sou · H9B368 · 2021-08-25 00:00:00 — Skärpta straff för brott i kriminella nätverk Skärpta straff för brott i kriminella nätverk SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att utse en särskild utredare för att överväga en rad straffrättsliga åtgärder mot brott i kriminella nätverk. I uppdraget ingick bl.a. att överväga och lämna förslag som innebär en skärpt och mer effektiv straffrättslig reglering mot brott i kriminella nätverk, särskilt i fråga om brott med kopplingar till kriminella uppgörelser. Uppdraget omfattade även att överväga och lämna förslag som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot narkotikaförsäljning och mot dem som involverar unga i krimina- litet. I uppdraget ingick också att överväga och vid behov lämna förslag som innebär att det finns en presumtion för häktning när allvarliga brott, såsom rån, grov misshandel och grov utpressning, begås inom ramen för kriminella nätverk (dir. 2020:62). förordnades hovrättspresidenten att vara särskild utredare. Som sakkunniga förordnades fr.o.m. rättssak- kunnige vid och kansli- rådet vid . Som experter att biträda utredningen förordnandes fr.o.m. chefsåklagaren , överåklagaren , advokaten , chefsrådmannen , sektions- chefen vid , polisintendenten , docenten och utredaren vid Brottsföre- byggande rådet . Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. rådmannen och hovrättsassessorn . Genom tilläggsdirektiv förlängdes utred- ningstiden till (dir. 2021:13). Utredningen har antagit namnet (Ju 2020:15). Härmed överlämnas betänkandet Skärpta straff mot brott i krimi- nella nätverk (SOU 2021:68). Experterna och de sakkunniga har i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens överväganden och för- slag. Betänkandet har därför formulerats i vi-form. Experten har avgett ett särskilt yttrande. Utredningens uppdrag är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i ............................. 1.3Förslag till lag om ändring av narkotikastrafflagen (1968:64) ................................................................................. Uppdraget och dess genomförande.............................. Dispositionen av betänkandet................................................ 3.2Skjutningar, sprängningar och dödligt våld i den kriminella miljön ............................................................ Det dödliga våldet har ökat ................ Brottsutveckling och strukturförändringar ........... 3.3 Kriminella nätverk .................................................................. Vad menas med kriminella nätverk?....................... 3.3.2Användningen av våld bland kriminella 3.3.3En beskrivning av konflikterna och deras 3.3.4Allmänt om brottsligheten inom ramen för 3.3.5En närmare blick på brottsligheten i löst sammansatta kriminella nätverk i utsatta Kort om narkotikamarknadens omfattning .......... Särskilt om narkotikaförsäljning på internet ......... Rekrytering och involvering av unga i kriminalitet .............. Inledning – utredningens uppdrag ......................... Allmänt om rekrytering.......................................... 3.5.3Riskfaktorer och gradvis inblandning i kriminalitet i utsatta områden ................................ Närmare om de ungas roll ...................................... Sammanfattning och slutord .................................. 2009/10:147 Skärpta straff för allvarliga våldsbrott m.m. och prop. Straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott .......... 2015/16:113 Bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet .................... 2015/16:111 Synnerligen grova 4.2.4Lagändringar avseende vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor under 2017, 2018 och 2020................................................ 2016/17:131 Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott samt prop. 2020/21:52 Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och Åtgärder mot penningtvätt m.m. ......................... 2018/19:132 Ett starkare skydd 2018/19:138 Straffet för mord.................... 2019/20:118 Ungdomsövervakning ........... 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning, prop. 2020/21:18 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder samt prop. 2020/21:85 Utökade kontroll- och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda. 4.3 Pågående lagstiftningsärenden ............................................. 4.3.12021 års lagrådsremiss Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet ................ SOU 2020:57 Ett särskilt hedersbrott ................. 4.3.3Ds 2020:23 En utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål ............................ 4.3.4SOU 2021:35 En stärkt rättsprocess och en 4.3.5Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103 och 2021:41)......................... 4.3.6Effektivare möjligheter att ta brottsvinster från kriminella – en översyn av lagstiftningen om förverkande (dir. 2020:66).............................. Möjligheten att begränsa enskilda barns rätt att vistas på vissa platser eller områden................ Lagstiftning av relevans för brott i kriminella Unga personers inblandning i brottslighet.......... Lagstiftning av relevans för frågor om Unga personers inblandning i brottslighet.......... Lagstiftning av relevans för frågor om Unga personers inblandning i brottslighet.......... Allmänt om straff ................................................................. Straffets negativa effekter ..................................... Principerna om proportionalitet och Utformning av straffskalor .................................................. Proportionalitet och ekvivalens ........................... Överlappning av straffskalor ................................ Straffskalans påverkan på straffprocessen ........... Straffmätning och påföljdsval .............................................. Återfall i brott ....................................................... Något om billighetsskäl........................................ Beaktande av ungdom ........................................... 6.5 Om gradindelning av brott och kvalifikationsgrunder....... Gradindelning av brott.......................................... 6.6Allmänna utgångspunkter vid övervägande Proportionalitet och ekvivalens ............................ Översyn av straffskalor ......................................... Avgränsning och allmän inriktning............................. Begreppet kriminella nätverk ............................................... Behovet av lagändringar på straffrättens område................ 7.4Brottslighet som innefattar våld och hot Bland vinningsbrottsligheten är det narkotikabrottsligheten som är central ................ 7.4.2Brottslighet som består i, eller innefattar, hot och våld är av stor betydelse ................................. kommer inte att behandlas.................................... Inte heller straffbestämmelser avseende vapenbrott, brott mot lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor samt övergrepp i rättssak kommer att behandlas ......... Övrigt angående vår inriktning ............................................ Även annat arbete är av betydelse ........................................ Våldsbrott, brott mot frihet och frid m.m. ................... 8.2 Den nuvarande ordningen.................................................... Den särskilda straffskärpningsgrunden för brott i organiserad form........................................ Kvalifikationsgrunder för grova brott ................. Straffansvaret för underlåtenhet att förhindra brott i sammanslutningar...................................... 8.3En skärpt straffrättslig reglering mot brottslighet innebärande hot och våld m.m. i kriminella nätverk .......... Det bakomliggande reformbehovet ..................... Åtgärdernas närmare inriktning ........................... 8.4 Strängare straffskalor ........................................................... 8.4.1Skärpta straffskalor som ett sätt att åstadkomma en höjd straffnivå ............................ Vilka brottstyper bör omfattas?........................... 8.4.3Inledande utgångspunkter för hur straffskalorna ska skärpas ..................................... 8.4.4Straffskalorna för grov misshandel och synnerligen grov misshandel ................................ Straffskalan för grovt olaga tvång ........................ Straffskalan för olaga hot och grovt olaga hot .... 8.4.7Straffskalorna för rån och grovt rån samt vissa 8.4.8Straffskalan för utpressning och grov 8.5 Utvidgade eller nya kvalifikationsgrunder .......................... 8.5.2Kvalifikationsgrunder bör införas för grov 8.5.3Kvalifikationsgrunderna för övriga brott som omfattas av övervägandena bör inte ändras ......... 8.6Nya straffskärpningsgrunder för att betona 8.6.2Den särskilda straffskärpningsgrunden avseende brottslighet i organiserad form bör 8.6.3Det bör särskilt beaktas att ett numerärt överläge har utnyttjats........................................... 8.6.4En ny typ av straffskärpningsbestämmelse som tar sikte på våldsamma uppgörelser bland 8.6.5Det bör vara möjligt att tillämpa en förhöjd straffskala när någon döms enligt 29 kap. 2 a § Unga som involveras i kriminalitet ............................. Den nuvarande ordningen .................................................... 9.2.2Straffansvar för brott begångna av eller tillsammans med unga ........................................... avseende missbruk av ungdom ............................. Utnyttjande av unga i brottslighet ....................... Föräldrars m.fl. skyldighet att förhindra brott .... 9.3En skärpt straffrättslig reaktion mot att involvera unga 9.3.2Straffansvaret för att utnyttja och involvera unga i brottslighet bör skärpas ............................. 9.3.3Straffansvaret för människoexploatering bör även omfatta exploatering i brottslig 9.3.4En särskild straffbestämmelse avseende involvering av unga i brottslig verksamhet .......... Den särskilda straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § 5 bör inte ändras ........................ 10.2 Gällande ordning .................................................................. 10.2.3 Praxisomläggningen 2011........ 10.2.4 Förarbetena till lagändring..................... 10.3 Praxis i narkotikamål efter 2016 avseende synnerligen 10.3.2 Högsta domstolens praxis avseende synnerligen grova brott......................................... Avgöranden från hovrätterna ............................... praxisutvecklingen i fråga om grova och synnerligen grova narkotikabrott.................. 10.4Något om straffmätning i narkotikamål efter praxisomläggningen i fråga om mindre allvarlig 10.4.1Gränsdragningen mellan ringa brott, brott av normalgraden och grovt brott ......................... 10.5.5Straffnivåer för narkotikabrott och 10.6 Överväganden och förslag ................................................... lagändring har haft avsedd effekt .......... 10.6.2En särskild straffskala bör införas för narkotikabrott som innefattar försäljning eller annan befattning med narkotika som är avsedd 10.6.3 Det finns inte skäl att ändra kvalifikationsgrunderna för de grova och synnerligen grova narkotikabrotten ..................... 10.6.4De osjälvständiga brottsformerna avseende innehav och annan befattning med narkotika än bruk ska kriminaliseras..................................... Återfall i brott ......................................................... Återfall och påföljdsval ......................................... 11.2.3 Förverkande av villkorligt medgiven frihet.......... Straffmätningen vid återfall .................................. 11.3 Bakgrunden till 29 kap. 4 § och 2010 års Överväganden och förslag .................................................... 11.4.1 Den nuvarande regleringen om återfall i 29 kap. 4 § bör ändras...................... 11.4.2 Återfall i brott ska vid straffmätningen beaktas i större utsträckning än ................... 12.2.2 Något om häktning och den enskildes fri- och rättigheter ................................................. 12.2.3 Generella förutsättningar för häktning ................ 12.2.4 Unga lagöverträdare och häktning ....................... 12.2.5 Nya regler om tidsgränser för häktning............... 12.2.6 Restriktioner i bevissäkrande syfte....................... 12.2.7 Häktning efter huvudförhandling och dom ........ Statistik över antal häktade .................................................. Överväganden och förslag ................................................... 12.4.2 Presumtionsregeln ska tillämpas på brott med Förbrott och presumtionsregeln.......................... Förslagens sammantagna effekter för Sammantagen bedömning och vissa övergripande 13.3.1 Skärpta straff för enskilda brottstyper................. 13.3.2Kriminaliseringen avseende exploatering och involvering av unga i brottslig verksamhet bidrar också till en höjd straffnivå........................ 13.3.3Straffskärpningsgrunder som gäller för flera 13.3.5 Förslagen bör ses sammantagna ........................... 13.3.6 Straffen skärps också för unga lagöverträdare..... 13.4 Tvångsmedel, andra processuella bestämmelser samt vissa övriga följder ................................................................ 13.4.3Något om andra processuella bestämmelser Vissa övriga följder................................................ 14.2 Ekonomiska konsekvenser ................................................... Kostnader för Kriminalvården.............................. Särskilt om ungdomspåföljder .............................. och det brottsförebyggande arbetet..................................... Andra konsekvenser som anges Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i ........................ Förslaget till lag om ändring i narkotikastrafflagen (1968:64) ............................................................................... Våra förslag i detta betänkande innebär i korthet följande: •Straffen för grovt olaga tvång, olaga hot, grovt olaga hot, rån, ut- pressning respektive grov utpressning skärps. •Kvalifikationsgrunder införs för grov allmänfarlig ödeläggelse. •Vid bedömningen av ett brotts straffvärde ska det särskilt beaktas om ett numerärt överläge utnyttjats. •Det ska vid bedömningen av straffvärdet anses synnerligen för- svårande om ett allvarligt angrepp på någons liv eller hälsa eller trygghet till person har innefattat användning av skjutvapen eller sprängämnen och begåtts på allmän eller liknande plats. Det- samma ska gälla om angreppet haft bakgrund i en konflikt mellan grupper i vilken skjutvapen eller sprängämnen använts, eller varit ägnat att framkalla en konflikt av sådant slag. •Straffbestämmelsen avseende människoexploatering utvidgas till att omfatta utnyttjade av någon i brottslig verksamhet. •En ny straffbestämmelse införs som kriminaliserar att involvera personer i brottslig verksamhet. •Straffet skärps för försäljning av narkotika och för befattning med narkotika som är avsedd att säljas. •Beställning av narkotika för eget bruk kriminaliseras såsom för- söksbrott. •En presumtion för häktning ska gälla vid misstanke om brott med ett minimistraff om fängelse och i stället för som fängelse. •Återfall i brott ska i ökad utsträckning leda till strängare straff. Vi har fått i uppdrag att överväga en rad straffrättsliga åtgärder mot brott i kriminella nätverk. I uppdraget ingår att överväga och lämna förslag till lagändringar som innebär en skärpt och mer effektiv straffrättslig reglering mot brott i kriminella nätverk, särskilt brott med kopplingar till kriminella uppgörelser. Uppdraget omfattar också att lämna förslag om en skärpt straffrättslig reaktion mot narkotikaförsäljning respektive mot dem som involverar unga i kriminalitet. Vidare omfattar uppdraget att överväga och vid behov lämna förslag som innebär att det finns en presumtion för häktning när allvarliga brott, såsom rån, grov misshandel och grov utpress- ning, begås inom ramen för kriminella nätverk. vimöjlighet att ta upp även andra frågor som tar sikte på brottslighet med anknytning till kriminella nätverk. Syftet med uppdraget är att säkerställa att det straffrättsliga regelverket är effektivt och att det återspeglar allvaret i brottslighet med koppling till kriminella nätverk. Det är svårt att ge en enhetlig beskrivning av de kriminella nätverken i . Strukturen och graden av organisation i kriminella nätverk varierar. Detsamma gäller de brott som begås inom och av personer verksamma i sådana nätverk. Vi har därför utgått från en bred inne- börd av begreppet och inte funnit det ändamålsenligt att skapa en legaldefinition av det. Detta innebär att våra förslag tar sikte på de brottsliga gärningarna som sådana och inte på gärningspersonens tillhörighet till en viss typ av nätverk. Antalet skjutningar och sprängningar samt det dödliga våldet ligger på en högre nivå än . Av det totala dödliga våldet har den andel som begås med skjutvapen nästan fördubblats, som annat dödligt våld i samhället minskat. Detta beror på att kon- flikter mellan kriminella blivit vanligare som bakomliggande orsak. I vårt arbete har vi utgått från vad vi har erfarit om brottsligheten i de kriminella nätverk som främst drivit den beskrivna våldsutveck- lingen, dvs. i regel löst sammansatta nätverk som finns i utsatta om- Mot denna bakgrund kan problembilden sammanfattas enligt följande. •Uppgörelser mellan och inom de kriminella nätverken leder till mycket allvarliga våldsgärningar. •Uppgörelserna sker ofta på allmän plats, vilket innebär att utom- stående kan drabbas. •Våldshandlingar skapar ett våldskapital grundat på rädsla som kan utnyttjas för att begå brott. •Samverkan i kriminella nätverk gör det möjligt att begå brott i större omfattning och att undgå lagföring. •Tystnadskultur och intern lojalitet i den kriminella miljön gör att brott blir svåra att klara upp och brottsligheten i de kriminella nätverken kan bidra till en negativ påverkan i lokalsamhället och till utvecklandet av parallella samhällsstrukturer, där rättsväsen- det och andra myndigheten hålls utanför. •Inkomster från brottsligheten i den kriminella miljön används för en kriminell livsstil som skapar osunda förebilder och generar ytterligare brottslighet. •Unga människor lockas till och utnyttjas i de kriminella nätver- kens brottslighet vilket leder till nyrekrytering av kriminella. •Främst våldsbrottsligheten men också annan brottslighet såsom narkotikabrottslighet skapar, inte minst genom sin koppling till våldsanvändning, stor otrygghet i bl.a. utsatta områden. •Brottsligheten i de kriminella nätverken upprätthåller utbudet av och tillgången till narkotika i de utsatta områdena och på andra platser. Våra överväganden har inriktats på den straffrättsliga lagstiftning som vi bedömer vara mest central i förhållande till denna övergrip- ande problembild. Vårt arbete har utifrån detta inriktats mot brotts- lighet som avser narkotika och brottslighet som i huvudsak består i eller innefattar våld eller hot. Utgångspunkten för våra överväganden kring utformningen av olika straffbestämmelser är att straffskalan för respektive brottstyp ska spegla brottets allvar med beaktande av samhällsutvecklingen. har inte grundat våra överväganden på vilka effekter på brottslig- heten som en viss högre straffnivå kan tänkas få, eftersom det saknas erfarenhetsmässigt stöd för att göra sådana bedömningar. I stället har vi eftersträvat att det ska föreligga proportionalitet och ekviva- lens inom straffsystemet, så att allvarligare brott bestraffas strängare än mindre allvarliga brott och att lika allvarliga brott straffas lika strängt. Våldsbrott, brott mot frihet och frid m.m. Utgångspunkter för våra förslag Vi har identifierat en rad allvarliga brott, som i huvudsak innefattar våld och hot, som typiska eller vanligt förekommande för den kate- gori av kriminella nätverk som är av särskilt intresse för vårt arbete. Det är denna typ av brottslighet som våra förslag är inriktade på. Andra områden inom straffrätten, som visserligen också är av bety- delse i sammanhanget, men som setts över eller där utred- ningsarbete pågått parallellt, har lämnats utanför. Detta gäller bl.a. vapenbrott och övergrepp i rättssak. Straffskalan för grovt olaga tvång skärps Kriminella nätverk utövar inte bara utpressning, utan även illegal indrivning förenad med våld och hot som avser verkliga skuldför- hållanden. Ofta kan det därför framstå som en tillfällighet om en gär- ning blir att betrakta som olaga tvång eller utpressning. Vi föreslår därför att minimistraffet för grovt olaga tvång höjs från fängelse till fängelse . Straffskalorna för olaga hot och grovt olaga hot skärps I likhet med olaga tvång kan olaga hot ingå som ett led i bl.a. utpress- ning. Hot är centrala för de våldsamma nätverkens sätt att fungera och upprätthålla sin makt. En skärpning av straffskalan framstår som motiverad för att få till stånd en strängare reglering mot sådan Vi föreslår därför att minimistraffet för grovt olaga hot höjs från fängelse till fängelse . Vi föreslår även att straffmaximum för olaga hot som inte är grovt höjs från fängelse till fängelse . Straffskalan för rån skärps och straffbestämmelsen utvidgas till att omfatta rån av betalningsverktyg Rånbrottets anknytning till kriminella nätverk ligger främst i att det är ett s.k. strategiskt brott, dvs. en indikation på fortsatt kriminalitet när det begås av unga personer i gängmiljön. Det kan även konsta- teras att personrånen har ökat och inte sällan sker i grupp. Offren är ofta unga. Att bli utlämnad åt en grupp av personer vid ett rån inne- bär en mycket allvarlig kränkning av brottsoffrets integritet, i syn- nerhet i de fall gärningen också i övrigt har förnedrande inslag. Vi föreslår därför att minimistraffet för rån ska höjas från fängelse till fängelse och . har kontanter minskat i betydelse som betal- ningsmedel och ersatts av betalningsverktyg såsom bankkort och digitala betalningsapplikationer Det är otillfredsställande att den som tvingar till sig en mindre summa kontanter kan dömas för rån, medan den som t.ex. tillgriper ett kreditkort och dessutom till- tvingar sig koden till detta ibland måste dömas enligt mindre stränga straffbestämmelser. Vi föreslår därför att olovligt införskaffande av betalningsverktyg genom s.k. råntvång ska omfattas av straffbestäm- melsen för rån. Straffskalorna för utpressning och grov utpressning skärps Utpressning synes ha utvecklats till en viktig inkomstkälla för många kriminella nätverk och delvis ersatt annan grov brottslighet som t.ex. grova rån. Straffskalan för grov utpressning börjar långt under den för grovt rån. Utpressning under sådana former som omfattas av grovt brott kan vara mycket drabbande för brottsoffret, framför allt när det utövas av personer med ett stort våldskapital. Vi föreslår därför att straffskalan för grov utpressning höjs från fängelse i lägst och och högst till fängelse i lägst två Vi föreslår även att maximistraffet för utpressning av normalgraden höjs från fängelse till fängelse. Kvalifikationsgrunder för grov allmänfarlig ödeläggelse införs Brott inom ramen för kriminella nätverk begås inte sällan under omständigheter som är försvårande. Ett sätt att säkerställa att för- svårande omständigheter får ett tydligt genomslag är att i lagtexten införa kvalifikationsgrunder för grovt brott.