen. Vidare intensifierades insatserna för att sprida inform- ation via olika kanaler och i samarbete med andra aktörer. 1290 Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld (2021), Årsrapport. Nationella kom- petensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck – verksamheten . 1291 Uppgifter lämnade av Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld, . 1292 Uppgifter hämtade från Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat vålds webbplats (besökt ). Den sociala isoleringens pris också bl.a. medverkat vid MSB:s avstämningar för stödlinjer under pandemin för att redovisa erfarenheter och deltagit i diskussioner om frågan med SKR.1293 ökade antalet nya användare av NCK:s webbkurs om våld jämfört med 2019.1294 NCK har även arrangerat ett internt webbinarium inom ramen för det nationella nätverket för myndighetssamverkan som handlade om pandemins påverkan på området våld och förtryck. Barnafrid – Nationellt för våld och andra övergrepp mot barn vid Barnafrid har i uppdrag att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn och riktar sig till yrkesverksamma som möter barn och unga som utsatts för våld och andra övergrepp samt till yrkesverksamma vid t.ex. myndigheter. gjorde Barnafrid en digital omställning i verksamhe- ten och anordnade bl.a. nätverksmöten och konferenser på distans. Barnafrid lanserade en digital basutbildning om våld mot barn riktad till yrkesverksamma. Vidare deltog Barnafrid i olika nätverk och webbinarier med anledning av pandemin och i olika internationella samarbeten. Barnafrid har även bl.a. tagit fram faktaunderlag, deltagit i ett globalt webbinarium, gjort en analys av de kort- och långsiktiga konsekvenserna ur ett barnperspektiv och deltagit i andra myndigheters uppdrag. Samverkan med olika nation- ella aktörer beskrivs som mycket mer aktiv under pandemin.1295 påbörjade SKR en genomgång av läget kopplat till covid-19 och tog kontakt med bl.a. kommunala skyddade boenden i storstadskommunerna för att få en uppfattning om läget och bered- skapen. Kontakt togs även med , social- 1293 Nationellt centrum för kvinnofrid, Redovisning av uppdrag att stärka och utveckla den nationella stödtelefonen för våldsutsatta (A2020/00866/JÄM), dnr. NCK 2021/8. 1294 Uppgifter hämtade från för kvinnofrids webbplats (besökt ). 1295 Barnafrid (2021), Verksamhetsberättelse 2020, och uppgifter lämnade av Barnafrid vid möte med sekretariatet, . Den sociala isoleringens pris chefsnätverk och nätverk för utvecklingsledare för kvinnofrid inom de regionala samverkans- och stödstrukturerna, RSS. SKR har haft ett nära samarbete med Unizon och Roks, inledningsvis genom avstämningar som efterhand glesades ut till . SKR har även samverkat med olika myndigheter kring frågor om ökad utsatthet för våld i pandemins spår. tog SKR fram råd till kommuner med anledning av risken för ökat våld under pandemin. Risken för ökat våld upp- märksammades även i organisationens socialtjänstblogg. SKR bidrog även till att sprida den myndighetsgemensamma kampanjen ”Våga berätta”, samt det stöd till kommuner för att nå våldsutsatta under pandemin som tog fram på uppdrag av regeringen.1296 I en rapport som har tagits fram på uppdrag av Roks presenteras en studie av hur Roks medlemsjourer upplevt och hanterat de specifika utmaningarna som pandemin gör. Enligt rapporten påverkar pandemin jourernas verksamhet av- sevärt. Det framkom bl.a. att en övervägande majoritet ansåg att det blivit svårare att engagera befintliga ideella medlemmar (på grund av tillhörighet till riskgrupp eller frånvaro), att det blivit svårare att ut- öva den vanliga verksamheten och att det blivit svårare för jourernas målgrupper att söka kontakt och att delta i verksamheten. Det fysiska stödsökandet hade avtagit men det digitala stödsökandet via chatten tycktes ha ökat explosionsartat. Samverkan kommunalt och regionalt varierar enligt rapporten mycket över landet. Ingen av jourerna uttryckte några större pro- blem i samverkan med den regionala nivån. Nästan hälften av de som svarade uppgav dock att de inte alls gjorts delaktiga i kommunalt eller regionalt krisarbete. Många ansåg också att kommuner och regioner borde ha beredskap för att utöka, inte bara vårdplatser, utan 1296 Uppgifter inhämtade från SKR och SKR (2021), Slutrapport melse mellan staten och Kommuner och Regioner för att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020, dnr 21/00472. Den sociala isoleringens pris även platser för skyddat boende i det fall jourerna är till- räckliga.1297 Hela samhället och samtliga invånare i har påverkats av pan- demin och de åtgärder som satts in för att bekämpa den. De senaste ett och ett halvt åren har många människors liv förändrats i fråga om bl.a. försörjningsmöjligheter, boendesituation, arbetsförhållanden, arbets- och studiemiljö, sociala kontakter och deltagande i kultur- och samhällsliv. Det blev dock – på ett mer övergripande plan – inte lika illa som man först kunde befara. Det finns t.o.m. vissa positiva indirekta effekter till följd av pandemin såsom digitaliseringen som lett till en ökad tillgänglighet för många, en nedgång i olika in- fektionssjukdomar och mer utevistelse och mindre stress som lett till ett bättre liv för vissa. För en del har pandemin lett till att rutiner och vardagsliv behövt ändras i viss utsträckning, men för andra har den lett till betydande problem och för vissa har pandemin ställt hela livet på ända. I likhet med ohälsa och dödsfall till följd av covid-19 har pandemin drabbat ojämnt även i fråga om andra, indirekta konsekvenser för männi- skors hälsa, välbefinnande, livsvillkor m.m. Det är tydligt att redan utsatta och sårbara grupper drabbats hårdare än andra och att struk- turella faktorer inklusive socioekonomisk status har stor betydelse. Något som också blivit tydligt i en omfattande samhällskris som denna är civilsamhällets viktiga roll för människor. Civilsamhälles- organisationer har ofta kunnat nå ut till, möta och bistå enskilda på ett sätt som det offentliga inte har möjlighet att göra. För vissa per- soner har sådant stöd varit avgörande. Pandemin har dock försvårat även dessa organisationers verksamhet. Även om covid-19 haft en mer begränsad direkt påverkan på barn och unga har pandemin i stort fått tydliga konsekvenser även för dem. Civilsamhällesorganisationer rapporterar att den psykiska ohälsan hos barn har ökat. Oro för sjukdom och död har också varit mycket vanligt i alla åldrar. Man har inte sett någon dramatiskt ökad utsatthet hos barnfamiljer, men det finns flera tecken på att den lett 1297 A. Önnerfors (2021), COVID-19, kvinnofrid och krisberedskap – den idéburna sektorns förutsättningar att verka i samhällelig kris. En rapport på uppdrag av Roks. Den sociala isoleringens pris till stora påfrestningar för många familjer och det finns stora variationer i vilken utsträckning kommunerna har ställt om och förändrat sitt arbetssätt. Många äldre har känt en djup oro för allvarlig sjukdom och för att inte få vård. Rekommendationen om social isolering har lett till sämre psykisk hälsa för vissa grupper och riskerat att försämra den fysiska hälsan. Isoleringen har gjort det digitala utanförskapet för vissa grupper tydligare och drabbat hårt. Mycket talar för att ensamheten bland de äldre har ökat och civilsamhället vittnar om att många äldre har haft en oerhört tung tid och att många fortfarande har det. Bland personer med funktionsnedsättning är det många som har multidiagnoser och flera tillhör riskgrupperna för allvarligt sjuk- domsförlopp vid covid-19. Att pandemin skulle bli kännbar för denna grupp, som ofta har en sämre hälsa, svårare att kommunicera och sämre förutsättningar att delta i samhällslivet, framstår därför inte som förvånande. När verksamheter pausas eller ställs om för- ändras vardagen drastiskt för många, särskilt för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar för vilka rutiner, invanda miljöer och välkända ansikten kan vara avgörande för att livet och vardagen inte ska bli kaotisk. Men även åtgärder som till synes före- faller mindre ingripande kan få långtgående konsekvenser för den enskilde. Vad gäller barn och unga blir, även om omsorgs- och vård- insatser för dem inte påverkats i någon mer omfattande utsträck- ning, konsekvenserna och belastningen för de drabbade familjerna mycket stora. Flera funktionshinderorganisationer vittnar om ett tydligt försämrat mående hos personer med funktionsnedsättning, framför allt hos personer med neuropsykiatriska och intellektuella funktionsnedsättningar. Hos barn och unga med funktionsnedsätt- ning förefaller oron och stressen ha varit stor och påtaglig under pandemin. kunskap talar för att covid-19-pandemin innefattar flera riskfaktorer för psykisk ohälsa. Det finns ingen fullständig bild över vilka konsekvenser pandemin fått för den psykiska hälsan. har inte sett några stora förändringar jämfört när det gäller inrapporterade psykiatriska tillstånd från hälso- och sjukvården. Psykiatrisk vård för tillstånd som de- pression, ångest och stress har minskat bland vuxna och depressions- vård även bland ungdomar. minskar inte andelen som Den sociala isoleringens pris hämtat ut antidepressiv medicin, vilket kan tyda på att förekomsten av dessa tillstånd är lika hög som . Det finns också studier som talar för att den psykiska ohälsan ökat. Antalet besök vid psykiatriska akutmottagningar har varit färre men fler ledde till inskrivningar i slutenvård jämfört . Det har jämfört inte skett någon ökning av antalet självmord under pandemin. I den internationella forskningen har man sett tecken på en större ökning av psykiska besvär bland grupper som redan före pandemin hade en högre risk för psykisk ohälsa. Det finns även tecken i på att vissa grupper har drabbats hårdare än andra. För personer med beroendeproblematik saknas entydig infor- mation om missbruket ökat eller minskat, men lägesbilder och myndighetsrapporter ger en tydlig bild av de sociala problem och den utsatthet som finns i denna grupp. Andelen med en spelproble- matik synes vara i stort sett oförändrad trots en minskad tillgång till en rad spelformer. Man ser även en ökad grad av spelproblem under pandemin bland de som hade ett problemspelande och bland arbetslösa. Farhågorna för att våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck ska komma att öka till följd av covid-19 har än så länge inte bekräftats av någon enhetlig eller tydlig nationell statistik. Det underlag som finns att tillgå ger en mycket varierad bild. Problemet med avsaknad av tillförlitlig och jämförbar statistik har blivit ännu tydligare under pandemin. Det finns dock hos både myndigheter och organisationer en stor uppslutning kring att pandemin indirekt för med sig allvarliga risker för ökad utsatthet. Oron för att pan- demin kommer att få långsiktiga konsekvenser för utsattheten är utbredd. De flesta aktörer som arbetar mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck synes ha aktivt ställt om och anpassat sitt arbete. När det gäller arbete finns stora skillnader och i vissa kommuner har situationen beskrivits som allvarlig. Något man bör bära med sig är att det ännu inte är möjligt att se de sammantagna konsekvenserna av pandemin. Det finns en utbredd oro för växande mörkertal på flera områden och en oro hur omställning till nya arbetssätt inverkar på kvaliteten i insatser. Det kommer att ta innan man kan se hela vidden av pandemins Den sociala isoleringens pris återverkningar, också för andra grupper än de vi ägnat uppmärk- samhet åt i detta kapitel. I nästa kapitel försöker vi ge ett övergripande svar på frågan om hur stora de uppdämda behoven på det sociala området är. 16Uppdämda behov på det sociala området Pandemin kan leda till en risk för undanträngningseffekter och upp- dämda behov även inom andra områden än hälso- och sjukvården. (Vi har i kapitel 12 om inställd och uppskjuten vård undersökt effek- terna inom hälso- och sjukvården.) I detta kapitel, som kompletterar kapitel 15 om den sociala isoleringens pris, avser vi att ge en inblick i den s.k. sociala skulden som har uppstått eller riskerar att uppstå till följd av pandemin på det sociala området. Pandemin och olika pandemirelaterade åtgärder kan, som vi redovisat i föregående kapi- tel, leda till en faktisk ökning av sociala problem men även till för- sämrad kapacitet och kvalitet i verksamheten. Avbrutna och upp- skjutna insatser innebär ofta att den enskildes behov av insatsen finns kvar. I vilken utsträckning inställda insatser ersätts av annat stöd påverkar dock förstås. Även förändringar i insatser såsom färre fysiska möten och mindre förebyggande verksamhet som riskerar att påverka kvaliteten negativt, kan leda till att den enskildes behov förlängs eller till och med förstärks. Pandemin kan också leda till att det blir svårare att upptäcka individers behov och att individen själv på grund av exem- pelvis smittrisk väljer att avstå från att söka eller ta emot hjälp, vilket får till följd att behovet av insatser bara skjuts framåt i tiden. Omfattningen av eventuella uppdämda behov beror på en mängd olika och inbördes beroende faktorer. Det har bl.a. betydelse hur oro, stress, ekonomisk situation, arbetslöshet m.m. utvecklar sig och hur andra delar i samhället klarar av att möta den enskildes behov, exempelvis vård, skola och olika trygghetssystem. Om den enskildes behov på andra områden inte tillgodoses riskerar det att spilla över på de sociala behoven. Uppdämda behov på det sociala området Vi försöker i detta kapitel teckna konturerna av den sociala skulden. Denna övergripande bild baserar vi på bl.a. IVO:s uppgifter och statistik om ej verkställda beslut enligt socialtjänst- lagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (avsnitt 16.1). I avsnitt 16.2 beskriver vi förändringar i hemtjänst- insatser och inflyttningar på särskilt boende för äldre. När det gäller personer med funktionsnedsättning beskriver vi vilka förändringar som skett i insatserna (avsnitt 16.3). I avsnitt 16.4 redo- visar vi andra möjliga indikationer på uppdämda eller ökande behov inom . Vi berör där bl.a. IVO:s nationella tillsyn avse- ende förändringar i socialtjänstinsatser och Vård- och omsorgsana- lys . Konsekvenser av covid-19 för individ- och familjeomsorg. Kapitlet avslutas där- efter med en summering (avsnitt 16.5). 16.1Ej verkställda SoL- och LSS-beslut En person som har beviljats rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL eller en insats enligt 9 § LSS ska få detta beslut genomfört (verkställt). Om kommunen (eller regionen) inte verkställer ett sådant beslut inom skälig tid ska kommunen åläggas att betala en särskild avgift. Samma sak gäller när kommunen inte inom skälig tid på nytt verk- ställer ett beslut efter avbruten verkställighet.1298 Om kommunen (eller regionen) inte verkställer beslutet är kommunen skyldig att rapportera detta till . Skyl- digheten gäller även beslut där verkställigheten avbrutits och inte verkställts på nytt inom tre månader.1299 Bestämmelserna om särskild avgift och rapporteringsskyldighet omfattar alla typer av beslut om bistånd.1300 Det kan därför i fråga om bistånd enligt socialtjänstlagen handla om beslut inom individ- och familjeomsorgen, äldreomsorgen och insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. De insatser som en enskild kan ha rätt till enligt 9 § LSS och som också omfattas av rapporterings- 1298 16 kap. 6 a § SoL och 28 a § LSS. 1299 16 kap. 6 f § SoL och 28 f § LSS. 2005/06:115 s. 122 ff. SOU 2021:89Uppdämda behov på det sociala området skyldigheten är t.ex. personlig assistent, ledsagarservice, olika bostadsformer och daglig verksamhet. Inrapporterade ej verkställda beslut januari– redovisade inrapporterade s.k. ej verkställda beslut avseende socialtjänstinsatser för perioden till och med . På grund av en eftersläpning i rapporteringen har uppgifter för helåret inte kunnat analyseras. Värdet för hela 2020 förväntas enligt därför att öka. Vi har visserligen fått tillgång till nya data avseende återstående del av 2020 från . Vissa upp- gifter saknas dock fortfarande vilket gör att samtliga uppgifter inte kan redovisas . Vi har därför valt att redovisa den statistik som finns för perioden januari–. Det bör noteras att statistiken enbart avser rapporterade förhållanden och alltså inte omfattar beslut som kommuner och regioner av någon an- ledning inte har rapporterat. ökade antalet ej verkställda beslut markant i jämfö- relse med 2019. Kommunerna rapporterade –oktober drygt 9 000 fler ej verkställda beslut till än 2019, vilket mot- svarar en ökning på . Ökningen var som störst , då antalet ej verkställda beslut sjudubblades respek- tive femdubblades i jämförelse 2019 (se figur 16.1). Det finns enligt skillnader mellan pandemins utbredning i landet och vilka kommuner som har rapporterat in ett förändrat antal ej verkställda beslut till myndigheten. Det finns även en stor spridning i vilka socialtjänstinsatser som kommunerna har förändrat . Uppdämda behov på det sociala området Figur 16.1 Antal ej verkställda beslut som kommunerna rapporterade in till januari –2020 Anm.: Datumangivelser avser det datum då individens väntetid börjar, dvs. det datum kommunen fattade ett gynnande beslut om insats eller då en redan pågående insats avbröts. Källa: Inspektionen för vård och omsorg (). Ökningen av antalet inrapporterade ej verkställda beslut kan enligt framför allt kopplas till avbrott i befintliga social- tjänstinsatser. av det totala antalet ej verkställda beslut berodde på avbrott i befintliga insatser, medan övriga berodde på att insatsen inte hade verkställts (se figur 16.2). Uppdämda behov på det sociala området Figur 16.2 Antal ej verkställda beslut som kommunerna rapporterade in till januari per orsakskategori Kommentar: Datumangivelser avser det datum då individens väntetid börjar, dvs. det datum kommunen fattade ett gynnande beslut om insats eller då en redan pågående insats avbröts.